# Eiropas Savienības L 150/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 150 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 7. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 150

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 7. jūnijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/877 (2019. gada 20. maijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 806/2014 groza attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (
  1
  ) | 226 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (2019. gada 20. maijs), ar ko Direktīvu 2013/36/ES groza attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (
  1
  ) | 253 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/879 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK | 296 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/877 (2019. gada 20. maijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 806/2014 groza attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (
  1
  )

1

226

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (2019. gada 20. maijs), ar ko Direktīvu 2013/36/ES groza attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (
  1
  )

1

253

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/879 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK

296

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/876

(2019. gada 20. maijs),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Pēc 2007.–2008. gada finanšu krīzes Savienība īstenoja finanšu pakalpojumu tiesiskā regulējuma būtisku reformu, lai stiprinātu savu finanšu iestāžu noturību. Minētā reforma lielā mērā bija balstīta uz starptautiskajiem standartiem, par ko Bāzeles Banku uzraudzības komiteja (BCBS) vienošanos panāca 2010. gadā un ko dēvē par Bāzeles III regulējumu. Starp reformu paketes daudzajiem pasākumiem bija arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (5) pieņemšana, ar kurām tika stiprinātas prudenciālās prasības kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (iestādes). |
| --- | --- |

(1)

Pēc 2007.–2008. gada finanšu krīzes Savienība īstenoja finanšu pakalpojumu tiesiskā regulējuma būtisku reformu, lai stiprinātu savu finanšu iestāžu noturību. Minētā reforma lielā mērā bija balstīta uz starptautiskajiem standartiem, par ko Bāzeles Banku uzraudzības komiteja (BCBS) vienošanos panāca 2010. gadā un ko dēvē par Bāzeles III regulējumu. Starp reformu paketes daudzajiem pasākumiem bija arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (5) pieņemšana, ar kurām tika stiprinātas prudenciālās prasības kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (iestādes).

| (2) | Lai gan reforma ir padarījusi finanšu sistēmu stabilāku un noturīgāku pret dažādu veidu nākotnē iespējamiem satricinājumiem un krīzēm, tā neatrisināja visas identificētās problēmas. Svarīgs iemesls tam bija fakts, ka starptautisko standartu noteicēji, piemēram, BCBS un Finanšu stabilitātes padome (FSP), tajā brīdī vēl nebija pabeiguši darbu pie tā, lai minētajām problēmām rastu starptautiski saskaņotus risinājumus. Tagad, kad darbs pie svarīgām papildu reformām ir pabeigts, būtu jāpievēršas neatrisinātajām problēmām. |
| --- | --- |

(2)

Lai gan reforma ir padarījusi finanšu sistēmu stabilāku un noturīgāku pret dažādu veidu nākotnē iespējamiem satricinājumiem un krīzēm, tā neatrisināja visas identificētās problēmas. Svarīgs iemesls tam bija fakts, ka starptautisko standartu noteicēji, piemēram, BCBS un Finanšu stabilitātes padome (FSP), tajā brīdī vēl nebija pabeiguši darbu pie tā, lai minētajām problēmām rastu starptautiski saskaņotus risinājumus. Tagad, kad darbs pie svarīgām papildu reformām ir pabeigts, būtu jāpievēršas neatrisinātajām problēmām.

| (3) | Savā 2015. gada 24. novembra paziņojumā “Ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu” Komisija atzina, ka nepieciešams vēl vairāk mazināt risku, un apņēmās nākt klajā ar leģislatīvā akta priekšlikumu, kas būtu balstīts uz starptautiski saskaņotiem standartiem. Nepieciešamību spert tālākus konkrētus likumdošanas soļus, lai mazinātu riskus finanšu sektorā, atzinusi Padome savos 2016. gada 17. jūnija secinājumos un Eiropas Parlaments savā 2016. gada 10. marta rezolūcijā par banku savienību – 2015. gada ziņojums (6). |
| --- | --- |

(3)

Savā 2015. gada 24. novembra paziņojumā “Ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu” Komisija atzina, ka nepieciešams vēl vairāk mazināt risku, un apņēmās nākt klajā ar leģislatīvā akta priekšlikumu, kas būtu balstīts uz starptautiski saskaņotiem standartiem. Nepieciešamību spert tālākus konkrētus likumdošanas soļus, lai mazinātu riskus finanšu sektorā, atzinusi Padome savos 2016. gada 17. jūnija secinājumos un Eiropas Parlaments savā 2016. gada 10. marta rezolūcijā par banku savienību – 2015. gada ziņojums (6).

| (4) | Riska mazināšanas pasākumiem būtu ne tikai vēl vairāk jāstiprina Eiropas banku sistēmas noturība un tirgu uzticēšanās tai, bet arī jākalpo par pamatu banku savienības izveides pabeigšanas turpmākam progresam. Minētie pasākumi būtu arī jāizvērtē, paturot prātā plašākas problēmas, kuras skar Savienības ekonomiku, konkrēti nepieciešamību veicināt izaugsmi un nodarbinātību ekonomikas nenoteiktības periodā. Šajā sakarā, lai stiprinātu Savienības ekonomiku, ir izveidotas dažādas nozīmīgas politikas iniciatīvas, piemēram, Investīciju plāns Eiropai un kapitāla tirgu savienība. Tādēļ ir svarīgi, lai visi riska mazināšanas pasākumi nevainojami mijiedarbotos ar minētajām politikas iniciatīvām, kā arī ar nesenajām plašākām finanšu sektora reformām. |
| --- | --- |

(4)

Riska mazināšanas pasākumiem būtu ne tikai vēl vairāk jāstiprina Eiropas banku sistēmas noturība un tirgu uzticēšanās tai, bet arī jākalpo par pamatu banku savienības izveides pabeigšanas turpmākam progresam. Minētie pasākumi būtu arī jāizvērtē, paturot prātā plašākas problēmas, kuras skar Savienības ekonomiku, konkrēti nepieciešamību veicināt izaugsmi un nodarbinātību ekonomikas nenoteiktības periodā. Šajā sakarā, lai stiprinātu Savienības ekonomiku, ir izveidotas dažādas nozīmīgas politikas iniciatīvas, piemēram, Investīciju plāns Eiropai un kapitāla tirgu savienība. Tādēļ ir svarīgi, lai visi riska mazināšanas pasākumi nevainojami mijiedarbotos ar minētajām politikas iniciatīvām, kā arī ar nesenajām plašākām finanšu sektora reformām.

| (5) | Šīs regulas noteikumiem vajadzētu būt līdzvērtīgiem starptautiski saskaņotiem standartiem un būtu jānodrošina arī turpmāka Direktīvas 2013/36/ES un Regulas (ES) Nr. 575/2013 atbilstība Bāzeles III regulējumam. Mērķtiecīgie pielāgojumi nolūkā atspoguļot Savienības īpatnības un plašākas politikas apsvērumus būtu jāierobežo darbības jomā vai laikā, lai tie neietekmētu prudenciālās uzraudzības sistēmas kopējo stabilitāti. |
| --- | --- |

(5)

Šīs regulas noteikumiem vajadzētu būt līdzvērtīgiem starptautiski saskaņotiem standartiem un būtu jānodrošina arī turpmāka Direktīvas 2013/36/ES un Regulas (ES) Nr. 575/2013 atbilstība Bāzeles III regulējumam. Mērķtiecīgie pielāgojumi nolūkā atspoguļot Savienības īpatnības un plašākas politikas apsvērumus būtu jāierobežo darbības jomā vai laikā, lai tie neietekmētu prudenciālās uzraudzības sistēmas kopējo stabilitāti.

| (6) | Arī esošie riska mazināšanas pasākumi un jo īpaši pārskatu sniegšanai un informācijas atklāšanai piemērojamās prasības būtu jāuzlabo, lai nodrošinātu, ka tos var piemērot proporcionālāk un ka tie nerada pārmērīgu atbilstības slogu, sevišķi mazākām un mazāk sarežģītām iestādēm. |
| --- | --- |

(6)

Arī esošie riska mazināšanas pasākumi un jo īpaši pārskatu sniegšanai un informācijas atklāšanai piemērojamās prasības būtu jāuzlabo, lai nodrošinātu, ka tos var piemērot proporcionālāk un ka tie nerada pārmērīgu atbilstības slogu, sevišķi mazākām un mazāk sarežģītām iestādēm.

| (7) | Lai mērķtiecīgi vienkāršotu prasības attiecībā uz proporcionalitātes principa piemērošanu, ir precīzi jādefinē jēdziens “maza un nesarežģīta iestāde”. Nosakot vienotu un absolūtu robežvērtību, netiek ņemtas vērā valstu banku tirgu īpatnības. Tāpēc dalībvalstīm ir jāspēj izmantot savu rīcības brīvību, lai robežvērtību pielāgotu valsts apstākļiem un vajadzības gadījumā to samazinātu. Tā kā iestādes lielums pats par sevi vēl nenosaka iestādes riska profilu, ir arī nepieciešams piemērot papildu kvalitatīvus kritērijus, lai nodrošinātu, ka iestādi uzskata par mazu un nesarežģītu iestādi un tiesīgu izmantot samērīgākus noteikumus tikai tad, ja iestāde atbilst visiem attiecīgajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(7)

Lai mērķtiecīgi vienkāršotu prasības attiecībā uz proporcionalitātes principa piemērošanu, ir precīzi jādefinē jēdziens “maza un nesarežģīta iestāde”. Nosakot vienotu un absolūtu robežvērtību, netiek ņemtas vērā valstu banku tirgu īpatnības. Tāpēc dalībvalstīm ir jāspēj izmantot savu rīcības brīvību, lai robežvērtību pielāgotu valsts apstākļiem un vajadzības gadījumā to samazinātu. Tā kā iestādes lielums pats par sevi vēl nenosaka iestādes riska profilu, ir arī nepieciešams piemērot papildu kvalitatīvus kritērijus, lai nodrošinātu, ka iestādi uzskata par mazu un nesarežģītu iestādi un tiesīgu izmantot samērīgākus noteikumus tikai tad, ja iestāde atbilst visiem attiecīgajiem kritērijiem.

| (8) | Sviras rādītāji veicina finansiālās stabilitātes saglabāšanu, kalpojot kā atbalsta mehānisms uz risku balstītām kapitāla prasībām un ierobežojot pārmērīgas sviras uzkrāšanos ekonomikas atlabšanas gadījumā. BCBS ir pārskatījusi starptautisko standartu par sviras rādītāju, lai vēl vairāk precizētu atsevišķus minētā rādītāja aprēķināšanas aspektus. Regula (ES) Nr. 575/2013 būtu jāsaskaņo ar pārskatīto standartu, lai nodrošinātu vienlīdzīgas konkurences apstākļus starptautiskā mērogā iestādēm, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, bet darbojas ārpus Savienības, un lai nodrošinātu, ka sviras rādītājs arī turpmāk efektīvi papildina uz risku balstītās pašu kapitāla prasības. Tādēļ būtu jāievieš sviras rādītāja prasība, lai papildinātu esošo sviras rādītāja ziņošanas un informācijas atklāšanas sistēmu. |
| --- | --- |

(8)

Sviras rādītāji veicina finansiālās stabilitātes saglabāšanu, kalpojot kā atbalsta mehānisms uz risku balstītām kapitāla prasībām un ierobežojot pārmērīgas sviras uzkrāšanos ekonomikas atlabšanas gadījumā. BCBS ir pārskatījusi starptautisko standartu par sviras rādītāju, lai vēl vairāk precizētu atsevišķus minētā rādītāja aprēķināšanas aspektus. Regula (ES) Nr. 575/2013 būtu jāsaskaņo ar pārskatīto standartu, lai nodrošinātu vienlīdzīgas konkurences apstākļus starptautiskā mērogā iestādēm, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, bet darbojas ārpus Savienības, un lai nodrošinātu, ka sviras rādītājs arī turpmāk efektīvi papildina uz risku balstītās pašu kapitāla prasības. Tādēļ būtu jāievieš sviras rādītāja prasība, lai papildinātu esošo sviras rādītāja ziņošanas un informācijas atklāšanas sistēmu.

| (9) | Lai nevajadzīgi neierobežotu iestāžu aizdevumus uzņēmumiem un privātām mājsaimniecībām un novērstu nepamatotu negatīvu ietekmi uz tirgus likviditāti, sviras rādītāja prasība būtu jānosaka līmenī, kurā tā kalpo kā uzticams atbalsta mehānisms pārmērīgas sviras riskam, nekavējot ekonomikas izaugsmi. |
| --- | --- |

(9)

Lai nevajadzīgi neierobežotu iestāžu aizdevumus uzņēmumiem un privātām mājsaimniecībām un novērstu nepamatotu negatīvu ietekmi uz tirgus likviditāti, sviras rādītāja prasība būtu jānosaka līmenī, kurā tā kalpo kā uzticams atbalsta mehānisms pārmērīgas sviras riskam, nekavējot ekonomikas izaugsmi.

| (10) | Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 1093/2010 (7), 2016. gada 3. augusta ziņojumā par sviras rādītāja prasību secināja, ka pirmā līmeņa kapitāla sviras rādītāja noteikšana 3 % apmērā jebkura veida kredītiestādei pildītu uzticama atbalsta mehānisma funkciju. Arī starptautiskā līmenī BCBS tika panākta vienošanās par 3 % sviras rādītāja prasību. Tādēļ sviras rādītāja prasība būtu jānosaka 3 % līmenī. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 1093/2010 (7), 2016. gada 3. augusta ziņojumā par sviras rādītāja prasību secināja, ka pirmā līmeņa kapitāla sviras rādītāja noteikšana 3 % apmērā jebkura veida kredītiestādei pildītu uzticama atbalsta mehānisma funkciju. Arī starptautiskā līmenī BCBS tika panākta vienošanās par 3 % sviras rādītāja prasību. Tādēļ sviras rādītāja prasība būtu jānosaka 3 % līmenī.

| (11) | Tomēr 3 % sviras rādītāja prasība noteiktus uzņēmējdarbības modeļus un veidus ierobežotu vairāk nekā citus. Jo īpaši nesamērīgi tiktu ietekmēti valsts attīstības banku publiskie aizdevumi un oficiāli atbalstītie eksporta kredīti. Tādēļ sviras rādītājs minētajiem riska darījumiem būtu jākoriģē. Tādēļ būtu jānosaka skaidri kritēriji, kas palīdz pārliecināties par šādu kredītiestāžu publiskajām pilnvarām, un šiem kritērijiem būtu jāaptver tādi aspekti kā kredītiestāžu izveide, veiktās darbības veids, to mērķis, publisko struktūru īstenotie garantiju mehānismi un noguldījumu pieņemšanas darbību ierobežojumi. Šādu kredītiestāžu izveides formai un veidam tomēr būtu jāpaliek dalībvalsts centrālās valdības, reģionālās valdības vai vietējās pašvaldības ziņā, un forma un kārtība var izpausties tā, ka šādas valsts sektora iestādes izveido jaunu kredītiestādi, iegādājas vai pārņem jau esošu struktūru, tostarp ar koncesijām un noregulējuma procedūras kontekstā. |
| --- | --- |

(11)

Tomēr 3 % sviras rādītāja prasība noteiktus uzņēmējdarbības modeļus un veidus ierobežotu vairāk nekā citus. Jo īpaši nesamērīgi tiktu ietekmēti valsts attīstības banku publiskie aizdevumi un oficiāli atbalstītie eksporta kredīti. Tādēļ sviras rādītājs minētajiem riska darījumiem būtu jākoriģē. Tādēļ būtu jānosaka skaidri kritēriji, kas palīdz pārliecināties par šādu kredītiestāžu publiskajām pilnvarām, un šiem kritērijiem būtu jāaptver tādi aspekti kā kredītiestāžu izveide, veiktās darbības veids, to mērķis, publisko struktūru īstenotie garantiju mehānismi un noguldījumu pieņemšanas darbību ierobežojumi. Šādu kredītiestāžu izveides formai un veidam tomēr būtu jāpaliek dalībvalsts centrālās valdības, reģionālās valdības vai vietējās pašvaldības ziņā, un forma un kārtība var izpausties tā, ka šādas valsts sektora iestādes izveido jaunu kredītiestādi, iegādājas vai pārņem jau esošu struktūru, tostarp ar koncesijām un noregulējuma procedūras kontekstā.

| (12) | Sviras rādītājam arī nebūtu jāapgrūtina iestāžu centralizētās tīrvērtes pakalpojumu sniegšana klientiem. Tādēļ sākotnējās drošības rezerves tiem atvasināto instrumentu darījumiem, kuriem tīrvērte veikta centralizēti un ko iestādes saņem no saviem klientiem un nodod centrālajiem darījumu partneriem (CCP), būtu jāizslēdz no kopējās riska darījuma vērtības mēra. |
| --- | --- |

(12)

Sviras rādītājam arī nebūtu jāapgrūtina iestāžu centralizētās tīrvērtes pakalpojumu sniegšana klientiem. Tādēļ sākotnējās drošības rezerves tiem atvasināto instrumentu darījumiem, kuriem tīrvērte veikta centralizēti un ko iestādes saņem no saviem klientiem un nodod centrālajiem darījumu partneriem (CCP), būtu jāizslēdz no kopējās riska darījuma vērtības mēra.

| (13) | Ārkārtas apstākļos, kad ir pamatoti konkrētus riska darījumus ar centrālajām bankām izslēgt no sviras rādītāja, un lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai izslēgt šādus riska darījumus uz laiku no kopējās riska darījuma vērtības mēra. Šajā nolūkā tām pēc apspriešanās ar attiecīgo centrālo banku būtu publiski jāpaziņo, ka pastāv šādi ārkārtas apstākļi. Sviras rādītāja prasība būtu atkārtoti samērīgi jākalibrē, lai kompensētu izslēgšanas radīto ietekmi. Šādai atkārtotai kalibrēšanai būtu jānodrošina, ka tiek izslēgti riski finanšu stabilitātei, kas ietekmē attiecīgos banku sektorus, un ka tiek saglabāta ar sviras rādītāju nodrošinātā noturība. |
| --- | --- |

(13)

Ārkārtas apstākļos, kad ir pamatoti konkrētus riska darījumus ar centrālajām bankām izslēgt no sviras rādītāja, un lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai izslēgt šādus riska darījumus uz laiku no kopējās riska darījuma vērtības mēra. Šajā nolūkā tām pēc apspriešanās ar attiecīgo centrālo banku būtu publiski jāpaziņo, ka pastāv šādi ārkārtas apstākļi. Sviras rādītāja prasība būtu atkārtoti samērīgi jākalibrē, lai kompensētu izslēgšanas radīto ietekmi. Šādai atkārtotai kalibrēšanai būtu jānodrošina, ka tiek izslēgti riski finanšu stabilitātei, kas ietekmē attiecīgos banku sektorus, un ka tiek saglabāta ar sviras rādītāju nodrošinātā noturība.

| (14) | Ir lietderīgi īstenot sviras rādītāja rezerves prasību attiecībā uz iestādēm, kuras identificētas kā globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes (G-SNI) saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un BCBS standartu par sviras rādītāja rezervi globālām sistēmiski nozīmīgām bankām (G-SNB), kas publicēts 2017. gada decembrī. BCBS sviras rādītāja rezervi kalibrēja ar konkrēto mērķi mazināt salīdzināmi lielākos riskus, ko finanšu stabilitātei rada G-SNB, un, ņemot to vērā, minētā rezerve šajā posmā būtu jāpiemēro tikai G-SNI. Tomēr būtu jāveic turpmāka analīze, lai noteiktu, vai būtu lietderīgi sviras rādītāja rezerves prasību piemērot citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI), kā definēts Direktīvā 2013/36/ES, un, ja tā, tad kādā veidā kalibrācija būtu jāpielāgo minēto iestāžu īpatnībām. |
| --- | --- |

(14)

Ir lietderīgi īstenot sviras rādītāja rezerves prasību attiecībā uz iestādēm, kuras identificētas kā globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes (G-SNI) saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un BCBS standartu par sviras rādītāja rezervi globālām sistēmiski nozīmīgām bankām (G-SNB), kas publicēts 2017. gada decembrī. BCBS sviras rādītāja rezervi kalibrēja ar konkrēto mērķi mazināt salīdzināmi lielākos riskus, ko finanšu stabilitātei rada G-SNB, un, ņemot to vērā, minētā rezerve šajā posmā būtu jāpiemēro tikai G-SNI. Tomēr būtu jāveic turpmāka analīze, lai noteiktu, vai būtu lietderīgi sviras rādītāja rezerves prasību piemērot citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI), kā definēts Direktīvā 2013/36/ES, un, ja tā, tad kādā veidā kalibrācija būtu jāpielāgo minēto iestāžu īpatnībām.

| (15) | FSP 2015. gada 9. novembrī publicēja Kopējās zaudējumu absorbcijas spējas (TLAC) noteikumus (“TLAC standarts”), ko 2015. gada novembra samitā Turcijā apstiprināja G20. TLAC standarts nosaka, ka G-SNB jātur pietiekami daudz labi zaudējumus absorbējošu (iekšēji rekapitalizējamu) saistību, lai noregulējuma gadījumā nodrošinātu netraucētu un strauju zaudējumu absorbciju un rekapitalizāciju. TLAC standarts būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(15)

FSP 2015. gada 9. novembrī publicēja Kopējās zaudējumu absorbcijas spējas (TLAC) noteikumus (“TLAC standarts”), ko 2015. gada novembra samitā Turcijā apstiprināja G20. TLAC standarts nosaka, ka G-SNB jātur pietiekami daudz labi zaudējumus absorbējošu (iekšēji rekapitalizējamu) saistību, lai noregulējuma gadījumā nodrošinātu netraucētu un strauju zaudējumu absorbciju un rekapitalizāciju. TLAC standarts būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos.

| (16) | Īstenojot TLAC standartu Savienības tiesību aktos, ir jāņem vērā esošā iestādes specifiskā minimālā prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL), kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (8). Tā kā TLAC standarta un MREL ir viens un tas pats mērķis – nodrošināt, ka iestādēm ir pietiekama zaudējumu absorbcijas spēja, abām prasībām vajadzētu būt savstarpēji papildinošiem viena tiesiskā regulējuma elementiem. Operacionāli raugoties, saskaņotais TLAC standarta minimālais līmenis būtu jāievieš Regulā (ES) Nr. 575/2013, paredzot jaunu prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, savukārt iestādes specifiskais papildinājums attiecībā uz G-SNI un iestādes specifiskā prasība iestādēm, kas nav G-SNI, būtu jāievieš ar mērķtiecīgiem grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES un Regulā (ES) Nr. 806/2014 (9). Noteikumi, ar kuriem Regulā (ES) Nr. 575/2013 ievieš TLAC standartu, būtu jālasa kopā ar noteikumiem, kas ieviesti Direktīvā 2014/59/ES un Regulā (ES) Nr. 806/2014, un ar Direktīvu 2013/36/ES. |
| --- | --- |

(16)

Īstenojot TLAC standartu Savienības tiesību aktos, ir jāņem vērā esošā iestādes specifiskā minimālā prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL), kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (8). Tā kā TLAC standarta un MREL ir viens un tas pats mērķis – nodrošināt, ka iestādēm ir pietiekama zaudējumu absorbcijas spēja, abām prasībām vajadzētu būt savstarpēji papildinošiem viena tiesiskā regulējuma elementiem. Operacionāli raugoties, saskaņotais TLAC standarta minimālais līmenis būtu jāievieš Regulā (ES) Nr. 575/2013, paredzot jaunu prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, savukārt iestādes specifiskais papildinājums attiecībā uz G-SNI un iestādes specifiskā prasība iestādēm, kas nav G-SNI, būtu jāievieš ar mērķtiecīgiem grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES un Regulā (ES) Nr. 806/2014 (9). Noteikumi, ar kuriem Regulā (ES) Nr. 575/2013 ievieš TLAC standartu, būtu jālasa kopā ar noteikumiem, kas ieviesti Direktīvā 2014/59/ES un Regulā (ES) Nr. 806/2014, un ar Direktīvu 2013/36/ES.

| (17) | Saskaņā ar TLAC standartu, kas attiecas tikai uz G-SNB, minimālā prasība pietiekamam pašu kapitāla apjomam un zaudējumus labi absorbējošām saistībām, ko ievieš ar šo regulu, būtu jāpiemēro tikai G-SNI. Tomēr ar šo regulu ieviestajiem noteikumiem par atbilstīgajām saistībām būtu jāattiecas uz visām iestādēm, ievērojot papildu korekcijas un prasības, kas izklāstītas Direktīvā 2014/59/ES. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar TLAC standartu, kas attiecas tikai uz G-SNB, minimālā prasība pietiekamam pašu kapitāla apjomam un zaudējumus labi absorbējošām saistībām, ko ievieš ar šo regulu, būtu jāpiemēro tikai G-SNI. Tomēr ar šo regulu ieviestajiem noteikumiem par atbilstīgajām saistībām būtu jāattiecas uz visām iestādēm, ievērojot papildu korekcijas un prasības, kas izklāstītas Direktīvā 2014/59/ES.

| (18) | Kā paredzēts TLAC standartā, pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība būtu jāpiemēro noregulējuma vienībām, kas vai nu pašas ir G-SNI, vai ir daļa no grupas, ko identificē kā G-SNI. Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība būtu jāpiemēro vai nu individuāli, vai konsolidēti atkarībā no tā, vai attiecīgās noregulējuma vienības ir patstāvīgas iestādes bez meitasuzņēmumiem, vai tās ir mātesuzņēmumi. |
| --- | --- |

(18)

Kā paredzēts TLAC standartā, pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība būtu jāpiemēro noregulējuma vienībām, kas vai nu pašas ir G-SNI, vai ir daļa no grupas, ko identificē kā G-SNI. Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība būtu jāpiemēro vai nu individuāli, vai konsolidēti atkarībā no tā, vai attiecīgās noregulējuma vienības ir patstāvīgas iestādes bez meitasuzņēmumiem, vai tās ir mātesuzņēmumi.

| (19) | Direktīva 2014/59/ES ļauj noregulējuma instrumentus izmantot ne tikai attiecībā uz iestādēm, bet arī finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām. Tādēļ mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībām un mātes jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām vajadzētu būt pietiekamai zaudējumu absorbcijas spējai tāpat kā mātes iestādēm. |
| --- | --- |

(19)

Direktīva 2014/59/ES ļauj noregulējuma instrumentus izmantot ne tikai attiecībā uz iestādēm, bet arī finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām. Tādēļ mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībām un mātes jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām vajadzētu būt pietiekamai zaudējumu absorbcijas spējai tāpat kā mātes iestādēm.

| (20) | Lai nodrošinātu pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības efektivitāti, ir svarīgi, lai instrumentiem, kas tiek turēti minētās prasības izpildei, būtu augsta zaudējumu absorbcijas spēja. Saistībām, kas ir izslēgtas no Direktīvā 2014/59/ES minētā iekšējās rekapitalizācijas instrumenta, nav minēto spēju, un to nav arī citām saistībām, kuras teorētiski ir iekšēji rekapitalizējamas, tomēr praksē varētu radīt iekšējās rekapitalizācijas grūtības. Tādēļ minētās saistības nebūtu jāuzskata par atbilstīgām pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībai. No otras puses, kapitāla instrumentiem, kā arī pakārtotajām saistībām ir augsta zaudējumu absorbcijas spēja. Tāpat arī to saistību, kuru prioritāte ir līdzvērtīga atsevišķām izslēgtajām saistībām, zaudējumu absorbcijas potenciāls būtu jāatzīst līdz zināmai robežai, kā to paredz TLAC standarts. |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības efektivitāti, ir svarīgi, lai instrumentiem, kas tiek turēti minētās prasības izpildei, būtu augsta zaudējumu absorbcijas spēja. Saistībām, kas ir izslēgtas no Direktīvā 2014/59/ES minētā iekšējās rekapitalizācijas instrumenta, nav minēto spēju, un to nav arī citām saistībām, kuras teorētiski ir iekšēji rekapitalizējamas, tomēr praksē varētu radīt iekšējās rekapitalizācijas grūtības. Tādēļ minētās saistības nebūtu jāuzskata par atbilstīgām pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībai. No otras puses, kapitāla instrumentiem, kā arī pakārtotajām saistībām ir augsta zaudējumu absorbcijas spēja. Tāpat arī to saistību, kuru prioritāte ir līdzvērtīga atsevišķām izslēgtajām saistībām, zaudējumu absorbcijas potenciāls būtu jāatzīst līdz zināmai robežai, kā to paredz TLAC standarts.

| (21) | Lai novērstu saistību divkāršu uzskaiti pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībai, būtu jāparedz noteikumi atbilstīgo saistību posteņu līdzdalības atskaitīšanai, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 575/2013 par kapitāla instrumentiem jau izstrādātajai attiecīgajai atskaitījumu pieejai. Saskaņā ar minēto pieeju atbilstīgo saistību instrumentu līdzdalība vispirms būtu jāatskaita no atbilstīgajām saistībām un, ciktāl nav pietiekamu saistību, minētie atbilstīgo saistību instrumenti būtu jāatskaita no otrā līmeņa kapitāla instrumentiem. |
| --- | --- |

(21)

Lai novērstu saistību divkāršu uzskaiti pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībai, būtu jāparedz noteikumi atbilstīgo saistību posteņu līdzdalības atskaitīšanai, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 575/2013 par kapitāla instrumentiem jau izstrādātajai attiecīgajai atskaitījumu pieejai. Saskaņā ar minēto pieeju atbilstīgo saistību instrumentu līdzdalība vispirms būtu jāatskaita no atbilstīgajām saistībām un, ciktāl nav pietiekamu saistību, minētie atbilstīgo saistību instrumenti būtu jāatskaita no otrā līmeņa kapitāla instrumentiem.

| (22) | TLAC standartā ir ietverti atsevišķi saistību atbilstības kritēriji, kas ir stingrāki nekā pašreizējie kapitāla instrumentu atbilstības kritēriji. Lai nodrošinātu konsekvenci, kapitāla instrumentu atbilstības kritēriji būtu jāsaskaņo attiecībā uz to instrumentu neatbilstību, kas emitēti ar īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību starpniecību, no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(22)

TLAC standartā ir ietverti atsevišķi saistību atbilstības kritēriji, kas ir stingrāki nekā pašreizējie kapitāla instrumentu atbilstības kritēriji. Lai nodrošinātu konsekvenci, kapitāla instrumentu atbilstības kritēriji būtu jāsaskaņo attiecībā uz to instrumentu neatbilstību, kas emitēti ar īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību starpniecību, no 2022. gada 1. janvāra.

| (23) | Ir jānodrošina skaidrs un pārredzams apstiprināšanas process pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem, kas var palīdzēt saglabāt minēto instrumentu augsto kvalitāti. Minētajā nolūkā kompetentajām iestādēm vajadzētu būt atbildīgām par minēto instrumentu apstiprināšanu, pirms iestādes tos var klasificēt kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus. Tomēr kompetentajām iestādēm nevajadzētu būt pienākumam prasīt iepriekšēju atļauju par pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem, kuri emitēti, pamatojoties uz juridisku dokumentāciju, ko jau apstiprinājusi kompetentā iestāde un ko pēc būtības reglamentē ar tiem pašiem noteikumiem, ar kuriem reglamentē kapitāla instrumentus, par kuriem iestāde jau no kompetentās iestādes ir saņēmusi iepriekšēju atļauju tos klasificēt kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus. Tādā gadījumā tā vietā, lai lūgtu iepriekšēju apstiprinājumu, iestādēm vajadzētu būt iespējai paziņot savām kompetentajām iestādēm par ieceri emitēt tādus instrumentus. Tām vajadzētu to darīt pietiekami savlaicīgi, pirms instrumenti tiek klasificēti kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumenti, lai kompetentajām iestādēm atvēlētu pietiekami daudz laika vajadzības gadījumā pārskatīt instrumentus. Ņemot vērā to, kāda ir EBI loma uzraudzības prakses konverģences sekmēšanā un pašu kapitāla instrumentu kvalitātes uzlabošanā, kompetentajām iestādēm būtu jākonsultējas ar EBI, pirms tās apstiprina jebkādu jaunu pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentu veidu. |
| --- | --- |

(23)

Ir jānodrošina skaidrs un pārredzams apstiprināšanas process pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem, kas var palīdzēt saglabāt minēto instrumentu augsto kvalitāti. Minētajā nolūkā kompetentajām iestādēm vajadzētu būt atbildīgām par minēto instrumentu apstiprināšanu, pirms iestādes tos var klasificēt kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus. Tomēr kompetentajām iestādēm nevajadzētu būt pienākumam prasīt iepriekšēju atļauju par pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem, kuri emitēti, pamatojoties uz juridisku dokumentāciju, ko jau apstiprinājusi kompetentā iestāde un ko pēc būtības reglamentē ar tiem pašiem noteikumiem, ar kuriem reglamentē kapitāla instrumentus, par kuriem iestāde jau no kompetentās iestādes ir saņēmusi iepriekšēju atļauju tos klasificēt kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus. Tādā gadījumā tā vietā, lai lūgtu iepriekšēju apstiprinājumu, iestādēm vajadzētu būt iespējai paziņot savām kompetentajām iestādēm par ieceri emitēt tādus instrumentus. Tām vajadzētu to darīt pietiekami savlaicīgi, pirms instrumenti tiek klasificēti kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumenti, lai kompetentajām iestādēm atvēlētu pietiekami daudz laika vajadzības gadījumā pārskatīt instrumentus. Ņemot vērā to, kāda ir EBI loma uzraudzības prakses konverģences sekmēšanā un pašu kapitāla instrumentu kvalitātes uzlabošanā, kompetentajām iestādēm būtu jākonsultējas ar EBI, pirms tās apstiprina jebkādu jaunu pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentu veidu.

| (24) | Kapitāla instrumenti ir uzskatāmi par pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentiem vienīgi tiktāl, ciktāl tie atbilst attiecīgajiem atbilstības kritērijiem. Šādos kapitāla instrumentos var ietilpt pašu kapitāls vai saistības, tostarp subordinēti aizdevumi, kas atbilst minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(24)

Kapitāla instrumenti ir uzskatāmi par pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentiem vienīgi tiktāl, ciktāl tie atbilst attiecīgajiem atbilstības kritērijiem. Šādos kapitāla instrumentos var ietilpt pašu kapitāls vai saistības, tostarp subordinēti aizdevumi, kas atbilst minētajiem kritērijiem.

| (25) | Kapitāla instrumenti vai kapitāla instrumentu daļas būtu uzskatāmi par tādiem, ko var kvalificēt par pašu kapitāla instrumentiem, tikai līdz apjomam, par kuru tie ir apmaksāti. Kamēr kāda instrumenta daļas nav apmaksātas, minētās daļas nevajadzētu uzskatīt par tādām, ko var kvalificēt par pašu kapitāla instrumentiem. |
| --- | --- |

(25)

Kapitāla instrumenti vai kapitāla instrumentu daļas būtu uzskatāmi par tādiem, ko var kvalificēt par pašu kapitāla instrumentiem, tikai līdz apjomam, par kuru tie ir apmaksāti. Kamēr kāda instrumenta daļas nav apmaksātas, minētās daļas nevajadzētu uzskatīt par tādām, ko var kvalificēt par pašu kapitāla instrumentiem.

| (26) | Uz pašu kapitāla instrumentiem un atbilstīgajām saistībām nevajadzētu attiecināt savstarpējās dzēšanas vai savstarpējo prasījumu ieskaita līgumus, jo tas noregulējumā apdraudētu to zaudējumu absorbcijas spēju. Tam nebūtu jānozīmē, ka saistības reglamentējošajos līguma noteikumos būtu jāiekļauj klauzula, kas skaidri nosaka, ka uz attiecīgo instrumentu neattiecina savstarpējās dzēšanas vai savstarpējo prasījuma ieskaita tiesības. |
| --- | --- |

(26)

Uz pašu kapitāla instrumentiem un atbilstīgajām saistībām nevajadzētu attiecināt savstarpējās dzēšanas vai savstarpējo prasījumu ieskaita līgumus, jo tas noregulējumā apdraudētu to zaudējumu absorbcijas spēju. Tam nebūtu jānozīmē, ka saistības reglamentējošajos līguma noteikumos būtu jāiekļauj klauzula, kas skaidri nosaka, ka uz attiecīgo instrumentu neattiecina savstarpējās dzēšanas vai savstarpējo prasījuma ieskaita tiesības.

| (27) | Saistībā ar banku sektora attīstību vēl digitālākā vidē programmatūra kļūst par vēl svarīgāku aktīvu veidu. Prudenciāli vērtētiem programmatūras aktīviem, kuru vērtību būtiski neskar iestādes noregulējums, maksātnespēja vai likvidācija, nebūtu jāpiemēro nemateriālo aktīvu atskaitīšana no pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem. Minētais precizējums ir būtisks, jo programmatūra ir plašs jēdziens, kas aptver daudz un dažādus aktīvu veidus, no kuriem ne visi saglabā savu vērtību darbības pārtraukšanas gadījumā. Šajā kontekstā būtu jāņem vērā atšķirības programmatūras aktīvu vērtēšanā un amortizācijā un šādu aktīvu veiktās pārdošanas. Turklāt būtu jāņem vērā starptautiskās norises un atšķirības tajā, kādu regulējumu piemēro ieguldījumiem programmatūrā, atšķirīgie prudenciālie noteikumi, kas piemērojami iestādēm un apdrošināšanas uzņēmumiem, un Savienības finanšu sektora daudzveidība, tostarp neregulētās vienības, tādas kā finanšu tehnoloģiju sabiedrības. |
| --- | --- |

(27)

Saistībā ar banku sektora attīstību vēl digitālākā vidē programmatūra kļūst par vēl svarīgāku aktīvu veidu. Prudenciāli vērtētiem programmatūras aktīviem, kuru vērtību būtiski neskar iestādes noregulējums, maksātnespēja vai likvidācija, nebūtu jāpiemēro nemateriālo aktīvu atskaitīšana no pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem. Minētais precizējums ir būtisks, jo programmatūra ir plašs jēdziens, kas aptver daudz un dažādus aktīvu veidus, no kuriem ne visi saglabā savu vērtību darbības pārtraukšanas gadījumā. Šajā kontekstā būtu jāņem vērā atšķirības programmatūras aktīvu vērtēšanā un amortizācijā un šādu aktīvu veiktās pārdošanas. Turklāt būtu jāņem vērā starptautiskās norises un atšķirības tajā, kādu regulējumu piemēro ieguldījumiem programmatūrā, atšķirīgie prudenciālie noteikumi, kas piemērojami iestādēm un apdrošināšanas uzņēmumiem, un Savienības finanšu sektora daudzveidība, tostarp neregulētās vienības, tādas kā finanšu tehnoloģiju sabiedrības.

| (28) | Lai izvairītos no domino efekta, ir nepieciešams saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus pašreizējiem instrumentiem attiecībā uz dažiem atbilstības kritērijiem. Attiecībā uz saistībām, kas emitētas pirms 2019. gada 27. jūnija, nebūtu jāpiemēro daži atbilstības kritēriji pašu kapitāla instrumentiem un atbilstīgām saistībām. Šādas tiesības saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus būtu jāpiemēro saistībām, kuras attiecīgā gadījumā ieskaitāmas TLAC subordinētajā daļā un MREL subordinētajā daļā saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES, kā arī saistībām, kuras attiecīgā gadījumā ieskaitāmas TLAC nesubordinētajā daļā un MREL nesubordinētajā daļā saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES. Pašu kapitāla instrumentiem tiesībām saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus vajadzētu beigties 2025. gada 28. jūnijā. |
| --- | --- |

(28)

Lai izvairītos no domino efekta, ir nepieciešams saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus pašreizējiem instrumentiem attiecībā uz dažiem atbilstības kritērijiem. Attiecībā uz saistībām, kas emitētas pirms 2019. gada 27. jūnija, nebūtu jāpiemēro daži atbilstības kritēriji pašu kapitāla instrumentiem un atbilstīgām saistībām. Šādas tiesības saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus būtu jāpiemēro saistībām, kuras attiecīgā gadījumā ieskaitāmas TLAC subordinētajā daļā un MREL subordinētajā daļā saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES, kā arī saistībām, kuras attiecīgā gadījumā ieskaitāmas TLAC nesubordinētajā daļā un MREL nesubordinētajā daļā saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES. Pašu kapitāla instrumentiem tiesībām saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus vajadzētu beigties 2025. gada 28. jūnijā.

| (29) | Atbilstīgo saistību instrumentus, tostarp tos, kuriem atlikušais periods līdz beigu termiņam ir mazāks par gadu, var dzēst vienīgi pēc tam, kad noregulējuma iestāde ir devusi iepriekšēju atļauju. Šāda iepriekšēja atļauja varētu būt arī vispārīga iepriekšēja atļauja, un tādā gadījumā dzēšanai būtu jānotiek ierobežotā laikposmā un attiecībā uz iepriekš norādītu apjomu, uz ko attiecas vispārīga iepriekšēja atļauja. |
| --- | --- |

(29)

Atbilstīgo saistību instrumentus, tostarp tos, kuriem atlikušais periods līdz beigu termiņam ir mazāks par gadu, var dzēst vienīgi pēc tam, kad noregulējuma iestāde ir devusi iepriekšēju atļauju. Šāda iepriekšēja atļauja varētu būt arī vispārīga iepriekšēja atļauja, un tādā gadījumā dzēšanai būtu jānotiek ierobežotā laikposmā un attiecībā uz iepriekš norādītu apjomu, uz ko attiecas vispārīga iepriekšēja atļauja.

| (30) | Kopš Regulas (ES) Nr. 575/2013 pieņemšanas starptautiskais standarts par iestāžu riska darījumu ar CCP prudenciālo režīmu ir ticis grozīts, lai uzlabotu aprēķina procedūru iestāžu riska darījumiem ar atbilstīgiem centrālajiem darījumu partneriem (QCCP). Minētā standarta grozījumu vidū ievērojamākie ir vienas metodes izmantošana riska darījumu pašu kapitāla prasības noteikšanai saistībā ar iemaksām saistību neizpildes fondā, skaidrs ierobežojums kopējām pašu kapitāla prasībām, ko piemēro riska darījumiem ar QCCP, un pret risku jutīgāka pieeja atvasināto instrumentu vērtības noteikšanā, aprēķinot QCCP hipotētiskos resursus. Tajā pašā laikā aprēķina procedūra riska darījumiem ar neatbilstīgiem CCP netika mainīta. Tā kā ar pārskatītajiem starptautiskajiem standartiem tika ieviesta kārtība, kas ir labāk piemērota centralizētas tīrvērtes videi, Savienības tiesības būtu jāgroza, lai iekļautu minētos standartus. |
| --- | --- |

(30)

Kopš Regulas (ES) Nr. 575/2013 pieņemšanas starptautiskais standarts par iestāžu riska darījumu ar CCP prudenciālo režīmu ir ticis grozīts, lai uzlabotu aprēķina procedūru iestāžu riska darījumiem ar atbilstīgiem centrālajiem darījumu partneriem (QCCP). Minētā standarta grozījumu vidū ievērojamākie ir vienas metodes izmantošana riska darījumu pašu kapitāla prasības noteikšanai saistībā ar iemaksām saistību neizpildes fondā, skaidrs ierobežojums kopējām pašu kapitāla prasībām, ko piemēro riska darījumiem ar QCCP, un pret risku jutīgāka pieeja atvasināto instrumentu vērtības noteikšanā, aprēķinot QCCP hipotētiskos resursus. Tajā pašā laikā aprēķina procedūra riska darījumiem ar neatbilstīgiem CCP netika mainīta. Tā kā ar pārskatītajiem starptautiskajiem standartiem tika ieviesta kārtība, kas ir labāk piemērota centralizētas tīrvērtes videi, Savienības tiesības būtu jāgroza, lai iekļautu minētos standartus.

| (31) | Lai nodrošinātu, ka iestādes pienācīgi pārvalda savus riska darījumus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (KIU) daļu vai ieguldījumu apliecību formā, noteikumiem, ar kuriem nosaka minēto riska darījumu aprēķina procedūru, vajadzētu būt jutīgiem pret risku, un tiem būtu jāveicina pārredzamība attiecībā uz KIU pamatā esošajiem riska darījumiem. Tādēļ BCBS ir pieņēmusi pārskatītu standartu, kas iedala minēto riska darījuma riska svērto vērtību aprēķināšanas pieejas skaidrā hierarhijā. Minētā hierarhija atspoguļo pamatā esošo riska darījumu pārredzamības pakāpi. Regula (ES) Nr. 575/2013 būtu jāsaskaņo ar minētajiem starptautiski saskaņotajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(31)

Lai nodrošinātu, ka iestādes pienācīgi pārvalda savus riska darījumus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (KIU) daļu vai ieguldījumu apliecību formā, noteikumiem, ar kuriem nosaka minēto riska darījumu aprēķina procedūru, vajadzētu būt jutīgiem pret risku, un tiem būtu jāveicina pārredzamība attiecībā uz KIU pamatā esošajiem riska darījumiem. Tādēļ BCBS ir pieņēmusi pārskatītu standartu, kas iedala minēto riska darījuma riska svērto vērtību aprēķināšanas pieejas skaidrā hierarhijā. Minētā hierarhija atspoguļo pamatā esošo riska darījumu pārredzamības pakāpi. Regula (ES) Nr. 575/2013 būtu jāsaskaņo ar minētajiem starptautiski saskaņotajiem noteikumiem.

| (32) | Attiecībā uz iestādi, kas nodrošina minimālās vērtības saistības, no kā galīgo labumu gūst privātie klienti, ieguldīšanai KIU ieguldījumu apliecībā vai daļā, tostarp valdības sponsorētas privātas pensiju shēmas ietvaros, nav prasīts, lai iestāde vai uzņēmums, kas ietverti tajā pašā prudenciālās konsolidācijas darbības jomā, veiktu maksājumu, ja vien klienta KIU daļu vai ieguldījumu apliecību vērtība līgumā norādītajā laikā nav mazāka par garantēto summu par vienu vairākiem punktiem. Tāpēc iespējamība, ka tiks īstenotas saistības, praksē ir zema. Ja iestādes minimālās vērtības saistības ir ierobežotas līdz tās summas procentiem, ko klients sākotnēji bija ieguldījis KIU daļās vai ieguldījumu apliecībās (fiksētas summas minimālās vērtības saistības), vai līdz summai, kura atkarīga no finanšu rādītāju vai tirgus indeksu rezultātiem līdz noteiktam laikam, jebkura pašreizēja pozitīva atšķirība starp klienta daļu vai ieguldījumu apliecību vērtību un garantētās summas pašreizējo vērtību konkrētā dienā veido rezervi un samazina risku, ka iestādei būs jāizmaksā garantētā summa. Visi minētie apsvērumi pamato samazinātu kredīta pārrēķināšanas koeficientu. |
| --- | --- |

(32)

Attiecībā uz iestādi, kas nodrošina minimālās vērtības saistības, no kā galīgo labumu gūst privātie klienti, ieguldīšanai KIU ieguldījumu apliecībā vai daļā, tostarp valdības sponsorētas privātas pensiju shēmas ietvaros, nav prasīts, lai iestāde vai uzņēmums, kas ietverti tajā pašā prudenciālās konsolidācijas darbības jomā, veiktu maksājumu, ja vien klienta KIU daļu vai ieguldījumu apliecību vērtība līgumā norādītajā laikā nav mazāka par garantēto summu par vienu vairākiem punktiem. Tāpēc iespējamība, ka tiks īstenotas saistības, praksē ir zema. Ja iestādes minimālās vērtības saistības ir ierobežotas līdz tās summas procentiem, ko klients sākotnēji bija ieguldījis KIU daļās vai ieguldījumu apliecībās (fiksētas summas minimālās vērtības saistības), vai līdz summai, kura atkarīga no finanšu rādītāju vai tirgus indeksu rezultātiem līdz noteiktam laikam, jebkura pašreizēja pozitīva atšķirība starp klienta daļu vai ieguldījumu apliecību vērtību un garantētās summas pašreizējo vērtību konkrētā dienā veido rezervi un samazina risku, ka iestādei būs jāizmaksā garantētā summa. Visi minētie apsvērumi pamato samazinātu kredīta pārrēķināšanas koeficientu.

| (33) | Lai aprēķinātu riska darījuma vērtību atvasināto instrumentu darījumiem saskaņā ar darījumu partnera kredītriska satvaru, Regula (ES) Nr. 575/2013 pašlaik ļauj iestādēm izvēlēties vienu no trim dažādām standartizētām pieejām: standartizētā metode (SM), tirgus vērtības metode (TVM) un sākotnējās riska darījuma vērtības metode (SRDVM). |
| --- | --- |

(33)

Lai aprēķinātu riska darījuma vērtību atvasināto instrumentu darījumiem saskaņā ar darījumu partnera kredītriska satvaru, Regula (ES) Nr. 575/2013 pašlaik ļauj iestādēm izvēlēties vienu no trim dažādām standartizētām pieejām: standartizētā metode (SM), tirgus vērtības metode (TVM) un sākotnējās riska darījuma vērtības metode (SRDVM).

| (34) | Tomēr minētās standartizētās pieejas pienācīgi neņem vērā risku mazinošo būtību, kāda riska darījumos ir nodrošinājumam. To kalibrācija ir novecojusi un neatspoguļo finanšu krīzes laikā novēroto augsto svārstīgumu. Tās arī korekti neatspoguļo ieguvumus no savstarpējo prasījumu ieskaita. Lai risinātu minētās nepilnības, BCBS nolēma aizstāt SM un TVM ar jaunu standartizētu pieeju atvasināto instrumentu riska darījumu vērtības aprēķināšanai – tā dēvēto Standartizēto pieeju darījuma partnera kredītriskam (SA-CCR). Tā kā ar pārskatītajiem starptautiskajiem standartiem tika ieviesta jauna standartizēta pieeja, kas ir labāk piemērota centralizētas tīrvērtes videi, Savienības tiesības būtu jāgroza, lai iekļautu minētos standartus. |
| --- | --- |

(34)

Tomēr minētās standartizētās pieejas pienācīgi neņem vērā risku mazinošo būtību, kāda riska darījumos ir nodrošinājumam. To kalibrācija ir novecojusi un neatspoguļo finanšu krīzes laikā novēroto augsto svārstīgumu. Tās arī korekti neatspoguļo ieguvumus no savstarpējo prasījumu ieskaita. Lai risinātu minētās nepilnības, BCBS nolēma aizstāt SM un TVM ar jaunu standartizētu pieeju atvasināto instrumentu riska darījumu vērtības aprēķināšanai – tā dēvēto Standartizēto pieeju darījuma partnera kredītriskam (SA-CCR). Tā kā ar pārskatītajiem starptautiskajiem standartiem tika ieviesta jauna standartizēta pieeja, kas ir labāk piemērota centralizētas tīrvērtes videi, Savienības tiesības būtu jāgroza, lai iekļautu minētos standartus.

| (35) | SA-CCR ir jutīgāka pret risku nekā SM un TVM, tādēļ no tās būtu jāizriet pašu kapitāla prasībām, kas labāk atspoguļo ar iestāžu atvasināto instrumentu darījumiem saistītos riskus. Tajā pašā laikā dažām iestādēm, kas pašlaik izmanto TVM, SA-CCR varētu izrādīties pārāk sarežģīti īstenot. Attiecībā uz iestādēm, kuras atbilst iepriekš definētiem atbilstības kritērijiem, un iestādēm, kuras ietilpst grupā, kura minētajiem kritērijiem atbilst konsolidēti, būtu jāievieš vienkāršota SA-CCR versija (“vienkāršota SA-CCR”). Tā kā šāda vienkāršota versija nebūs tikpat jutīga pret risku kā SA-CCR, tā būtu pienācīgi jākalibrē, lai nodrošinātu, ka atvasināto instrumentu riska darījumu vērtība netiek novērtēta pārāk zemu. |
| --- | --- |

(35)

SA-CCR ir jutīgāka pret risku nekā SM un TVM, tādēļ no tās būtu jāizriet pašu kapitāla prasībām, kas labāk atspoguļo ar iestāžu atvasināto instrumentu darījumiem saistītos riskus. Tajā pašā laikā dažām iestādēm, kas pašlaik izmanto TVM, SA-CCR varētu izrādīties pārāk sarežģīti īstenot. Attiecībā uz iestādēm, kuras atbilst iepriekš definētiem atbilstības kritērijiem, un iestādēm, kuras ietilpst grupā, kura minētajiem kritērijiem atbilst konsolidēti, būtu jāievieš vienkāršota SA-CCR versija (“vienkāršota SA-CCR”). Tā kā šāda vienkāršota versija nebūs tikpat jutīga pret risku kā SA-CCR, tā būtu pienācīgi jākalibrē, lai nodrošinātu, ka atvasināto instrumentu riska darījumu vērtība netiek novērtēta pārāk zemu.

| (36) | Iestādēm, kurām ir ierobežots skaits riska darījumu ar atvasinātajiem instrumentiem un kuras šobrīd izmanto TVM vai SRDVM, gan SA-CCR, gan vienkāršotās SA-CCR īstenošana varētu būt pārāk sarežģīta. Tādēļ attiecībā uz minētajām iestādēm, kuras atbilst iepriekš definētiem atbilstības kritērijiem, un iestādēm, kuras ietilpst grupā, kas atbilst minētajiem kritērijiem konsolidēti, kā alternatīva pieeja būtu jāparedz SRDVM, bet tā būtu jāpārskata, lai novērstu tās būtiskos trūkumus. |
| --- | --- |

(36)

Iestādēm, kurām ir ierobežots skaits riska darījumu ar atvasinātajiem instrumentiem un kuras šobrīd izmanto TVM vai SRDVM, gan SA-CCR, gan vienkāršotās SA-CCR īstenošana varētu būt pārāk sarežģīta. Tādēļ attiecībā uz minētajām iestādēm, kuras atbilst iepriekš definētiem atbilstības kritērijiem, un iestādēm, kuras ietilpst grupā, kas atbilst minētajiem kritērijiem konsolidēti, kā alternatīva pieeja būtu jāparedz SRDVM, bet tā būtu jāpārskata, lai novērstu tās būtiskos trūkumus.

| (37) | Lai palīdzētu iestādei izvēlēties, kuru no atļautajām pieejām izmantot, būtu jāparedz skaidri kritēriji. Minētajiem kritērijiem vajadzētu būt balstītiem uz iestādes darbībām ar atvasinātajiem instrumentiem apmēru, kas norāda uz to, cik sarežģītus riska darījuma vērtības aprēķinus iestādei būtu jāspēj veikt. |
| --- | --- |

(37)

Lai palīdzētu iestādei izvēlēties, kuru no atļautajām pieejām izmantot, būtu jāparedz skaidri kritēriji. Minētajiem kritērijiem vajadzētu būt balstītiem uz iestādes darbībām ar atvasinātajiem instrumentiem apmēru, kas norāda uz to, cik sarežģītus riska darījuma vērtības aprēķinus iestādei būtu jāspēj veikt.

| (38) | Finanšu krīzes laikā vairāku Savienībā izveidotu iestāžu tirdzniecības portfeļi cieta būtiskus zaudējumus. Dažām no tām nepieciešamais kapitāls minēto zaudējumu segšanai izrādījās nepietiekams, tādēļ tām bija jālūdz ārkārtas finansiālais atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem. Minētie novērojumi bija iemesls tam, lai BCBS novērstu vairākus trūkumus to tirdzniecības portfeļa pozīciju prudenciālajā režīmā, kuri ir pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku. |
| --- | --- |

(38)

Finanšu krīzes laikā vairāku Savienībā izveidotu iestāžu tirdzniecības portfeļi cieta būtiskus zaudējumus. Dažām no tām nepieciešamais kapitāls minēto zaudējumu segšanai izrādījās nepietiekams, tādēļ tām bija jālūdz ārkārtas finansiālais atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem. Minētie novērojumi bija iemesls tam, lai BCBS novērstu vairākus trūkumus to tirdzniecības portfeļa pozīciju prudenciālajā režīmā, kuri ir pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku.

| (39) | 2009. gadā starptautiskā līmenī tika pabeigts pirmais reformu kopums, ko Savienības tiesību aktos transponēja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/76/ES (10). Tomēr 2009. gada reforma nerisināja strukturālās nepilnības standartos attiecībā uz pašu kapitāla prasībām tirgus riskam. Nenoteiktība attiecībā uz tirdzniecības portfeļa un bankas portfeļa robežšķirtni radīja iespējas regulējuma arbitrāžai, savukārt tas, ka pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku nebija pietiekami jutīgas pret risku, neļāva pilnībā aptvert riskus, kuriem iestādes bija pakļautas. |
| --- | --- |

(39)

2009. gadā starptautiskā līmenī tika pabeigts pirmais reformu kopums, ko Savienības tiesību aktos transponēja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/76/ES (10). Tomēr 2009. gada reforma nerisināja strukturālās nepilnības standartos attiecībā uz pašu kapitāla prasībām tirgus riskam. Nenoteiktība attiecībā uz tirdzniecības portfeļa un bankas portfeļa robežšķirtni radīja iespējas regulējuma arbitrāžai, savukārt tas, ka pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku nebija pietiekami jutīgas pret risku, neļāva pilnībā aptvert riskus, kuriem iestādes bija pakļautas.

| (40) | BCBS sāka tirdzniecības portfeļa fundamentālo pārskatīšanu (FRTB), lai risinātu strukturālās nepilnības standartos attiecībā uz pašu kapitāla prasībām tirgus riskam. Minētā darba rezultātā 2016. gada janvārī tika publicēts pārskatīts tirgus riska regulējums. 2017. gada decembrī Centrālās bankas uzraudzības direktoru un vadītāju grupa vienojās pagarināt pārskatītā tirgus riska regulējuma īstenošanas termiņu, lai iestādēm dotu papildu laiku izstrādāt nepieciešamo sistēmu infrastruktūru un arī lai BCBS varētu pievērsties dažiem konkrētiem jautājumiem saistībā ar regulējumu. Tas ietver standartizēto un iekšējā modeļa pieeju kalibrēšanas pārskatīšanu ar mērķi nodrošināt saskaņotību ar BCBS sākotnēji gaidīto. Pēc tam, kad minētā pārskatīšana būs pabeigta, un pirms tiek veikts ietekmes novērtējums, lai novērtētu, kā no tās izrietošie FRTB regulējuma grozījumi ietekmē iestādes Savienībā, visām iestādēm Savienībā, uz kurām attiektos FRTB regulējums, būtu jāsāk sniegt pārskatus par aprēķiniem, kas iegūti no pārskatītās standartizētās pieejas. Šajā nolūkā, lai pārskatu sniegšanas prasību aprēķini varētu sākt pilnībā darboties saskaņā ar starptautiskajām norisēm, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu. Komisijai minētais deleģētais akts būtu jāpieņem līdz 2019. gada 31. decembrim. Iestādēm pārskatus par minēto aprēķinu būtu jāsāk sniegt ne vēlāk kā gadu pēc minētā deleģētā akta pieņemšanas. Turklāt iestādēm, kas saņem apstiprinājumu pārskatu sniegšanai izmantot FRTB regulējuma pārskatīto iekšējā modeļa pieeju, būtu jāsniedz pārskati arī par aprēķinu, kas veikts saskaņā ar iekšējā modeļa pieeju, trīs gadus pēc tam, kad tas sācis pilnībā darboties. |
| --- | --- |

(40)

BCBS sāka tirdzniecības portfeļa fundamentālo pārskatīšanu (FRTB), lai risinātu strukturālās nepilnības standartos attiecībā uz pašu kapitāla prasībām tirgus riskam. Minētā darba rezultātā 2016. gada janvārī tika publicēts pārskatīts tirgus riska regulējums. 2017. gada decembrī Centrālās bankas uzraudzības direktoru un vadītāju grupa vienojās pagarināt pārskatītā tirgus riska regulējuma īstenošanas termiņu, lai iestādēm dotu papildu laiku izstrādāt nepieciešamo sistēmu infrastruktūru un arī lai BCBS varētu pievērsties dažiem konkrētiem jautājumiem saistībā ar regulējumu. Tas ietver standartizēto un iekšējā modeļa pieeju kalibrēšanas pārskatīšanu ar mērķi nodrošināt saskaņotību ar BCBS sākotnēji gaidīto. Pēc tam, kad minētā pārskatīšana būs pabeigta, un pirms tiek veikts ietekmes novērtējums, lai novērtētu, kā no tās izrietošie FRTB regulējuma grozījumi ietekmē iestādes Savienībā, visām iestādēm Savienībā, uz kurām attiektos FRTB regulējums, būtu jāsāk sniegt pārskatus par aprēķiniem, kas iegūti no pārskatītās standartizētās pieejas. Šajā nolūkā, lai pārskatu sniegšanas prasību aprēķini varētu sākt pilnībā darboties saskaņā ar starptautiskajām norisēm, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu. Komisijai minētais deleģētais akts būtu jāpieņem līdz 2019. gada 31. decembrim. Iestādēm pārskatus par minēto aprēķinu būtu jāsāk sniegt ne vēlāk kā gadu pēc minētā deleģētā akta pieņemšanas. Turklāt iestādēm, kas saņem apstiprinājumu pārskatu sniegšanai izmantot FRTB regulējuma pārskatīto iekšējā modeļa pieeju, būtu jāsniedz pārskati arī par aprēķinu, kas veikts saskaņā ar iekšējā modeļa pieeju, trīs gadus pēc tam, kad tas sācis pilnībā darboties.

| (41) | Tas, ka tiek ieviestas pārskatu sniegšanas prasības par FRTB pieejām, būtu jāuzskata par pirmo soli ceļā uz pilnīgu FRTB regulējuma īstenošanu Savienībā. Ņemot vērā galīgos FRTB regulējuma grozījumus, ko veikusi BCBS, rezultātus saistībā ar minēto grozījumu ietekmi uz iestādēm Savienībā un uz FRTB pieejām, kas jau paredzētas šajā regulā attiecībā uz pārskatu sniegšanas prasībām, Komisijai vajadzības gadījumā būtu līdz 2020. gada 30. jūnijam jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei leģislatīvā akta priekšlikums par to, kā Savienībā būtu jāīsteno FRTB regulējums, lai noteiktu pašu kapitāla prasības tirgus riskam. |
| --- | --- |

(41)

Tas, ka tiek ieviestas pārskatu sniegšanas prasības par FRTB pieejām, būtu jāuzskata par pirmo soli ceļā uz pilnīgu FRTB regulējuma īstenošanu Savienībā. Ņemot vērā galīgos FRTB regulējuma grozījumus, ko veikusi BCBS, rezultātus saistībā ar minēto grozījumu ietekmi uz iestādēm Savienībā un uz FRTB pieejām, kas jau paredzētas šajā regulā attiecībā uz pārskatu sniegšanas prasībām, Komisijai vajadzības gadījumā būtu līdz 2020. gada 30. jūnijam jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei leģislatīvā akta priekšlikums par to, kā Savienībā būtu jāīsteno FRTB regulējums, lai noteiktu pašu kapitāla prasības tirgus riskam.

| (42) | Samērīga tirgus riska pārvaldība būtu jāpiemēro arī iestādēm, kas tirdzniecības portfeļa darījumus veic ierobežotā mērogā, tā ļaujot lielākam skaitam iestāžu, kuras tirdzniecības portfeļa darījumus veic nelielā mērogā, piemērot kredītriska regulējumu bankas portfeļa pozīcijām, kā tas paredzēts pārskatītā izņēmumā attiecībā uz neliela mēroga tirdzniecības portfeļa darījumiem. Būtu jāņem vērā arī proporcionalitātes princips, kad Komisija atkārtoti novērtē, kā iestādēm ar vidēji lieliem tirdzniecības portfeļa darījumiem būtu jāaprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskam. Konkrēti – ņemot vērā norises starptautiskā līmenī, būtu jāpārskata, kā iestādēm ar vidēji lieliem tirdzniecības portfeļa darījumiem tiek kalibrētas pašu kapitāla prasības tirgus riskam. Tikmēr iestādes ar vidēji lieliem tirdzniecības portfeļa darījumiem, kā arī iestādes ar neliela mēroga tirdzniecības portfeļa darījumiem, būtu jāatbrīvo no pārskatu sniegšanas prasībām atbilstīgi FRTB. |
| --- | --- |

(42)

Samērīga tirgus riska pārvaldība būtu jāpiemēro arī iestādēm, kas tirdzniecības portfeļa darījumus veic ierobežotā mērogā, tā ļaujot lielākam skaitam iestāžu, kuras tirdzniecības portfeļa darījumus veic nelielā mērogā, piemērot kredītriska regulējumu bankas portfeļa pozīcijām, kā tas paredzēts pārskatītā izņēmumā attiecībā uz neliela mēroga tirdzniecības portfeļa darījumiem. Būtu jāņem vērā arī proporcionalitātes princips, kad Komisija atkārtoti novērtē, kā iestādēm ar vidēji lieliem tirdzniecības portfeļa darījumiem būtu jāaprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskam. Konkrēti – ņemot vērā norises starptautiskā līmenī, būtu jāpārskata, kā iestādēm ar vidēji lieliem tirdzniecības portfeļa darījumiem tiek kalibrētas pašu kapitāla prasības tirgus riskam. Tikmēr iestādes ar vidēji lieliem tirdzniecības portfeļa darījumiem, kā arī iestādes ar neliela mēroga tirdzniecības portfeļa darījumiem, būtu jāatbrīvo no pārskatu sniegšanas prasībām atbilstīgi FRTB.

| (43) | Lielo riska darījumu regulējums būtu jānostiprina, lai uzlabotu iestāžu spēju absorbēt zaudējumus un labāk ievērot starptautiskos standartus. Minētā mērķa labā par lielo riska darījumu limita aprēķinu kapitāla bāzi būtu jāizmanto augstākas kvalitātes kapitāls, bet riska darījumi ar kredīta atvasinātajiem instrumentiem būtu jāaprēķina saskaņā ar SA-CCR. Turklāt to riska darījumu limits, kuri G-SNI var būt ar citām G-SNI, būtu jāpazemina, lai mazinātu sistēmiskos riskus, kas ir saistīti ar lielu iestāžu savstarpējām saiknēm, un ietekmi, kāda G-SNI darījumu partnera saistību nepildīšanai varētu būt uz finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(43)

Lielo riska darījumu regulējums būtu jānostiprina, lai uzlabotu iestāžu spēju absorbēt zaudējumus un labāk ievērot starptautiskos standartus. Minētā mērķa labā par lielo riska darījumu limita aprēķinu kapitāla bāzi būtu jāizmanto augstākas kvalitātes kapitāls, bet riska darījumi ar kredīta atvasinātajiem instrumentiem būtu jāaprēķina saskaņā ar SA-CCR. Turklāt to riska darījumu limits, kuri G-SNI var būt ar citām G-SNI, būtu jāpazemina, lai mazinātu sistēmiskos riskus, kas ir saistīti ar lielu iestāžu savstarpējām saiknēm, un ietekmi, kāda G-SNI darījumu partnera saistību nepildīšanai varētu būt uz finanšu stabilitāti.

| (44) | Lai gan likviditātes seguma rādītājs (LCR) nodrošina, ka iestādes īstermiņā spēs izturēt lielu spriedzi, tas nenodrošina, ka minētajām iestādēm finansējuma struktūra ilgāka termiņa griezumā būs stabila. Tādēļ kļuva skaidri redzams, ka Savienības līmenī būtu jāizstrādā detalizēta saistoša stabila finansējuma prasība, kas būtu jāievēro nepārtraukti, lai novērstu pārmērīgu aktīvu un saistību termiņu nesakritību un pārmērīgu paļaušanos uz īstermiņa liela apjoma finansējumu. |
| --- | --- |

(44)

Lai gan likviditātes seguma rādītājs (LCR) nodrošina, ka iestādes īstermiņā spēs izturēt lielu spriedzi, tas nenodrošina, ka minētajām iestādēm finansējuma struktūra ilgāka termiņa griezumā būs stabila. Tādēļ kļuva skaidri redzams, ka Savienības līmenī būtu jāizstrādā detalizēta saistoša stabila finansējuma prasība, kas būtu jāievēro nepārtraukti, lai novērstu pārmērīgu aktīvu un saistību termiņu nesakritību un pārmērīgu paļaušanos uz īstermiņa liela apjoma finansējumu.

| (45) | Tādēļ, ievērojot BCBS stabila finansējuma standartu, būtu jāpieņem noteikumi, lai definētu minēto stabila finansējuma prasību kā attiecību starp iestādes pieejamā stabila finansējuma summu un tās prasītā stabila finansējuma summu viena gada griezumā. Minēto saistošo prasību būtu jāsauc par neto stabila finansējuma rādītāja (NSFR) prasību. Pieejamā stabila finansējuma summa būtu jāaprēķina, reizinot iestādes saistības un pašu kapitālu ar attiecīgiem koeficientiem, kas atspoguļo to uzticamības pakāpi NSFR viena gada griezumā. Prasītā stabila finansējuma summa būtu jāaprēķina, reizinot iestādes aktīvus un ārpusbilances posteņu riska darījumus ar attiecīgiem koeficientiem, kas atspoguļo to likviditātes īpašības un atlikušo termiņu NSFR viena gada griezumā. |
| --- | --- |

(45)

Tādēļ, ievērojot BCBS stabila finansējuma standartu, būtu jāpieņem noteikumi, lai definētu minēto stabila finansējuma prasību kā attiecību starp iestādes pieejamā stabila finansējuma summu un tās prasītā stabila finansējuma summu viena gada griezumā. Minēto saistošo prasību būtu jāsauc par neto stabila finansējuma rādītāja (NSFR) prasību. Pieejamā stabila finansējuma summa būtu jāaprēķina, reizinot iestādes saistības un pašu kapitālu ar attiecīgiem koeficientiem, kas atspoguļo to uzticamības pakāpi NSFR viena gada griezumā. Prasītā stabila finansējuma summa būtu jāaprēķina, reizinot iestādes aktīvus un ārpusbilances posteņu riska darījumus ar attiecīgiem koeficientiem, kas atspoguļo to likviditātes īpašības un atlikušo termiņu NSFR viena gada griezumā.

| (46) | NSFR būtu jāizsaka procentos un jāparedz, ka tā minimālais līmenis ir 100 %, kas norāda, ka iestādei ir pietiekams stabilais finansējums, lai apmierinātu savas finansēšanas vajadzības viena gada griezumā kā normālos, tā spriedzes apstākļos. Ja NSFR samazinātos zem 100 % līmeņa, iestādei būtu jāievēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 īpašās prasības, lai laikus atjaunotu savu NSFR minimālajā noteiktajā līmenī. Uzraudzības pasākumu piemērošanai gadījumos, kad netiek ievērota NSFR prasība, nevajadzētu būt automātiskai. Kompetentajām iestādēm tā vietā pirms iespējamo uzraudzības pasākumu noteikšanas būtu jāizvērtē iemesli, kādēļ nav nodrošināta atbilstība NSFR prasībai. |
| --- | --- |

(46)

NSFR būtu jāizsaka procentos un jāparedz, ka tā minimālais līmenis ir 100 %, kas norāda, ka iestādei ir pietiekams stabilais finansējums, lai apmierinātu savas finansēšanas vajadzības viena gada griezumā kā normālos, tā spriedzes apstākļos. Ja NSFR samazinātos zem 100 % līmeņa, iestādei būtu jāievēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 īpašās prasības, lai laikus atjaunotu savu NSFR minimālajā noteiktajā līmenī. Uzraudzības pasākumu piemērošanai gadījumos, kad netiek ievērota NSFR prasība, nevajadzētu būt automātiskai. Kompetentajām iestādēm tā vietā pirms iespējamo uzraudzības pasākumu noteikšanas būtu jāizvērtē iemesli, kādēļ nav nodrošināta atbilstība NSFR prasībai.

| (47) | Saskaņā ar ieteikumiem, ko EBI ir paudusi savā 2015. gada 15. decembra ziņojumā par neto stabila finansējuma prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 510. pantu, noteikumi par NSFR aprēķināšanu būtu cieši jāsaskaņo ar BCBS, tostarp minēto standartu attīstību jautājumā par atvasināto instrumentu darījumu pārvaldību. Tomēr nepieciešamība ņemt vērā dažas Eiropas īpatnības, lai nodrošinātu, ka NSFR prasība nekavē Eiropas reālās ekonomikas finansēšanu, attaisno dažus BCBS izstrādātos NSFR pielāgojumus, definējot Eiropas NSFR prasību. Minētos Eiropas konteksta dēļ veicamos pielāgojumus iesaka EBI, un tie ir saistīti galvenokārt ar īpašu pārvaldības kārtību: pastarpinātiem modeļiem kopumā un jo īpaši segto obligāciju emisijai; tirdzniecības finansēšanas darbībām; centralizētajiem regulētajiem uzkrājumiem; hipotekārajiem nodrošinātajiem kredītiem; krājaizdevu sabiedrībām; CCP un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem, kas neveic nekādu būtisku termiņu pārveidošanu. Minētā ierosinātā īpašā pārvaldības kārtība kopumā atspoguļo preferenciālo režīmu, ko minētajām darbībām piemēro Eiropas LCR, salīdzinot ar BCBS izstrādāto LCR. Tā kā NSFR papildina LCR, abām attiecībām vajadzētu būt konsekventām no definīciju un kalibrācijas viedokļa. Tas īpaši attiecas uz prasītā stabila finansējuma koeficientiem, ko piemēro LCR augstas kvalitātes likvīdajiem aktīviem NSFR aprēķināšanai, kam būtu jāatspoguļo Eiropas LCR definīcijas un diskonti neatkarīgi no atbilstības LCR aprēķinam paredzētajām vispārējām un operacionālajām prasībām, kas nav atbilstīgas NSFR aprēķina viena gada griezumā. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar ieteikumiem, ko EBI ir paudusi savā 2015. gada 15. decembra ziņojumā par neto stabila finansējuma prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 510. pantu, noteikumi par NSFR aprēķināšanu būtu cieši jāsaskaņo ar BCBS, tostarp minēto standartu attīstību jautājumā par atvasināto instrumentu darījumu pārvaldību. Tomēr nepieciešamība ņemt vērā dažas Eiropas īpatnības, lai nodrošinātu, ka NSFR prasība nekavē Eiropas reālās ekonomikas finansēšanu, attaisno dažus BCBS izstrādātos NSFR pielāgojumus, definējot Eiropas NSFR prasību. Minētos Eiropas konteksta dēļ veicamos pielāgojumus iesaka EBI, un tie ir saistīti galvenokārt ar īpašu pārvaldības kārtību: pastarpinātiem modeļiem kopumā un jo īpaši segto obligāciju emisijai; tirdzniecības finansēšanas darbībām; centralizētajiem regulētajiem uzkrājumiem; hipotekārajiem nodrošinātajiem kredītiem; krājaizdevu sabiedrībām; CCP un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem, kas neveic nekādu būtisku termiņu pārveidošanu. Minētā ierosinātā īpašā pārvaldības kārtība kopumā atspoguļo preferenciālo režīmu, ko minētajām darbībām piemēro Eiropas LCR, salīdzinot ar BCBS izstrādāto LCR. Tā kā NSFR papildina LCR, abām attiecībām vajadzētu būt konsekventām no definīciju un kalibrācijas viedokļa. Tas īpaši attiecas uz prasītā stabila finansējuma koeficientiem, ko piemēro LCR augstas kvalitātes likvīdajiem aktīviem NSFR aprēķināšanai, kam būtu jāatspoguļo Eiropas LCR definīcijas un diskonti neatkarīgi no atbilstības LCR aprēķinam paredzētajām vispārējām un operacionālajām prasībām, kas nav atbilstīgas NSFR aprēķina viena gada griezumā.

| (48) | Papildus Eiropas īpatnībām atvasināto instrumentu darījumu pārvaldībai, ko paredz BCBS izstrādātais NSFR, varētu būt svarīga ietekme uz iestāžu darbībām ar atvasinātajiem instrumentiem un līdz ar to – uz Eiropas finanšu tirgiem un dažu operāciju pieejamību galalietotājiem. Ar BCBS izstrādātā NSFR ieviešanu varētu tikt nepamatoti un nesamērīgi ietekmēti atvasināto instrumentu darījumi un daži savstarpēji saistītie darījumi, tostarp tīrvērtes darbības, ja attiecībā uz tiem iepriekš neveiktu plašus kvantitatīvās ietekmes pētījumus un sabiedrisko apspriešanu. Papildu prasība turēt 5 %–20 % no bruto no atvasinātajiem instrumentiem izrietošo saistību stabilā finansējuma lielā mērā tiek uztverta kā stingrs pasākums, ar ko noteikt papildu finansējuma riskus, kas saistīti ar iespējamu atvasināto instrumentu saistību pieaugumu gada griezumā, un to pārskata BCBS līmenī. Tad minēto prasību, kura ieviesta 5 % līmenī, ievērojot rīcības brīvību, ko jurisdikcijām atvēlējusi BCBS, pazemināt prasīto stabila finansējuma koeficientu bruto no atvasinātajiem instrumentiem izrietošajām saistībām, varētu grozīt, lai ņemtu vērā attīstību BCBS līmenī un izvairītos no iespējamām neplānotām sekām, tādām kā Eiropas finanšu tirgu pienācīgas darbības traucēšana un riska ierobežošanas rīku piedāvāšana iestādēm un galalietotājiem, tajā skaitā uzņēmumiem nolūkā nodrošināt to finansēšanu, kas ir viens no kapitāla tirgu savienības mērķiem. |
| --- | --- |

(48)

Papildus Eiropas īpatnībām atvasināto instrumentu darījumu pārvaldībai, ko paredz BCBS izstrādātais NSFR, varētu būt svarīga ietekme uz iestāžu darbībām ar atvasinātajiem instrumentiem un līdz ar to – uz Eiropas finanšu tirgiem un dažu operāciju pieejamību galalietotājiem. Ar BCBS izstrādātā NSFR ieviešanu varētu tikt nepamatoti un nesamērīgi ietekmēti atvasināto instrumentu darījumi un daži savstarpēji saistītie darījumi, tostarp tīrvērtes darbības, ja attiecībā uz tiem iepriekš neveiktu plašus kvantitatīvās ietekmes pētījumus un sabiedrisko apspriešanu. Papildu prasība turēt 5 %–20 % no bruto no atvasinātajiem instrumentiem izrietošo saistību stabilā finansējuma lielā mērā tiek uztverta kā stingrs pasākums, ar ko noteikt papildu finansējuma riskus, kas saistīti ar iespējamu atvasināto instrumentu saistību pieaugumu gada griezumā, un to pārskata BCBS līmenī. Tad minēto prasību, kura ieviesta 5 % līmenī, ievērojot rīcības brīvību, ko jurisdikcijām atvēlējusi BCBS, pazemināt prasīto stabila finansējuma koeficientu bruto no atvasinātajiem instrumentiem izrietošajām saistībām, varētu grozīt, lai ņemtu vērā attīstību BCBS līmenī un izvairītos no iespējamām neplānotām sekām, tādām kā Eiropas finanšu tirgu pienācīgas darbības traucēšana un riska ierobežošanas rīku piedāvāšana iestādēm un galalietotājiem, tajā skaitā uzņēmumiem nolūkā nodrošināt to finansēšanu, kas ir viens no kapitāla tirgu savienības mērķiem.

| (49) | BCBS asimetriskais režīms starp īstermiņa finansējumu, piemēram, repo darījumiem (netiek atzīts stabils finansējums) un īstermiņa kreditēšanu, piemēram, atpakaļpirkuma līgumiem (nepieciešams zināms stabils finansējums – 10 %, ja nodrošināts ar pirmā līmeņa augstas kvalitātes likvīdajiem aktīviem (HQLA), kā definēts LCR, un 15 % – citiem darījumiem) ar finanšu klientiem, ir paredzēts, lai mazinātu vēlmi veidot plašas īstermiņa finansējuma saites finanšu klientu starpā, jo šādas saites rada savstarpējus savienojumus un neizpildes gadījumā apgrūtina tādu konkrētās iestādes noregulējumu, kas neradītu risku pārējai finanšu sistēmai. Tomēr asimetrijas kalibrācija ir konservatīva un varētu ietekmēt to vērtspapīru likviditāti, kurus parasti izmanto kā nodrošinājumu īstermiņa darījumos, jo īpaši valsts obligācijas, jo iestādes, visticamāk, samazinās savu darbību repo tirgos. Tā var arī ietekmēt tirgus uzturēšanas darbības, jo repo tirgi veicina nepieciešamā inventāra pārvaldību, tā nonākot pretrunā kapitāla tirgu savienības mērķiem. Lai iestādēm dotu pietiekami daudz laika pakāpeniski pielāgoties minētajai konservatīvajai kalibrācijai, būtu jāievieš pārejas periods, kurā prasītā stabila finansējuma koeficientus uz laiku samazinātu. Prasītā stabila finansējuma koeficientu pagaidu samazināšanas apmēram vajadzētu būt atkarīgam no darījumu veidiem un šiem darījumiem izmantotā nodrošinājuma veida. |
| --- | --- |

(49)

BCBS asimetriskais režīms starp īstermiņa finansējumu, piemēram, repo darījumiem (netiek atzīts stabils finansējums) un īstermiņa kreditēšanu, piemēram, atpakaļpirkuma līgumiem (nepieciešams zināms stabils finansējums – 10 %, ja nodrošināts ar pirmā līmeņa augstas kvalitātes likvīdajiem aktīviem (HQLA), kā definēts LCR, un 15 % – citiem darījumiem) ar finanšu klientiem, ir paredzēts, lai mazinātu vēlmi veidot plašas īstermiņa finansējuma saites finanšu klientu starpā, jo šādas saites rada savstarpējus savienojumus un neizpildes gadījumā apgrūtina tādu konkrētās iestādes noregulējumu, kas neradītu risku pārējai finanšu sistēmai. Tomēr asimetrijas kalibrācija ir konservatīva un varētu ietekmēt to vērtspapīru likviditāti, kurus parasti izmanto kā nodrošinājumu īstermiņa darījumos, jo īpaši valsts obligācijas, jo iestādes, visticamāk, samazinās savu darbību repo tirgos. Tā var arī ietekmēt tirgus uzturēšanas darbības, jo repo tirgi veicina nepieciešamā inventāra pārvaldību, tā nonākot pretrunā kapitāla tirgu savienības mērķiem. Lai iestādēm dotu pietiekami daudz laika pakāpeniski pielāgoties minētajai konservatīvajai kalibrācijai, būtu jāievieš pārejas periods, kurā prasītā stabila finansējuma koeficientus uz laiku samazinātu. Prasītā stabila finansējuma koeficientu pagaidu samazināšanas apmēram vajadzētu būt atkarīgam no darījumu veidiem un šiem darījumiem izmantotā nodrošinājuma veida.

| (50) | Papildus BCBS prasītā stabilā finansējuma koeficienta pagaidu atkārtotai kalibrācijai, ko piemēro īstermiņa reversajiem repo darījumiem ar finanšu klientiem, kas nodrošināti ar valsts obligācijām, ir izrādījies, ka nepieciešamas atsevišķas citas korekcijas, lai nodrošinātu, ka NSFR prasības ieviešana neapgrūtina valsts obligāciju tirgu likviditāti. BCBS prasītā stabilā finansējuma koeficients 5 % apmērā, ko piemēro pirmā līmeņa HQLA, tostarp valsts obligācijām, netieši norāda, ka iestāžu turējumā būtu jāatrodas viegli pieejamam ilgtermiņā nenodrošinātam finansējumam šādā procentpunktu apmērā neatkarīgi no tā, cik ilgi tās plāno turēt tādas valsts obligācijas. Tas, iespējams, varētu vēl vairāk stimulēt iestādes noguldīt naudu centrālajās bankās, nevis darboties kā primārajiem tirgotājiem un nodrošināt likviditāti valsts obligāciju tirgos. Turklāt tas neatbilst LCR, saskaņā ar kuru tiek atzīta minēto aktīvu pilnā likviditāte pat būtiskas likviditātes spriedzes laikā (0 % diskonts). Tādēļ pirmā līmeņa HQLA, kā definēts Eiropas LCR, prasītā stabilā finansējuma koeficients, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, būtu jāsamazina no 5 % uz 0 %. |
| --- | --- |

(50)

Papildus BCBS prasītā stabilā finansējuma koeficienta pagaidu atkārtotai kalibrācijai, ko piemēro īstermiņa reversajiem repo darījumiem ar finanšu klientiem, kas nodrošināti ar valsts obligācijām, ir izrādījies, ka nepieciešamas atsevišķas citas korekcijas, lai nodrošinātu, ka NSFR prasības ieviešana neapgrūtina valsts obligāciju tirgu likviditāti. BCBS prasītā stabilā finansējuma koeficients 5 % apmērā, ko piemēro pirmā līmeņa HQLA, tostarp valsts obligācijām, netieši norāda, ka iestāžu turējumā būtu jāatrodas viegli pieejamam ilgtermiņā nenodrošinātam finansējumam šādā procentpunktu apmērā neatkarīgi no tā, cik ilgi tās plāno turēt tādas valsts obligācijas. Tas, iespējams, varētu vēl vairāk stimulēt iestādes noguldīt naudu centrālajās bankās, nevis darboties kā primārajiem tirgotājiem un nodrošināt likviditāti valsts obligāciju tirgos. Turklāt tas neatbilst LCR, saskaņā ar kuru tiek atzīta minēto aktīvu pilnā likviditāte pat būtiskas likviditātes spriedzes laikā (0 % diskonts). Tādēļ pirmā līmeņa HQLA, kā definēts Eiropas LCR, prasītā stabilā finansējuma koeficients, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, būtu jāsamazina no 5 % uz 0 %.

| (51) | Turklāt visiem pirmā līmeņa HQLA, kā definēts Eiropas LCR, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas saņemti mainīgās drošības rezerves atvasināto instrumentu līgumu ietvaros, būtu jāatsver atvasināto instrumentu aktīvi, kaut gan BCBS izstrādātais NSFR atvasināto instrumentu aktīvu atsvēršanai atzīst tikai naudas līdzekļus, ņemot vērā sviras regulējuma noteikumus. Minētā paplašinātā aktīvu, kas saņemti kā mainīgā drošības rezerve, atzīšana veicinās valstu obligāciju tirgu likviditāti, novērsīs neizdevīgu situāciju tādiem galalietotājiem, kuru turējumā ir daudz valsts obligāciju, bet maz naudas līdzekļu (piemēram, pensiju fondi), kā arī izvairīsies no papildu spriedzes repo tirgos attiecībā uz pieprasījumu pēc naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt visiem pirmā līmeņa HQLA, kā definēts Eiropas LCR, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas saņemti mainīgās drošības rezerves atvasināto instrumentu līgumu ietvaros, būtu jāatsver atvasināto instrumentu aktīvi, kaut gan BCBS izstrādātais NSFR atvasināto instrumentu aktīvu atsvēršanai atzīst tikai naudas līdzekļus, ņemot vērā sviras regulējuma noteikumus. Minētā paplašinātā aktīvu, kas saņemti kā mainīgā drošības rezerve, atzīšana veicinās valstu obligāciju tirgu likviditāti, novērsīs neizdevīgu situāciju tādiem galalietotājiem, kuru turējumā ir daudz valsts obligāciju, bet maz naudas līdzekļu (piemēram, pensiju fondi), kā arī izvairīsies no papildu spriedzes repo tirgos attiecībā uz pieprasījumu pēc naudas līdzekļiem.

| (52) | NSFR prasība būtu jāpiemēro iestādēm kā individuāli, tā konsolidēti, ja vien kompetentās iestādes neatsakās no NSFR prasības piemērošanas individuālā līmenī. Ja nav paredzēts atteikties no NSFR prasības piemērošanas individuāli, darījumiem divu iestāžu starpā, kuras pieder pie vienas grupas vai vienas institucionālās aizsardzības shēmas, principā būtu jāsaņem simetriski pieejamā un prasītā stabilā finansējuma koeficienti, lai izvairītos no finansējuma zuduma iekšējā tirgū un nekavētu efektīvu likviditātes pārvaldību Eiropas grupās, kur likviditāte tiek pārvaldīta centralizēti. Šāda preferenciāla simetriska kārtība būtu jāattiecina tikai uz darījumiem grupas iekšienē, ja ir ieviesti visi nepieciešamie aizsardzības pasākumi, tā būtu jābalsta uz papildu kritērijiem pārrobežu darījumiem un būtu jāīsteno tikai ar iesaistīto kompetento iestāžu iepriekšēju atļauju, jo nevar pieņemt, ka iestādes, kurām radušās grūtības pildīt savas maksājumu saistības, vienmēr saņems finansējuma atbalstu no citiem tās pašas grupas vai tās pašas institucionālās aizsardzības shēmas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(52)

NSFR prasība būtu jāpiemēro iestādēm kā individuāli, tā konsolidēti, ja vien kompetentās iestādes neatsakās no NSFR prasības piemērošanas individuālā līmenī. Ja nav paredzēts atteikties no NSFR prasības piemērošanas individuāli, darījumiem divu iestāžu starpā, kuras pieder pie vienas grupas vai vienas institucionālās aizsardzības shēmas, principā būtu jāsaņem simetriski pieejamā un prasītā stabilā finansējuma koeficienti, lai izvairītos no finansējuma zuduma iekšējā tirgū un nekavētu efektīvu likviditātes pārvaldību Eiropas grupās, kur likviditāte tiek pārvaldīta centralizēti. Šāda preferenciāla simetriska kārtība būtu jāattiecina tikai uz darījumiem grupas iekšienē, ja ir ieviesti visi nepieciešamie aizsardzības pasākumi, tā būtu jābalsta uz papildu kritērijiem pārrobežu darījumiem un būtu jāīsteno tikai ar iesaistīto kompetento iestāžu iepriekšēju atļauju, jo nevar pieņemt, ka iestādes, kurām radušās grūtības pildīt savas maksājumu saistības, vienmēr saņems finansējuma atbalstu no citiem tās pašas grupas vai tās pašas institucionālās aizsardzības shēmas uzņēmumiem.

| (53) | Mazām un nesarežģītām iestādēm būtu jādod iespēja izmantot vienkāršotu NSFR prasības versiju. Vienkāršota, mazāk detalizēta NSFR versija nozīmētu, ka jāsavāc mazāks skaits datu posteņu, kas saskaņā ar proporcionalitātes principu atvieglotu aprēķināšanu minētajām iestādēm, vienlaikus nodrošinot, ka minētās iestādes joprojām saglabā pietiekami stabilu finansējuma koeficientu ar tādu kalibrēšanu, kas ir vismaz tikpat konservatīva kā pilnvērtīga NSFR prasība. Kompetentajām iestādēm tomēr vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai mazas un nesarežģītas iestādes piemērotu pilnvērtīgu NSFR prasību, nevis vienkāršotu versiju. |
| --- | --- |

(53)

Mazām un nesarežģītām iestādēm būtu jādod iespēja izmantot vienkāršotu NSFR prasības versiju. Vienkāršota, mazāk detalizēta NSFR versija nozīmētu, ka jāsavāc mazāks skaits datu posteņu, kas saskaņā ar proporcionalitātes principu atvieglotu aprēķināšanu minētajām iestādēm, vienlaikus nodrošinot, ka minētās iestādes joprojām saglabā pietiekami stabilu finansējuma koeficientu ar tādu kalibrēšanu, kas ir vismaz tikpat konservatīva kā pilnvērtīga NSFR prasība. Kompetentajām iestādēm tomēr vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai mazas un nesarežģītas iestādes piemērotu pilnvērtīgu NSFR prasību, nevis vienkāršotu versiju.

| (54) | Trešo valstu meitasuzņēmumu konsolidācijā būtu pienācīgi jāņem vērā minētajās valstīs piemērojamās prasības stabilam finansējumam. Tādēļ ar konsolidācijas noteikumiem Savienībā nevajadzētu ieviest labvēlīgāku režīmu attiecībā uz pieejamo un prasīto stabilo finansējumu trešo valstu meitasuzņēmumos salīdzinājumā ar režīmu, kas noteikts minēto trešo valstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

(54)

Trešo valstu meitasuzņēmumu konsolidācijā būtu pienācīgi jāņem vērā minētajās valstīs piemērojamās prasības stabilam finansējumam. Tādēļ ar konsolidācijas noteikumiem Savienībā nevajadzētu ieviest labvēlīgāku režīmu attiecībā uz pieejamo un prasīto stabilo finansējumu trešo valstu meitasuzņēmumos salīdzinājumā ar režīmu, kas noteikts minēto trešo valstu tiesību aktos.

| (55) | Iestādēm būtu jānosaka pienākums ziņot kompetentajām iestādēm pārskata sniegšanas valūtā saistošu detalizētu NSFR par visiem posteņiem, kā arī atsevišķi par posteņiem, kas izteikti katrā no nozīmīgajām valūtām, lai nodrošinātu iespējamās valūtu nesakritības pienācīgu uzraudzību. Ar NSFR prasību nebūtu jānosaka iestādēm nekādas divkāršās pārskatu sniegšanas prasības vai spēkā esošajiem noteikumiem neatbilstošas pārskatu sniegšanas prasības, un būtu jādod iestādēm pietiekami daudz laika, lai sagatavotos tam, ka spēkā stāsies jaunas pārskatu sniegšanas prasības. |
| --- | --- |

(55)

Iestādēm būtu jānosaka pienākums ziņot kompetentajām iestādēm pārskata sniegšanas valūtā saistošu detalizētu NSFR par visiem posteņiem, kā arī atsevišķi par posteņiem, kas izteikti katrā no nozīmīgajām valūtām, lai nodrošinātu iespējamās valūtu nesakritības pienācīgu uzraudzību. Ar NSFR prasību nebūtu jānosaka iestādēm nekādas divkāršās pārskatu sniegšanas prasības vai spēkā esošajiem noteikumiem neatbilstošas pārskatu sniegšanas prasības, un būtu jādod iestādēm pietiekami daudz laika, lai sagatavotos tam, ka spēkā stāsies jaunas pārskatu sniegšanas prasības.

| (56) | Tā kā nozīmīgas un salīdzināmas informācijas sniegšana tirgum par iestāžu kopējiem galvenajiem riska rādītājiem ir stabilas banku sistēmas pamatprincips, ir svarīgi, cik vien iespējams, samazināt informācijas asimetriju un veicināt kredītiestāžu riska profilu salīdzināmību gan vienā, gan dažādās jurisdikcijās. BCBS 2015. gada janvārī publicēja pārskatītos trešā pīlāra informācijas atklāšanas standartus, lai uzlabotu iestāžu regulatīvās informācijas atklāšanas tirgum salīdzināmību, kvalitāti un konsekvenci. Tādēļ ir lietderīgi grozīt esošās informācijas atklāšanas prasības, lai īstenotu minētos jaunos starptautiskos standartus. |
| --- | --- |

(56)

Tā kā nozīmīgas un salīdzināmas informācijas sniegšana tirgum par iestāžu kopējiem galvenajiem riska rādītājiem ir stabilas banku sistēmas pamatprincips, ir svarīgi, cik vien iespējams, samazināt informācijas asimetriju un veicināt kredītiestāžu riska profilu salīdzināmību gan vienā, gan dažādās jurisdikcijās. BCBS 2015. gada janvārī publicēja pārskatītos trešā pīlāra informācijas atklāšanas standartus, lai uzlabotu iestāžu regulatīvās informācijas atklāšanas tirgum salīdzināmību, kvalitāti un konsekvenci. Tādēļ ir lietderīgi grozīt esošās informācijas atklāšanas prasības, lai īstenotu minētos jaunos starptautiskos standartus.

| (57) | Respondenti, kas atsaucās Komisijas aicinājumam sniegt pierādījumus par ES tiesisko regulējumu finanšu pakalpojumu jomā, uzskatīja, ka pašreizējās informācijas atklāšanas prasības mazākām iestādēm ir nesamērīgas un apgrūtinošas. Neskarot informācijas atklāšanas ciešāku tuvināšanu starptautiskajiem standartiem, mazām un nesarežģītām iestādēm būtu jāparedz retāka un mazāk detalizēta informācijas atklāšana nekā lielākajām, tādējādi mazinot administratīvo slogu, kāds tām tiek radīts. |
| --- | --- |

(57)

Respondenti, kas atsaucās Komisijas aicinājumam sniegt pierādījumus par ES tiesisko regulējumu finanšu pakalpojumu jomā, uzskatīja, ka pašreizējās informācijas atklāšanas prasības mazākām iestādēm ir nesamērīgas un apgrūtinošas. Neskarot informācijas atklāšanas ciešāku tuvināšanu starptautiskajiem standartiem, mazām un nesarežģītām iestādēm būtu jāparedz retāka un mazāk detalizēta informācijas atklāšana nekā lielākajām, tādējādi mazinot administratīvo slogu, kāds tām tiek radīts.

| (58) | Būtu jāizdara daži precizējumi attiecībā uz atalgojuma informācijas atklāšanu. Šajā regulā noteiktajām informācijas atklāšanas prasībām saistībā ar atalgojumu vajadzētu būt saderīgām ar atalgojuma noteikumu mērķiem, proti, izveidot un uzturēt tādu atalgojuma politiku un praksi, kas atbilst efektīvas riska pārvaldības principiem, tām personāla kategorijām, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu. Turklāt būtu jāparedz iestādēm, kas gūst labumu no izņēmumiem attiecībā uz noteiktiem atalgojuma noteikumiem, pienākums atklāt informāciju par tādiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

(58)

Būtu jāizdara daži precizējumi attiecībā uz atalgojuma informācijas atklāšanu. Šajā regulā noteiktajām informācijas atklāšanas prasībām saistībā ar atalgojumu vajadzētu būt saderīgām ar atalgojuma noteikumu mērķiem, proti, izveidot un uzturēt tādu atalgojuma politiku un praksi, kas atbilst efektīvas riska pārvaldības principiem, tām personāla kategorijām, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu. Turklāt būtu jāparedz iestādēm, kas gūst labumu no izņēmumiem attiecībā uz noteiktiem atalgojuma noteikumiem, pienākums atklāt informāciju par tādiem izņēmumiem.

| (59) | Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir viens no Savienības ekonomikas pīlāriem, jo tiem ir izšķiroša nozīme ekonomiskās izaugsmes veicināšanā un nodarbinātības nodrošināšanā. Tā kā ar MVU saistītais sistēmiskais risks ir zemāks nekā lielākiem uzņēmumiem, kapitāla prasībām riska darījumiem ar MVU vajadzētu būt zemākām nekā lieliem uzņēmumiem paredzētajām, lai nodrošinātu optimālu banku finansējumu MVU. Patlaban MVU riska darījumiem par summu līdz EUR 1,5 miljoniem piemēro riska darījuma riska svērtās vērtības samazinājumu par 23,81 %. Ņemot vērā to, ka EUR 1,5 miljonu robežvērtība MVU riska darījumiem neliecina par MVU riskantuma izmaiņām, kapitāla prasību pazemināšana būtu jāattiecina arī uz MVU riska darījumiem, kas nepārsniedz EUR 2,5 miljonus, un tai MVU riska darījumu daļai, kura pārsniedz EUR 2,5 miljonus, būtu jāpiemēro 15 % kapitāla prasību pazemināšana. |
| --- | --- |

(59)

Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir viens no Savienības ekonomikas pīlāriem, jo tiem ir izšķiroša nozīme ekonomiskās izaugsmes veicināšanā un nodarbinātības nodrošināšanā. Tā kā ar MVU saistītais sistēmiskais risks ir zemāks nekā lielākiem uzņēmumiem, kapitāla prasībām riska darījumiem ar MVU vajadzētu būt zemākām nekā lieliem uzņēmumiem paredzētajām, lai nodrošinātu optimālu banku finansējumu MVU. Patlaban MVU riska darījumiem par summu līdz EUR 1,5 miljoniem piemēro riska darījuma riska svērtās vērtības samazinājumu par 23,81 %. Ņemot vērā to, ka EUR 1,5 miljonu robežvērtība MVU riska darījumiem neliecina par MVU riskantuma izmaiņām, kapitāla prasību pazemināšana būtu jāattiecina arī uz MVU riska darījumiem, kas nepārsniedz EUR 2,5 miljonus, un tai MVU riska darījumu daļai, kura pārsniedz EUR 2,5 miljonus, būtu jāpiemēro 15 % kapitāla prasību pazemināšana.

| (60) | Ieguldījumi infrastruktūrā ir svarīgi Eiropas konkurētspējas stiprināšanai un darbvietu radīšanas stimulēšanai. Savienības ekonomikas atveseļošana un turpmākā izaugsme galvenokārt ir atkarīga no kapitāla pieejamības Eiropas nozīmes stratēģiskajiem ieguldījumiem infrastruktūrā, jo īpaši platjoslas un enerģētikas tīklos, kā arī satiksmes infrastruktūrā, tostarp elektromobilitātes infrastruktūrā, sevišķi rūpnieciskajos centros; izglītībā, pētniecībā un inovācijās; kā arī atjaunojamos energoresursos un energoefektivitātē. Investīciju plāna Eiropai mērķis ir veicināt papildu finansējuma piešķiršanu dzīvotspējīgiem infrastruktūras projektiem, tostarp piesaistot papildu privātus finansējuma avotus. Vairākiem potenciālajiem investoriem lielākās šaubas ir par šķietamo dzīvotspējīgo projektu trūkumu un ierobežoto spēju pienācīgi izvērtēt risku, ņemot vērā to sarežģītību pēc būtības. |
| --- | --- |

(60)

Ieguldījumi infrastruktūrā ir svarīgi Eiropas konkurētspējas stiprināšanai un darbvietu radīšanas stimulēšanai. Savienības ekonomikas atveseļošana un turpmākā izaugsme galvenokārt ir atkarīga no kapitāla pieejamības Eiropas nozīmes stratēģiskajiem ieguldījumiem infrastruktūrā, jo īpaši platjoslas un enerģētikas tīklos, kā arī satiksmes infrastruktūrā, tostarp elektromobilitātes infrastruktūrā, sevišķi rūpnieciskajos centros; izglītībā, pētniecībā un inovācijās; kā arī atjaunojamos energoresursos un energoefektivitātē. Investīciju plāna Eiropai mērķis ir veicināt papildu finansējuma piešķiršanu dzīvotspējīgiem infrastruktūras projektiem, tostarp piesaistot papildu privātus finansējuma avotus. Vairākiem potenciālajiem investoriem lielākās šaubas ir par šķietamo dzīvotspējīgo projektu trūkumu un ierobežoto spēju pienācīgi izvērtēt risku, ņemot vērā to sarežģītību pēc būtības.

| (61) | Lai veicinātu privātus un publiskus ieguldījumus infrastruktūras projektos, ir svarīgi izveidot regulatīvo vidi, kas spēj veicināt augstas kvalitātes infrastruktūras projektus un mazināt riskus ieguldītājiem. Jo īpaši būtu jāsamazina pašu kapitāla prasības riska darījumiem ar infrastruktūras projektiem, ar noteikumu, ka tie atbilst konkrētiem kritērijiem, kuri samazina to riska profilu un uzlabo naudas plūsmas paredzamību. Komisijai noteikums par augstas kvalitātes infrastruktūras projektiem būtu jāpārskata, lai izvērtētu: tā ietekmi uz to ieguldījumu apmēru, kurus iestādes veic infrastruktūrā, un ieguldījumu kvalitāti attiecībā pret Savienības mērķi – pāriet uz zemu oglekļa emisiju, pret klimata pārmaiņām noturīgu un aprites ekonomiku; un tā piemērotību no piesardzības viedokļa. Komisijai būtu arī jāapsver, vai minēto noteikumu darbības joma nebūtu jāpaplašina, iekļaujot korporatīvos ieguldījumus infrastruktūrā. |
| --- | --- |

(61)

Lai veicinātu privātus un publiskus ieguldījumus infrastruktūras projektos, ir svarīgi izveidot regulatīvo vidi, kas spēj veicināt augstas kvalitātes infrastruktūras projektus un mazināt riskus ieguldītājiem. Jo īpaši būtu jāsamazina pašu kapitāla prasības riska darījumiem ar infrastruktūras projektiem, ar noteikumu, ka tie atbilst konkrētiem kritērijiem, kuri samazina to riska profilu un uzlabo naudas plūsmas paredzamību. Komisijai noteikums par augstas kvalitātes infrastruktūras projektiem būtu jāpārskata, lai izvērtētu: tā ietekmi uz to ieguldījumu apmēru, kurus iestādes veic infrastruktūrā, un ieguldījumu kvalitāti attiecībā pret Savienības mērķi – pāriet uz zemu oglekļa emisiju, pret klimata pārmaiņām noturīgu un aprites ekonomiku; un tā piemērotību no piesardzības viedokļa. Komisijai būtu arī jāapsver, vai minēto noteikumu darbības joma nebūtu jāpaplašina, iekļaujot korporatīvos ieguldījumus infrastruktūrā.

| (62) | Kā ieteikusi EBI, Eiropas Uzraudzības iestāde (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (11), un Eiropas Centrālā banka, CCP to īpašā uzņēmējdarbības modeļa dēļ būtu jāatbrīvo no sviras rādītāja prasības, jo tiem tiek prasīts saņemt bankas licenci tikai tādēļ, ka tiem ir piešķirta pieeja nakts centrālās bankas iespējām un dota iespēja īstenot savu lomu kā galvenajam dzinējspēkam, lai sasniegtu svarīgus politiskus un regulatīvus mērķus finanšu sektorā. |
| --- | --- |

(62)

Kā ieteikusi EBI, Eiropas Uzraudzības iestāde (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (11), un Eiropas Centrālā banka, CCP to īpašā uzņēmējdarbības modeļa dēļ būtu jāatbrīvo no sviras rādītāja prasības, jo tiem tiek prasīts saņemt bankas licenci tikai tādēļ, ka tiem ir piešķirta pieeja nakts centrālās bankas iespējām un dota iespēja īstenot savu lomu kā galvenajam dzinējspēkam, lai sasniegtu svarīgus politiskus un regulatīvus mērķus finanšu sektorā.

| (63) | Turklāt riska darījumi ar centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem, kam piešķirta atļauja darboties kā kredītiestādēm, un riska darījumi ar kredītiestādēm, kuras norīkotas saskaņā ar 54. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 909/2014 (12), kā, piemēram, naudas atlikumi, kas izriet no naudas kontu nodrošināšanas vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībniekiem un vērtspapīru kontu turētājiem un depozītu pieņemšanas no tiem, būtu jāizslēdz no kopējās riska darījumu vērtības mēra, jo, tā kā minētie naudas atlikumi tiek izmantoti vienīgi tam, lai nokārtotu darījumu vērtspapīru norēķinu sistēmās, tie nerada pārmērīgas sviras risku. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt riska darījumi ar centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem, kam piešķirta atļauja darboties kā kredītiestādēm, un riska darījumi ar kredītiestādēm, kuras norīkotas saskaņā ar 54. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 909/2014 (12), kā, piemēram, naudas atlikumi, kas izriet no naudas kontu nodrošināšanas vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībniekiem un vērtspapīru kontu turētājiem un depozītu pieņemšanas no tiem, būtu jāizslēdz no kopējās riska darījumu vērtības mēra, jo, tā kā minētie naudas atlikumi tiek izmantoti vienīgi tam, lai nokārtotu darījumu vērtspapīru norēķinu sistēmās, tie nerada pārmērīgas sviras risku.

| (64) | Tā kā norādes par papildu pašu kapitālu, kas minētas Direktīvā 2013/36/ES, ir kapitāla mērķis, kurš atspoguļo uzraudzības vēlmes, uz to nebūtu jāattiecina ne kompetento iestāžu obligāta informācijas atklāšana, ne aizliegums atklāt informāciju saskaņā ar Regulu Nr. 575/2013/ES vai minēto direktīvu. |
| --- | --- |

(64)

Tā kā norādes par papildu pašu kapitālu, kas minētas Direktīvā 2013/36/ES, ir kapitāla mērķis, kurš atspoguļo uzraudzības vēlmes, uz to nebūtu jāattiecina ne kompetento iestāžu obligāta informācijas atklāšana, ne aizliegums atklāt informāciju saskaņā ar Regulu Nr. 575/2013/ES vai minēto direktīvu.

| (65) | Lai nodrošinātu atsevišķu Regulas (ES) Nr. 575/2013 tehnisko noteikumu pienācīgu definēšanu un ņemtu vērā iespējamo standartu attīstību starptautiskā līmenī, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu: attiecībā uz tādu produktu vai pakalpojumu saraksta grozīšanu, kuru aktīvi un saistības ir uzskatāmi par savstarpēji saistītiem; attiecībā uz daudzpusējās attīstības banku saraksta grozīšanu; attiecībā uz tirgus risku ziņojumu publiskošanas prasību grozīšanu; un attiecībā uz papildu likviditātes prasību precizēšanu. Pirms minēto aktu pieņemšanas ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (13). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(65)

Lai nodrošinātu atsevišķu Regulas (ES) Nr. 575/2013 tehnisko noteikumu pienācīgu definēšanu un ņemtu vērā iespējamo standartu attīstību starptautiskā līmenī, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu: attiecībā uz tādu produktu vai pakalpojumu saraksta grozīšanu, kuru aktīvi un saistības ir uzskatāmi par savstarpēji saistītiem; attiecībā uz daudzpusējās attīstības banku saraksta grozīšanu; attiecībā uz tirgus risku ziņojumu publiskošanas prasību grozīšanu; un attiecībā uz papildu likviditātes prasību precizēšanu. Pirms minēto aktu pieņemšanas ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (13). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (66) | Ar tehniskajiem standartiem būtu jānodrošina Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēto prasību konsekventa saskaņošana. EBI kā struktūra ar ļoti specializētām zināšanām būtu jāpilnvaro izstrādāt Komisijai iesniedzamus regulatīvo tehnisko standartu projektus, kuri nav saistīti ar politikas izvēli. Regulatīvi tehniskie standarti būtu jāizstrādā šādās jomās: prudenciālā konsolidācija, pašu kapitāls, TLAC, tiem riska darījumiem piemērojamā procedūra, kuri ir nodrošināti ar hipotēkām uz nekustamo īpašumu, kapitālieguldījumi fondos, saistību neizpildes zaudējumu aprēķins atbilstīgi uz iekšējiem reitingiem balstītai pieejai kredītriskam, tirgus riskam, lieliem riska darījumiem un likviditātei. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt minētos regulatīvos tehniskos standartus ar deleģētajiem aktiem, ievērojot LESD 290. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu. Komisijai un EBI būtu jānodrošina, lai visas attiecīgās iestādes varētu piemērot minētos standartus un prasības tā, lai piemērošana būtu samērīga ar minēto iestāžu un to darbības veidu, mērogu un sarežģītību. |
| --- | --- |

(66)

Ar tehniskajiem standartiem būtu jānodrošina Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēto prasību konsekventa saskaņošana. EBI kā struktūra ar ļoti specializētām zināšanām būtu jāpilnvaro izstrādāt Komisijai iesniedzamus regulatīvo tehnisko standartu projektus, kuri nav saistīti ar politikas izvēli. Regulatīvi tehniskie standarti būtu jāizstrādā šādās jomās: prudenciālā konsolidācija, pašu kapitāls, TLAC, tiem riska darījumiem piemērojamā procedūra, kuri ir nodrošināti ar hipotēkām uz nekustamo īpašumu, kapitālieguldījumi fondos, saistību neizpildes zaudējumu aprēķins atbilstīgi uz iekšējiem reitingiem balstītai pieejai kredītriskam, tirgus riskam, lieliem riska darījumiem un likviditātei. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt minētos regulatīvos tehniskos standartus ar deleģētajiem aktiem, ievērojot LESD 290. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu. Komisijai un EBI būtu jānodrošina, lai visas attiecīgās iestādes varētu piemērot minētos standartus un prasības tā, lai piemērošana būtu samērīga ar minēto iestāžu un to darbības veidu, mērogu un sarežģītību.

| (67) | Lai veicinātu atklātās informācijas salīdzināmību, EBI būtu jāpilnvaro izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektus, ar kuriem nosaka standartizētas informācijas veidnes, kuras aptvertu visas būtiskās Regulā (ES) Nr. 575/2013 izklāstītās informācijas atklāšanas prasības. Izstrādājot minētos standartus, EBI būtu jāņem vērā iestāžu lielums un sarežģītība, kā arī to darbības veida būtība un riska līmenis. EBI būtu jāziņo par to, kur iespējams uzlabot Savienības uzraudzības pārskatu sniegšanas prasību kopuma proporcionalitāti no darbības jomas, granularitātes vai biežuma viedokļa, un vismaz jāsniedz konkrēti ieteikumi, kā, piemērojot pielāgotas samazinātas prasības, ideālā variantā par 20 % vai vairāk un vismaz par 10 % procentiem varētu samazināt mazo iestāžu atbilstības nodrošināšanas izmaksas. EBI būtu jāpilnvaro izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektus, kuri jāpievieno minētajam ziņojumam. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt minētos īstenošanas tehniskos standartus ar īstenošanas aktiem, ievērojot LESD 291. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu. |
| --- | --- |

(67)

Lai veicinātu atklātās informācijas salīdzināmību, EBI būtu jāpilnvaro izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektus, ar kuriem nosaka standartizētas informācijas veidnes, kuras aptvertu visas būtiskās Regulā (ES) Nr. 575/2013 izklāstītās informācijas atklāšanas prasības. Izstrādājot minētos standartus, EBI būtu jāņem vērā iestāžu lielums un sarežģītība, kā arī to darbības veida būtība un riska līmenis. EBI būtu jāziņo par to, kur iespējams uzlabot Savienības uzraudzības pārskatu sniegšanas prasību kopuma proporcionalitāti no darbības jomas, granularitātes vai biežuma viedokļa, un vismaz jāsniedz konkrēti ieteikumi, kā, piemērojot pielāgotas samazinātas prasības, ideālā variantā par 20 % vai vairāk un vismaz par 10 % procentiem varētu samazināt mazo iestāžu atbilstības nodrošināšanas izmaksas. EBI būtu jāpilnvaro izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektus, kuri jāpievieno minētajam ziņojumam. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt minētos īstenošanas tehniskos standartus ar īstenošanas aktiem, ievērojot LESD 291. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.

| (68) | Lai veicinātu iestāžu atbilstību šīs regulas un Direktīvas 2013/36/ES noteikumiem, kā arī regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, īstenošanas tehniskajiem standartiem, pamatnostādnēm un veidnēm, kas pieņemti minēto noteikumu īstenošanai, EBI būtu jāizstrādā IT rīks, kura mērķis būtu palīdzēt iestādēm iepazīties ar attiecīgajiem noteikumiem, standartiem, pamatnostādnēm un veidnēm atkarībā no to izmēra un uzņēmējdarbības modeļa. |
| --- | --- |

(68)

Lai veicinātu iestāžu atbilstību šīs regulas un Direktīvas 2013/36/ES noteikumiem, kā arī regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, īstenošanas tehniskajiem standartiem, pamatnostādnēm un veidnēm, kas pieņemti minēto noteikumu īstenošanai, EBI būtu jāizstrādā IT rīks, kura mērķis būtu palīdzēt iestādēm iepazīties ar attiecīgajiem noteikumiem, standartiem, pamatnostādnēm un veidnēm atkarībā no to izmēra un uzņēmējdarbības modeļa.

| (69) | Papildus ziņojumam par iespējamiem izmaksu samazinājumiem, līdz 2020. gada 28. jūnijam EBI – sadarbībā ar visām attiecīgajām iestādēm, proti, tām iestādēm, kuras atbildīgas par prudenciālo uzraudzību, noregulējumu un noguldījumu garantiju sistēmām, un jo īpaši Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS), – būtu jāsagatavo priekšizpētes ziņojums par saskaņotas un integrētas sistēmas izstrādi statistikas datu, noregulējuma datu un prudenciālo datu vākšanai. Ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas iepriekšējo darbu saistībā ar integrētu datu vākšanu, minētajam ziņojumam būtu jāsniedz ieguvumu un izmaksu analīze attiecībā uz centrāla datu vākšanas punkta izveidi integrētai datu ziņošanas sistēmai attiecībā uz statistikas un regulatīvajiem datiem visām iestādēm, kas atrodas Savienībā. Šādā sistēmā attiecībā uz iesniedzamajiem datiem cita starpā būtu jāizmanto konsekventas definīcijas un standarti, kompetento iestāžu starpā jānodrošina uzticama un pastāvīga informācijas apmaiņa, tādējādi nodrošinot savākto datu stingru konfidencialitāti, spēcīgu autentifikāciju un sistēmas piekļuves tiesību pārvaldīšanu, kā arī kiberdrošību. Eiropas pārskatu sniegšanas ainas centralizēšanas un saskaņošanas mērķis ir novērst, ka dažādas iestādes vairākkārt pieprasa līdzīgus vai vienādus datus, un tādējādi ievērojami samazināt administratīvo un finansiālo slogu gan kompetentajām iestādēm, gan iestādēm. Vajadzības gadījumā un ņemot vērā EBI priekšizpētes ziņojumu, Komisijai vajadzētu iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei leģislatīvā akta priekšlikumu. |
| --- | --- |

(69)

Papildus ziņojumam par iespējamiem izmaksu samazinājumiem, līdz 2020. gada 28. jūnijam EBI – sadarbībā ar visām attiecīgajām iestādēm, proti, tām iestādēm, kuras atbildīgas par prudenciālo uzraudzību, noregulējumu un noguldījumu garantiju sistēmām, un jo īpaši Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS), – būtu jāsagatavo priekšizpētes ziņojums par saskaņotas un integrētas sistēmas izstrādi statistikas datu, noregulējuma datu un prudenciālo datu vākšanai. Ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas iepriekšējo darbu saistībā ar integrētu datu vākšanu, minētajam ziņojumam būtu jāsniedz ieguvumu un izmaksu analīze attiecībā uz centrāla datu vākšanas punkta izveidi integrētai datu ziņošanas sistēmai attiecībā uz statistikas un regulatīvajiem datiem visām iestādēm, kas atrodas Savienībā. Šādā sistēmā attiecībā uz iesniedzamajiem datiem cita starpā būtu jāizmanto konsekventas definīcijas un standarti, kompetento iestāžu starpā jānodrošina uzticama un pastāvīga informācijas apmaiņa, tādējādi nodrošinot savākto datu stingru konfidencialitāti, spēcīgu autentifikāciju un sistēmas piekļuves tiesību pārvaldīšanu, kā arī kiberdrošību. Eiropas pārskatu sniegšanas ainas centralizēšanas un saskaņošanas mērķis ir novērst, ka dažādas iestādes vairākkārt pieprasa līdzīgus vai vienādus datus, un tādējādi ievērojami samazināt administratīvo un finansiālo slogu gan kompetentajām iestādēm, gan iestādēm. Vajadzības gadījumā un ņemot vērā EBI priekšizpētes ziņojumu, Komisijai vajadzētu iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei leģislatīvā akta priekšlikumu.

| (70) | Attiecīgajām kompetentajām vai norīkotajām iestādēm būtu jācenšas izvairīties no jebkāda veida dublējošas vai nesaskaņotas Regulā (ES) Nr. 575/2013/ES un Direktīvā 2013/36/ES noteikto makroprudenciālo pilnvaru izmantošanas. Konkrēti, attiecīgajām kompetentajām vai norīkotajām iestādēm būtu pienācīgi jāapsver tas, vai pasākumi, ko tās veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 124., 164. un 458. pantu, dublējas vai arī ir pretrunā citiem pastāvošiem vai gaidāmiem pasākumiem saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu. |
| --- | --- |

(70)

Attiecīgajām kompetentajām vai norīkotajām iestādēm būtu jācenšas izvairīties no jebkāda veida dublējošas vai nesaskaņotas Regulā (ES) Nr. 575/2013/ES un Direktīvā 2013/36/ES noteikto makroprudenciālo pilnvaru izmantošanas. Konkrēti, attiecīgajām kompetentajām vai norīkotajām iestādēm būtu pienācīgi jāapsver tas, vai pasākumi, ko tās veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 124., 164. un 458. pantu, dublējas vai arī ir pretrunā citiem pastāvošiem vai gaidāmiem pasākumiem saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu.

| (71) | Ņemot vērā grozījumus riska darījumiem ar QCCP piemērojamajā procedūrā, jo īpaši attiecībā uz aprēķina procedūru par iestāžu iemaksām QCCP saistību neizpildes fondos, kas noteikta šajā regulā, būtu attiecīgi jāgroza atbilstīgie Regulas (ES) Nr. 648/2012 (14) noteikumi, kas tajā tika iekļauti ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 un kurā noteikta kārtība, kādā aprēķina CCP hipotētisko kapitālu, ko iestādes pēc tam izmanto, lai aprēķinātu savas pašu kapitāla prasības. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā grozījumus riska darījumiem ar QCCP piemērojamajā procedūrā, jo īpaši attiecībā uz aprēķina procedūru par iestāžu iemaksām QCCP saistību neizpildes fondos, kas noteikta šajā regulā, būtu attiecīgi jāgroza atbilstīgie Regulas (ES) Nr. 648/2012 (14) noteikumi, kas tajā tika iekļauti ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 un kurā noteikta kārtība, kādā aprēķina CCP hipotētisko kapitālu, ko iestādes pēc tam izmanto, lai aprēķinātu savas pašu kapitāla prasības.

| (72) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – proti, stiprināt un precizēt esošos Savienības tiesību aktus, kas nodrošina vienotas prudenciālās prasības kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām visā Savienībā, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(72)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – proti, stiprināt un precizēt esošos Savienības tiesību aktus, kas nodrošina vienotas prudenciālās prasības kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām visā Savienībā, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (73) | Lai ļautu apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām, uz kurām neattiecas papildu uzraudzība, netraucēti veikt atsavināšanu, pārejas noteikumu grozīta redakcija attiecībā uz atbrīvojumu no līdzdalības apdrošināšanas sabiedrību pamatkapitālā atskaitīšanas būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2019. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(73)

Lai ļautu apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām, uz kurām neattiecas papildu uzraudzība, netraucēti veikt atsavināšanu, pārejas noteikumu grozīta redakcija attiecībā uz atbrīvojumu no līdzdalības apdrošināšanas sabiedrību pamatkapitālā atskaitīšanas būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2019. gada 1. janvāra.

| (74) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 575/2013, |
| --- | --- |

(74)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 575/2013,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 575/2013

Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem:

  “1. pants
  Darbības joma
  Šajā regulā ir paredzēti vienoti noteikumi par vispārīgām prudenciālajām prasībām, kādām atbilst iestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, ko uzrauga saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, un šī atbilstība attiecas uz šādiem aspektiem:






  a) | pašu kapitāla prasībām, kas attiecas uz pilnībā kvantificējamiem, vienotiem un standartizētiem kredītriska, tirgus riska, operacionālā riska, norēķinu riska un sviras elementiem; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem:

“1. pants

Darbības joma

Šajā regulā ir paredzēti vienoti noteikumi par vispārīgām prudenciālajām prasībām, kādām atbilst iestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, ko uzrauga saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, un šī atbilstība attiecas uz šādiem aspektiem:

a)

pašu kapitāla prasībām, kas attiecas uz pilnībā kvantificējamiem, vienotiem un standartizētiem kredītriska, tirgus riska, operacionālā riska, norēķinu riska un sviras elementiem;

| b) | prasībām, kas ierobežo lielos riska darījumus; |
| --- | --- |

b)

prasībām, kas ierobežo lielos riska darījumus;

| c) | likviditātes prasībām saistībā ar pilnībā kvantificējamiem, vienotiem un standartizētiem likviditātes riska elementiem; |
| --- | --- |

c)

likviditātes prasībām saistībā ar pilnībā kvantificējamiem, vienotiem un standartizētiem likviditātes riska elementiem;

| d) | pārskatu sniegšanas prasībām, kas saistītas ar a), b) un c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

d)

pārskatu sniegšanas prasībām, kas saistītas ar a), b) un c) apakšpunktu;

| e) | informācijas publiskas atklāšanas prasībām. |
| --- | --- |

e)

informācijas publiskas atklāšanas prasībām.

Šajā regulā ir paredzēti vienoti noteikumi par pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībām, kādām atbilst noregulējuma vienības, kas ir globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes (G-SNI) vai daļa no G-SNI, kā arī ārpussavienības G-SNI svarīgi meitasuzņēmumi.

Ar šo regulu kompetentajām iestādēm nenosaka publiskošanas prasības iestāžu prudenciālā regulējuma un uzraudzības jomā, kā noteikts Direktīvā 2013/36/ES.

2. pants

Uzraudzības pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, kompetentajām iestādēm ir piešķirtas Direktīvā 2013/36/ES un šajā regulā noteiktās pilnvaras un tās ievēro šajā direktīvā un regulā noteiktās procedūras.

2.   Lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, noregulējuma iestādēm ir piešķirtas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (*1) un šajā regulā noteiktās pilnvaras un tās ievēro šajā direktīvā un šajā regulā noteiktās procedūras.

3.   Lai nodrošinātu atbilstību prasībām par pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām, kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes sadarbojas.

4.   Lai nodrošinātu atbilstības ievērošanu saskaņā ar savām attiecīgajām kompetencēm, Vienotā noregulējuma valde, kas izveidota ar 42. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 806/2014 (*2), un Eiropas Centrālā banka attiecībā uz jautājumiem, kuri saistīti ar uzdevumiem, kas tai uzticēti saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (*3), nodrošina regulāru un uzticamu attiecīgās informācijas apmaiņu.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)."

*1

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.)."

*2

(*3)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).”;"

*3

| 2) | regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta 7) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “7) | “kolektīvo ieguldījumu uzņēmums” jeb “KIU” ir PVKIU, kā definēts 1. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/65/EK (*4), vai alternatīvo ieguldījumu fonds (AIF), kā definēts 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/61/ES (*5); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta 7) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“7)

“kolektīvo ieguldījumu uzņēmums” jeb “KIU” ir PVKIU, kā definēts 1. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/65/EK (*4), vai alternatīvo ieguldījumu fonds (AIF), kā definēts 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/61/ES (*5);

*4

*5

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.)."

*4

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).”;"

*5

| ii) | punkta 20) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “20) | “finanšu pārvaldītājsabiedrība” ir finanšu iestāde, kuras meitasuzņēmumi ir vienīgi vai galvenokārt iestādes vai finanšu iestādes, un kura nav jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība; finanšu iestādes meitasuzņēmumi ir galvenokārt iestādes vai finanšu iestādes, ja vismaz viens no tiem ir iestāde un ja vairāk nekā 50 % no finanšu iestādes pašu kapitāla, konsolidētajiem aktīviem, ieņēmumiem, darbiniekiem vai cita indikatora, ko kompetentā iestāde uzskata par būtisku, ir saistīti ar meitasuzņēmumiem, kas ir iestādes vai finanšu iestādes;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta 20) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“20)

“finanšu pārvaldītājsabiedrība” ir finanšu iestāde, kuras meitasuzņēmumi ir vienīgi vai galvenokārt iestādes vai finanšu iestādes, un kura nav jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība; finanšu iestādes meitasuzņēmumi ir galvenokārt iestādes vai finanšu iestādes, ja vismaz viens no tiem ir iestāde un ja vairāk nekā 50 % no finanšu iestādes pašu kapitāla, konsolidētajiem aktīviem, ieņēmumiem, darbiniekiem vai cita indikatora, ko kompetentā iestāde uzskata par būtisku, ir saistīti ar meitasuzņēmumiem, kas ir iestādes vai finanšu iestādes;”;

| iii) | punkta 26) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “26) | “finanšu iestāde” ir uzņēmums, kas nav iestāde un kas nav tikai rūpniecības līdzdalības sabiedrība, kuras galvenā darbība ir līdzdalības iegāde vai viena vai vairākas no Direktīvas 2013/36/ES I pielikuma 2. līdz 12. punktā un 15. punktā uzskaitītajām darbībām; tostarp finanšu pārvaldītājsabiedrība, jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, maksājumu iestāde, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (*6) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū 4. panta 4. punktā, un aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība, bet neietverot apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības un jauktas darbības apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības, kā definēts Direktīvas 2009/138/EK 212. panta 1. punkta attiecīgi f) un g) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkta 26) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“26)

“finanšu iestāde” ir uzņēmums, kas nav iestāde un kas nav tikai rūpniecības līdzdalības sabiedrība, kuras galvenā darbība ir līdzdalības iegāde vai viena vai vairākas no Direktīvas 2013/36/ES I pielikuma 2. līdz 12. punktā un 15. punktā uzskaitītajām darbībām; tostarp finanšu pārvaldītājsabiedrība, jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, maksājumu iestāde, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (*6) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū 4. panta 4. punktā, un aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība, bet neietverot apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības un jauktas darbības apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības, kā definēts Direktīvas 2009/138/EK 212. panta 1. punkta attiecīgi f) un g) apakšpunktā;

*6

(*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).”;"

*6

| iv) | punkta 28) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “28) | “dalībvalsts mātes iestāde” ir dalībvalsts iestāde, kurai ir meitasuzņēmums – iestāde, finanšu iestāde vai palīgpakalpojumu uzņēmums – vai kurai ir dalība iestādē, finanšu iestādē vai palīgpakalpojumu uzņēmumā, un kura pati nav citas tajā pašā dalībvalstī atļauju saņēmušas iestādes meitasuzņēmums vai tajā pašā dalībvalstī izveidotas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmums;”; |
| --- | --- | --- |

iv)

punkta 28) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“28)

“dalībvalsts mātes iestāde” ir dalībvalsts iestāde, kurai ir meitasuzņēmums – iestāde, finanšu iestāde vai palīgpakalpojumu uzņēmums – vai kurai ir dalība iestādē, finanšu iestādē vai palīgpakalpojumu uzņēmumā, un kura pati nav citas tajā pašā dalībvalstī atļauju saņēmušas iestādes meitasuzņēmums vai tajā pašā dalībvalstī izveidotas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmums;”;

| v) | iekļauj šādus apakšpunktus:






  “29.a) | “mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība dalībvalstī” ir dalībvalsts mātes iestāde, kas ir ieguldījumu brokeru sabiedrība; |
| --- | --- | --- |

v)

iekļauj šādus apakšpunktus:

“29.a)

“mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība dalībvalstī” ir dalībvalsts mātes iestāde, kas ir ieguldījumu brokeru sabiedrība;

| 29.b) | “ES mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir ES mātes iestāde, kas ir ieguldījumu brokeru sabiedrība; |
| --- | --- |

29.b)

“ES mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir ES mātes iestāde, kas ir ieguldījumu brokeru sabiedrība;

| 29.c) | “mātes kredītiestāde dalībvalstī” ir dalībvalsts mātes iestāde, kas ir kredītiestāde; |
| --- | --- |

29.c)

“mātes kredītiestāde dalībvalstī” ir dalībvalsts mātes iestāde, kas ir kredītiestāde;

| 29.d) | “ES mātes kredītiestāde” ir ES mātes iestāde, kas ir kredītiestāde;”; |
| --- | --- |

29.d)

“ES mātes kredītiestāde” ir ES mātes iestāde, kas ir kredītiestāde;”;

| vi) | punkta 39) apakšpunktam pievieno šādu daļu:

  “Divas vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kas atbilst a) vai b) punkta nosacījumiem, jo tās tīrvērtes vajadzībām veic tiešus riska darījumus ar vienu un to pašu CCP, neuzskata par saistītu klientu grupu;”; |
| --- | --- |

vi)

punkta 39) apakšpunktam pievieno šādu daļu:

“Divas vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kas atbilst a) vai b) punkta nosacījumiem, jo tās tīrvērtes vajadzībām veic tiešus riska darījumus ar vienu un to pašu CCP, neuzskata par saistītu klientu grupu;”;

CCP

| vii) | punkta 41) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “41) | “konsolidētās uzraudzības iestāde” ir kompetentā iestāde, kas atbildīga par konsolidētas uzraudzības īstenošanu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 111. pantu;”; |
| --- | --- | --- |

vii)

punkta 41) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“41)

“konsolidētās uzraudzības iestāde” ir kompetentā iestāde, kas atbildīga par konsolidētas uzraudzības īstenošanu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 111. pantu;”;

| viii) | punkta 71) apakšpunkta b) punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu:






  “b) | 97. panta nolūkos tas ir turpmāk nosaukto elementu summa:”; |
| --- | --- | --- |

viii)

punkta 71) apakšpunkta b) punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“b)

97. panta nolūkos tas ir turpmāk nosaukto elementu summa:”;

| ix) | punkta 72) apakšpunkta a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | tā ir regulēts tirgus vai trešās valsts tirgus, ko uzskata par līdzvērtīgu regulētam tirgum saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā noteikto procedūru (*7); |
| --- | --- | --- |

ix)

punkta 72) apakšpunkta a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

tā ir regulēts tirgus vai trešās valsts tirgus, ko uzskata par līdzvērtīgu regulētam tirgum saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā noteikto procedūru (*7

(*7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).”;"

*7

| x) | punkta 86) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “86) | “tirdzniecības portfelis” ir visas finanšu instrumentu un preču pozīcijas, ko iestāde tur vai nu tirdzniecības nolūkā, vai lai ierobežotu risku tirdzniecības nolūkā turētām pozīcijām saskaņā ar 104. pantu;”; |
| --- | --- | --- |

x)

punkta 86) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“86)

“tirdzniecības portfelis” ir visas finanšu instrumentu un preču pozīcijas, ko iestāde tur vai nu tirdzniecības nolūkā, vai lai ierobežotu risku tirdzniecības nolūkā turētām pozīcijām saskaņā ar 104. pantu;”;

| xi) | punkta 91) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “91) | “tirdzniecības riska darījumi” ir tīrvērtes dalībnieka vai CCP klienta pašreizējie riska darījumi, tostarp mainīgā drošības rezerve, kas pienākas tīrvērtes dalībniekam, bet vēl nav saņemta, un visi potenciālie nākotnes riska darījumi, kas izriet no līgumiem un darījumiem, kas uzskaitīti 301. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, kā arī sākotnējā drošības rezerve;”; |
| --- | --- | --- |

xi)

punkta 91) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“91)

“tirdzniecības riska darījumi” ir tīrvērtes dalībnieka vai CCP klienta pašreizējie riska darījumi, tostarp mainīgā drošības rezerve, kas pienākas tīrvērtes dalībniekam, bet vēl nav saņemta, un visi potenciālie nākotnes riska darījumi, kas izriet no līgumiem un darījumiem, kas uzskaitīti 301. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, kā arī sākotnējā drošības rezerve;”;

CCP

| xii) | punkta 96) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “96) | “iekšējā riska ierobežošanas pozīcija” ir pozīcija, kas faktiski izlīdzina komponentu riska elementus starp tirdzniecības portfeļa pozīciju un vienu vai vairākām netirdzniecības portfeļa pozīcijām vai divām tirdzniecības nodaļām;”; |
| --- | --- | --- |

xii)

punkta 96) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“96)

“iekšējā riska ierobežošanas pozīcija” ir pozīcija, kas faktiski izlīdzina komponentu riska elementus starp tirdzniecības portfeļa pozīciju un vienu vai vairākām netirdzniecības portfeļa pozīcijām vai divām tirdzniecības nodaļām;”;

| xiii) | punkta 127) apakšpunkta a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | uz iestādēm attiecas tā pati institucionālā aizsardzības shēma, kas minēta 113. panta 7. punktā, vai tās ir tīklā pastāvīgi saistītas ar centrālo iestādi;”; |
| --- | --- | --- |

xiii)

punkta 127) apakšpunkta a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

uz iestādēm attiecas tā pati institucionālā aizsardzības shēma, kas minēta 113. panta 7. punktā, vai tās ir tīklā pastāvīgi saistītas ar centrālo iestādi;”;

| xiv) | punkta 128) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “128) | “posteņi, kam paredzēta peļņas sadale” ir peļņas apjoms pagājušā finanšu gada beigās, kam pieskaita jebkuru pārnesto peļņu un rezerves, kas minētajam nolūkam ir pieejamas pirms peļņas sadales pašu kapitāla instrumentu turētājiem, atskaitot visus pārnestos zaudējumus, jebkādu peļņu, kam nav paredzēta sadale saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem vai iestādes nolikumiem, un jebkādas summas, kas noguldītas rezervēs, kam nav paredzēta sadale, saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem vai iestādes statūtiem, katrā gadījumā attiecībā uz pašu kapitāla instrumentu konkrēto kategoriju, uz kuru attiecas Savienības vai valsts tiesību akti, iestādes nolikumi vai statūti; šādu peļņu, zaudējumus un rezerves nosaka, pamatojoties uz iestādes individuālajiem pārskatiem un nevis uz konsolidētajiem pārskatiem;”; |
| --- | --- | --- |

xiv)

punkta 128) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“128)

“posteņi, kam paredzēta peļņas sadale” ir peļņas apjoms pagājušā finanšu gada beigās, kam pieskaita jebkuru pārnesto peļņu un rezerves, kas minētajam nolūkam ir pieejamas pirms peļņas sadales pašu kapitāla instrumentu turētājiem, atskaitot visus pārnestos zaudējumus, jebkādu peļņu, kam nav paredzēta sadale saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem vai iestādes nolikumiem, un jebkādas summas, kas noguldītas rezervēs, kam nav paredzēta sadale, saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem vai iestādes statūtiem, katrā gadījumā attiecībā uz pašu kapitāla instrumentu konkrēto kategoriju, uz kuru attiecas Savienības vai valsts tiesību akti, iestādes nolikumi vai statūti; šādu peļņu, zaudējumus un rezerves nosaka, pamatojoties uz iestādes individuālajiem pārskatiem un nevis uz konsolidētajiem pārskatiem;”;

| xv) | pievieno šādus apakšpunktus:






  “130) | “noregulējuma iestāde” ir noregulējuma iestāde, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 18. apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

xv)

pievieno šādus apakšpunktus:

“130)

“noregulējuma iestāde” ir noregulējuma iestāde, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 18. apakšpunktā;

| 131) | “noregulējuma vienība” ir noregulējuma vienība, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 83.a apakšpunktā; |
| --- | --- |

131)

“noregulējuma vienība” ir noregulējuma vienība, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 83.a apakšpunktā;

| 132) | “noregulējuma grupa” ir noregulējuma grupa, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 83.b apakšpunktā; |
| --- | --- |

132)

“noregulējuma grupa” ir noregulējuma grupa, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 83.b apakšpunktā;

| 133) | “globāla sistēmiski nozīmīga iestāde” jeb “G-SNI” ir G-SNI, kas ir identificēta saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 1. un 2. punktu; |
| --- | --- |

133)

“globāla sistēmiski nozīmīga iestāde” jeb “G-SNI” ir G-SNI, kas ir identificēta saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 1. un 2. punktu;

| 134) | “ārpussavienības globāla sistēmiski nozīmīga iestāde” jeb “ārpussavienības G-SNI” ir globāla sistēmiski nozīmīga banku grupa vai banka (G-SNB), kas nav G-SNI un kas ir iekļauta Finanšu stabilitātes padomes publicētajā G-SNB sarakstā, ko regulāri atjaunina; |
| --- | --- |

134)

“ārpussavienības globāla sistēmiski nozīmīga iestāde” jeb “ārpussavienības G-SNI” ir globāla sistēmiski nozīmīga banku grupa vai banka (G-SNB), kas nav G-SNI un kas ir iekļauta Finanšu stabilitātes padomes publicētajā G-SNB sarakstā, ko regulāri atjaunina;

| 135) | “svarīgs meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kas atsevišķi vai konsolidēti izpilda kādu no šādiem nosacījumiem:






  a) | meitasuzņēmumam ir vairāk nekā 5 % no tā sākotnējā mātesuzņēmuma konsolidētajiem riska svērtajiem aktīviem; |
| --- | --- | --- |

135)

“svarīgs meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kas atsevišķi vai konsolidēti izpilda kādu no šādiem nosacījumiem:

a)

meitasuzņēmumam ir vairāk nekā 5 % no tā sākotnējā mātesuzņēmuma konsolidētajiem riska svērtajiem aktīviem;

| b) | meitasuzņēmums rada vairāk nekā 5 % no tā sākotnējā mātesuzņēmuma kopējiem saimnieciskās darbības ieņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

meitasuzņēmums rada vairāk nekā 5 % no tā sākotnējā mātesuzņēmuma kopējiem saimnieciskās darbības ieņēmumiem;

| c) | meitasuzņēmuma šīs regulas 429. panta 4. punktā minētais kopējais darījumu vērtības mērs ir vairāk nekā 5 % no tā sākotnējā mātesuzņēmuma konsolidētā kopējā darījumu vērtības mēra; |
| --- | --- |

c)

meitasuzņēmuma šīs regulas 429. panta 4. punktā minētais kopējais darījumu vērtības mērs ir vairāk nekā 5 % no tā sākotnējā mātesuzņēmuma konsolidētā kopējā darījumu vērtības mēra;

lai noteiktu, vai meitasuzņēmums ir svarīgs, kad piemērojams Direktīvas 2013/36/ES 21.b panta 2. apakšpunkts, abus ES mātes starpniekuzņēmumus uzskata par vienu vienīgu meitasuzņēmumu, pamatojoties uz to konsolidēto finanšu stāvokli;

| 136) | “G-SNI vienība” ir vienība, kam piemīt juridiskas personas statuss un kas ir G-SNI vai daļa no G-SNI, vai daļa no ārpussavienības G-SNI; |
| --- | --- |

136)

“G-SNI vienība” ir vienība, kam piemīt juridiskas personas statuss un kas ir G-SNI vai daļa no G-SNI, vai daļa no ārpussavienības G-SNI;

| 137) | “iekšējās rekapitalizācijas instruments” ir iekšējās rekapitalizācijas instruments, kā definēts 2. panta 1. punkta 57. apakšpunktā Direktīvā 2014/59/ES; |
| --- | --- |

137)

“iekšējās rekapitalizācijas instruments” ir iekšējās rekapitalizācijas instruments, kā definēts 2. panta 1. punkta 57. apakšpunktā Direktīvā 2014/59/ES;

| 138) | “grupa” ir uzņēmumu grupa, kurā vismaz viens no uzņēmumiem ir iestāde un ko veido vai nu mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi, vai tādi uzņēmumi, kuri ir savstarpēji saistīti, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (*8) 22. pantā; |
| --- | --- |

138)

“grupa” ir uzņēmumu grupa, kurā vismaz viens no uzņēmumiem ir iestāde un ko veido vai nu mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi, vai tādi uzņēmumi, kuri ir savstarpēji saistīti, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (*8) 22. pantā;

*8

| 139) | “vērtspapīru finansēšanas darījums” ir repo darījums, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījums vai maržinālo aizdevumu darījums; |
| --- | --- |

139)

“vērtspapīru finansēšanas darījums” ir repo darījums, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījums vai maržinālo aizdevumu darījums;

| 140) | “sākotnējā drošības rezerve” jeb “SDR” ir jebkāds nodrošinājums, izņemot mainīgo drošības rezervi, kas saņemts no sabiedrības vai kas tai iesniegts, lai segtu darījuma vai darījumu portfeļa esošo un potenciālo nākotnes riska darījumu laikposmā, kas nepieciešams, lai likvidētu minētos darījumus vai atkārtoti ierobežotu tirgus risku pēc tam, kad iestājas darījuma vai darījumu portfeļa darījumu partnera saistību nepildīšana; |
| --- | --- |

140)

“sākotnējā drošības rezerve” jeb “SDR” ir jebkāds nodrošinājums, izņemot mainīgo drošības rezervi, kas saņemts no sabiedrības vai kas tai iesniegts, lai segtu darījuma vai darījumu portfeļa esošo un potenciālo nākotnes riska darījumu laikposmā, kas nepieciešams, lai likvidētu minētos darījumus vai atkārtoti ierobežotu tirgus risku pēc tam, kad iestājas darījuma vai darījumu portfeļa darījumu partnera saistību nepildīšana;

| 141) | “tirgus risks” ir risks ciest zaudējumus, kas rodas no svārstībām tirgus cenās, tostarp ārvalstu valūtas kursos vai preču cenās; |
| --- | --- |

141)

“tirgus risks” ir risks ciest zaudējumus, kas rodas no svārstībām tirgus cenās, tostarp ārvalstu valūtas kursos vai preču cenās;

| 142) | “ārvalstu valūtas risks” ir risks ciest zaudējumus, kas rodas no ārvalstu valūtas kursu svārstībām; |
| --- | --- |

142)

“ārvalstu valūtas risks” ir risks ciest zaudējumus, kas rodas no ārvalstu valūtas kursu svārstībām;

| 143) | “preču risks” ir risks ciest zaudējumus, kas rodas no preču cenu svārstībām; |
| --- | --- |

143)

“preču risks” ir risks ciest zaudējumus, kas rodas no preču cenu svārstībām;

| 144) | “tirdzniecības nodaļa” ir iestādes izveidota precīzi identificēta dīleru grupa kopīgai tirdzniecības portfeļa pozīciju kopuma pārvaldīšanai saskaņā ar precīzi definētu un konsekventu uzņēmējdarbības stratēģiju, kas darbojas vienas un tās pašas riska pārvaldības struktūras ietvaros; |
| --- | --- |

144)

“tirdzniecības nodaļa” ir iestādes izveidota precīzi identificēta dīleru grupa kopīgai tirdzniecības portfeļa pozīciju kopuma pārvaldīšanai saskaņā ar precīzi definētu un konsekventu uzņēmējdarbības stratēģiju, kas darbojas vienas un tās pašas riska pārvaldības struktūras ietvaros;

| 145) | “maza un nesarežģīta iestāde” ir iestāde, kas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  a) | tā nav liela iestāde; |
| --- | --- | --- |

145)

“maza un nesarežģīta iestāde” ir iestāde, kas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

a)

tā nav liela iestāde;

| b) | tās kopējā aktīvu vērtība, individuāli vai – attiecīgā gadījumā – pamatojoties uz konsolidēto finanšu stāvokli saskaņā ar šo regulu un Direktīvu 2013/36/ES, vidēji ir vienāda ar vai mazāka par EUR 5 miljardu robežvērtību četru gadu periodā, kas ir tieši pirms kārtējā ikgadējā pārskata sniegšanas perioda; dalībvalstis minēto robežvērtību var pazemināt; |
| --- | --- |

b)

tās kopējā aktīvu vērtība, individuāli vai – attiecīgā gadījumā – pamatojoties uz konsolidēto finanšu stāvokli saskaņā ar šo regulu un Direktīvu 2013/36/ES, vidēji ir vienāda ar vai mazāka par EUR 5 miljardu robežvērtību četru gadu periodā, kas ir tieši pirms kārtējā ikgadējā pārskata sniegšanas perioda; dalībvalstis minēto robežvērtību var pazemināt;

| c) | uz to neattiecas nekādi pienākumi vai attiecas vienkāršoti pienākumi attiecībā uz atveseļošanas un noregulējuma plānošanu saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 4. pantu; |
| --- | --- |

c)

uz to neattiecas nekādi pienākumi vai attiecas vienkāršoti pienākumi attiecībā uz atveseļošanas un noregulējuma plānošanu saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 4. pantu;

| d) | tās tirdzniecības portfeļa darījumi 94. panta 1. punkta nozīmē tiek klasificēti kā mazi; |
| --- | --- |

d)

tās tirdzniecības portfeļa darījumi 94. panta 1. punkta nozīmē tiek klasificēti kā mazi;

| e) | to atvasināto instrumentu pozīciju kopējā vērtība, kurus tā tur tirdzniecības nolūkā, nepārsniedz 2 % no tās bilances un ārpusbilances aktīvu kopējās vērtības, un kopējo atvasināto instrumentu pozīciju kopējā vērtība nepārsniedz 5 %, abas minētās vērtības aprēķinot saskaņā ar 273.a panta 3. punktu; |
| --- | --- |

e)

to atvasināto instrumentu pozīciju kopējā vērtība, kurus tā tur tirdzniecības nolūkā, nepārsniedz 2 % no tās bilances un ārpusbilances aktīvu kopējās vērtības, un kopējo atvasināto instrumentu pozīciju kopējā vērtība nepārsniedz 5 %, abas minētās vērtības aprēķinot saskaņā ar 273.a panta 3. punktu;

| f) | vairāk nekā 75 % gan no iestādes konsolidētajiem kopējiem aktīviem, gan no saistībām, abos gadījumos neskaitot grupas iekšējos riska darījumus, ir saistīti ar darbībām ar darījumu partneriem, kas atrodas Eiropas Ekonomikas zonā; |
| --- | --- |

f)

vairāk nekā 75 % gan no iestādes konsolidētajiem kopējiem aktīviem, gan no saistībām, abos gadījumos neskaitot grupas iekšējos riska darījumus, ir saistīti ar darbībām ar darījumu partneriem, kas atrodas Eiropas Ekonomikas zonā;

| g) | iestāde neizmanto iekšējos modeļus, lai izpildītu prudenciālās prasības saskaņā ar šo regulu, izņemot meitasuzņēmumus, kas izmanto grupas līmenī izstrādātus iekšējos modeļus, ar noteikumu, ka grupai konsolidēti piemēro 433.a vai 433.c pantā noteiktās informācijas atklāšanas prasības; |
| --- | --- |

g)

iestāde neizmanto iekšējos modeļus, lai izpildītu prudenciālās prasības saskaņā ar šo regulu, izņemot meitasuzņēmumus, kas izmanto grupas līmenī izstrādātus iekšējos modeļus, ar noteikumu, ka grupai konsolidēti piemēro 433.a vai 433.c pantā noteiktās informācijas atklāšanas prasības;

| h) | iestāde nav kompetentajai iestādei paziņojusi iebildumus pret to, ka ir klasificēta kā maza un nesarežģīta iestāde; |
| --- | --- |

h)

iestāde nav kompetentajai iestādei paziņojusi iebildumus pret to, ka ir klasificēta kā maza un nesarežģīta iestāde;

| i) | kompetentā iestāde nav pieņēmusi lēmumu, ka, novērtējot attiecīgās iestādes lielumu, saistību ar citām iestādēm, sarežģītību vai riska profilu, iestādi nevar uzskatīt par mazu un nesarežģītu iestādi; |
| --- | --- |

i)

kompetentā iestāde nav pieņēmusi lēmumu, ka, novērtējot attiecīgās iestādes lielumu, saistību ar citām iestādēm, sarežģītību vai riska profilu, iestādi nevar uzskatīt par mazu un nesarežģītu iestādi;

| 146) | “liela iestāde” ir iestāde, kas atbilst jebkuram no šādiem nosacījumiem:






  a) | tā ir G-SNI; |
| --- | --- | --- |

146)

“liela iestāde” ir iestāde, kas atbilst jebkuram no šādiem nosacījumiem:

a)

tā ir G-SNI;

| b) | tā ir identificēta kā cita sistēmiski nozīmīga iestāde (“C-SNI”) saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 1. un 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

tā ir identificēta kā cita sistēmiski nozīmīga iestāde (“C-SNI”) saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 1. un 3. punktu;

| c) | dalībvalstī, kur tā ir izveidota, tā ir viena no trim lielākajām iestādēm pēc aktīvu kopējās vērtības; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstī, kur tā ir izveidota, tā ir viena no trim lielākajām iestādēm pēc aktīvu kopējās vērtības;

| d) | tās aktīvu kopējā vērtība, individuāli vai – attiecīgā gadījumā – pamatojoties uz tās konsolidēto finanšu stāvokli saskaņā ar šo regulu un Direktīvu 2013/36/ES, ir vienāda ar vai lielāka par EUR 30 miljardiem; |
| --- | --- |

d)

tās aktīvu kopējā vērtība, individuāli vai – attiecīgā gadījumā – pamatojoties uz tās konsolidēto finanšu stāvokli saskaņā ar šo regulu un Direktīvu 2013/36/ES, ir vienāda ar vai lielāka par EUR 30 miljardiem;

| 147) | “liels meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kas uzskatāms par lielu iestādi; |
| --- | --- |

147)

“liels meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kas uzskatāms par lielu iestādi;

| 148) | “biržā nekotēta iestāde” ir iestāde, kas nav emitējusi vērtspapīrus, kurus atļauts tirgot jebkuras dalībvalsts regulētā tirgū Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21. apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

148)

“biržā nekotēta iestāde” ir iestāde, kas nav emitējusi vērtspapīrus, kurus atļauts tirgot jebkuras dalībvalsts regulētā tirgū Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21. apakšpunkta nozīmē;

| 149) | “finanšu pārskats” Astotās daļas nolūkos ir finanšu pārskats Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK 4. un 5. panta nozīmē (*9). |
| --- | --- |

149)

“finanšu pārskats” Astotās daļas nolūkos ir finanšu pārskats Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK 4. un 5. panta nozīmē (*9).

*9

(*8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.)."

*8

(*9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.).”;"

*9

| b) | pievieno šādu punktu:

  “4.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, kuros nosaka, kādos gadījumos tiek izpildīti pirmā punkta 39) apakšpunktā paredzētie nosacījumi.
  EBI līdz 2020. gada 28. jūnijam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.
  Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“4.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, kuros nosaka, kādos gadījumos tiek izpildīti pirmā punkta 39) apakšpunktā paredzētie nosacījumi.

EBI līdz 2020. gada 28. jūnijam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”;

| 3) | regulas 6. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Iestādes šīs regulas Otrajā, Trešajā, Ceturtajā, Septītajā, Septītajā A un Astotajā daļā un Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļā noteiktos pienākumus izpilda individuāli, izņemot šīs regulas 430. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktos pienākumus.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 6. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Iestādes šīs regulas Otrajā, Trešajā, Ceturtajā, Septītajā, Septītajā A un Astotajā daļā un Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļā noteiktos pienākumus izpilda individuāli, izņemot šīs regulas 430. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktos pienākumus.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:

  “1.a   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, vienīgi iestādes, kas ir identificētas kā noregulējuma vienības, kuras ir arī G-SNI vai kuras ietilpst G-SNI un kurām nav meitasuzņēmumu, individuāli ievēro 92.a panta prasību.
  Ārpussavienības G-SNI svarīgi meitasuzņēmumi individuāli ievēro 92.b panta prasību, ja tie atbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  a) | tie nav noregulējuma vienības; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“1.a   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, vienīgi iestādes, kas ir identificētas kā noregulējuma vienības, kuras ir arī G-SNI vai kuras ietilpst G-SNI un kurām nav meitasuzņēmumu, individuāli ievēro 92.a panta prasību.

Ārpussavienības G-SNI svarīgi meitasuzņēmumi individuāli ievēro 92.b panta prasību, ja tie atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

a)

tie nav noregulējuma vienības;

| b) | tiem nav meitasuzņēmumu; |
| --- | --- |

b)

tiem nav meitasuzņēmumu;

| c) | tie nav ES mātes iestādes meitasuzņēmumi.”; |
| --- | --- |

c)

tie nav ES mātes iestādes meitasuzņēmumi.”;

| c) | panta 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

  “3.   Nevienai iestādei, kas ir vai nu mātesuzņēmums, vai meitasuzņēmums, un nevienai iestādei, kura saskaņā ar 18. pantu ir iekļauta konsolidācijā, Astotajā daļā noteiktie pienākumi nav jāizpilda individuāli.
  Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, šā panta 1.a punktā minētās iestādes individuāli ievēro 437.a pantu un 447. panta h) punktu.


  4.   Kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas ir saņēmušas atļauju sniegt ieguldījumu pakalpojumus un darbības, kuras uzskaitītas Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 3.un 6. punktā, šīs regulas Sestajā daļā un 430. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktos pienākumus izpilda individuāli.
  Turpmāk minētajām iestādēm netiek prasīts ievērot šīs regulas 413. panta 1. punktu un saistītās likviditātes ziņošanas prasības kā noteikts šīs regulas Septītajā A daļā:






  a) | iestādēm, kuras ir saņēmušas atļauju arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Nevienai iestādei, kas ir vai nu mātesuzņēmums, vai meitasuzņēmums, un nevienai iestādei, kura saskaņā ar 18. pantu ir iekļauta konsolidācijā, Astotajā daļā noteiktie pienākumi nav jāizpilda individuāli.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, šā panta 1.a punktā minētās iestādes individuāli ievēro 437.a pantu un 447. panta h) punktu.

4.   Kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas ir saņēmušas atļauju sniegt ieguldījumu pakalpojumus un darbības, kuras uzskaitītas Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 3.un 6. punktā, šīs regulas Sestajā daļā un 430. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktos pienākumus izpilda individuāli.

Turpmāk minētajām iestādēm netiek prasīts ievērot šīs regulas 413. panta 1. punktu un saistītās likviditātes ziņošanas prasības kā noteikts šīs regulas Septītajā A daļā:

a)

iestādēm, kuras ir saņēmušas atļauju arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu;

| b) | iestādēm, kuras ir saņēmušas atļauju arī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 909/2014 (*10) 16. pantu un 54. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ar noteikumu, ka tās neveic nozīmīgu termiņu pārveidošanu; un |
| --- | --- |

b)

iestādēm, kuras ir saņēmušas atļauju arī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 909/2014 (*10) 16. pantu un 54. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ar noteikumu, ka tās neveic nozīmīgu termiņu pārveidošanu; un

| c) | iestādēm, kuras norīkotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014 54. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ar noteikumu, ka:






  i) | to darbības ir ierobežotas un aptver vienīgi to banku tipa pakalpojumu sniegšanu, kuri uzskaitīti minētās regulas pielikuma C iedaļas a)–e) punktos, centrāliem vērtspapīru depozitārijiem, kuri saņēmuši atļauju saskaņā ar minētās regulas 16. pantu; un |
| --- | --- | --- |

c)

iestādēm, kuras norīkotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014 54. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ar noteikumu, ka:

i)

to darbības ir ierobežotas un aptver vienīgi to banku tipa pakalpojumu sniegšanu, kuri uzskaitīti minētās regulas pielikuma C iedaļas a)–e) punktos, centrāliem vērtspapīru depozitārijiem, kuri saņēmuši atļauju saskaņā ar minētās regulas 16. pantu; un

| ii) | tās neveic nozīmīgu termiņu pārveidošanu. |
| --- | --- |

ii)

tās neveic nozīmīgu termiņu pārveidošanu.

Gaidot Komisijas saskaņā ar 508. panta 3. punktu izstrādāto pārskatu, kompetentās iestādes, ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību būtību, apjomu un sarežģītību, var tās atbrīvot no Sestajā daļā un 430. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto pienākumu izpildes.

5.   No ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas minētas šīs regulas 95. panta 1. punktā un 96. panta 1. punktā, no iestādēm, kurām kompetentās iestādes ir piemērojušas šīs regulas 7. panta 1. vai 3. punktā precizēto atkāpi, un no iestādēm, kuras ir saņēmušas atļauju arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, netiek prasīts individuāli izpildīt šīs regulas Septītajā daļā noteiktos pienākumus un ar tiem saistītās šīs regulas Septītajā A daļā noteiktās sviras rādītāja ziņošanas prasības.”;

(*10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.)”;"

*10

| 4) | regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | mātes iestāde konsolidēti vai meitas iestāde subkonsolidēti vienmēr uzrauga un pārrauga visu to grupas vai apakšgrupas iestāžu likviditātes pozīcijas, uz kurām attiecina nepiemērošanu, vienmēr uzrauga un pārrauga visu grupas vai apakšgrupas iestāžu finansējuma pozīcijas, kad netiek piemērota šīs regulas Sestās daļas IV sadaļā noteiktā neto stabila finansējuma rādītāja (NSFR) prasība, un visām minētajām iestādēm nodrošina pietiekamu likviditātes līmeni un stabila finansējuma līmeni, kad netiek piemērota šīs regulas Sestās daļas IV sadaļā noteiktā NSFR prasība;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

mātes iestāde konsolidēti vai meitas iestāde subkonsolidēti vienmēr uzrauga un pārrauga visu to grupas vai apakšgrupas iestāžu likviditātes pozīcijas, uz kurām attiecina nepiemērošanu, vienmēr uzrauga un pārrauga visu grupas vai apakšgrupas iestāžu finansējuma pozīcijas, kad netiek piemērota šīs regulas Sestās daļas IV sadaļā noteiktā neto stabila finansējuma rādītāja (NSFR) prasība, un visām minētajām iestādēm nodrošina pietiekamu likviditātes līmeni un stabila finansējuma līmeni, kad netiek piemērota šīs regulas Sestās daļas IV sadaļā noteiktā NSFR prasība;”;

| b) | panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “b) | to likvīdo aktīvu summu, atrašanās vietas un īpašumtiesību sadalījums, kas jātur vienas likviditātes apakšgrupā, kad nepiemēro likviditātes seguma rādītāja (LCR) prasību, kā paredzēts 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, un to pieejamā stabila finansējuma summu un atrašanās vietas sadalījums, kas jātur vienas likviditātes apakšgrupā, kad netiek piemērota Sestās daļas IV sadaļā noteiktā NSFR prasība; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“b)

to likvīdo aktīvu summu, atrašanās vietas un īpašumtiesību sadalījums, kas jātur vienas likviditātes apakšgrupā, kad nepiemēro likviditātes seguma rādītāja (LCR) prasību, kā paredzēts 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, un to pieejamā stabila finansējuma summu un atrašanās vietas sadalījums, kas jātur vienas likviditātes apakšgrupā, kad netiek piemērota Sestās daļas IV sadaļā noteiktā NSFR prasība;

LCR

| c) | to likvīdo aktīvu minimālo summu noteikšana, kas jātur tām iestādēm, kurām nepiemēro LCR prasību, kas paredzēta 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, un to pieejamā stabilā finansējuma minimālo summu noteikšana, kas jātur iestādēm, kurām nepiemēro Sestās daļas IV sadaļā noteikto NSFR prasību;”; |
| --- | --- |

c)

to likvīdo aktīvu minimālo summu noteikšana, kas jātur tām iestādēm, kurām nepiemēro LCR prasību, kas paredzēta 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, un to pieejamā stabilā finansējuma minimālo summu noteikšana, kas jātur iestādēm, kurām nepiemēro Sestās daļas IV sadaļā noteikto NSFR prasību;”;

LCR

| c) | pievieno šādu punktu:

  “6.   Ja saskaņā ar šo pantu kompetentā iestāde daļēji vai pilnībā nepiemēro iestādei Sesto daļu, tā minētajai iestādei var arī nepiemērot saistītās likviditātes ziņošanas prasības saskaņā ar 30. panta 1. punkta d) apakšpunktu.”; |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“6.   Ja saskaņā ar šo pantu kompetentā iestāde daļēji vai pilnībā nepiemēro iestādei Sesto daļu, tā minētajai iestādei var arī nepiemērot saistītās likviditātes ziņošanas prasības saskaņā ar 30. panta 1. punkta d) apakšpunktu.”;

| 5) | regulas 10. panta 1. punkta pirmās daļas ievadteikumu aizstāj ar šādu:

  “1.   Kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem var izlemt daļēji vai pilnībā nepiemērot šīs regulas Otrās līdz Astotās daļas prasības un Regulas (ES) 2017/2303 2. nodaļu vienai vai vairākām kredītiestādēm, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī un kas ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, kura tās uzrauga un kura veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:”; |
| --- | --- |

5)

regulas 10. panta 1. punkta pirmās daļas ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“1.   Kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem var izlemt daļēji vai pilnībā nepiemērot šīs regulas Otrās līdz Astotās daļas prasības un Regulas (ES) 2017/2303 2. nodaļu vienai vai vairākām kredītiestādēm, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī un kas ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, kura tās uzrauga un kura veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:”;

| 6) | regulas 11.pantu groza šādi:






  a) | panta 1) un 2) punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Ciktāl un kā tas noteikts 18. pantā, dalībvalsts mātes iestādes ievēro Otrajā, Trešajā, Ceturtajā, Septītajā un Septītajā A daļā paredzētos pienākumus, pamatojoties uz savu konsolidēto finanšu stāvokli, izņemot 430. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Mātesuzņēmumi un to meitasuzņēmumi, kuriem piemēro šo regulu, izveido atbilstošu organizatorisko struktūru un ievieš pienācīgus iekšējās kontroles mehānismus, lai nodrošinātu, ka konsolidācijai nepieciešamie dati tiek atbilstīgi apstrādāti un pārsūtīti. Jo īpaši tie nodrošina, lai pienācīgas konsolidācijas nodrošināšanas pasākumus, procesus un mehānismus īstenotu meitasuzņēmumi, kuriem šo regulu nepiemēro.


  2.   Lai nodrošinātu, ka šīs regulas prasības tiek piemērotas konsolidēti, attiecīgā gadījumā termini “iestāde”, “dalībvalsts mātes iestāde”, “ES mātes iestāde” un “mātesuzņēmums” attiecas arī uz:






  a) | finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību, kas apstiprināta saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 21.a pantu; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

regulas 11.pantu groza šādi:

a)

panta 1) un 2) punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Ciktāl un kā tas noteikts 18. pantā, dalībvalsts mātes iestādes ievēro Otrajā, Trešajā, Ceturtajā, Septītajā un Septītajā A daļā paredzētos pienākumus, pamatojoties uz savu konsolidēto finanšu stāvokli, izņemot 430. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Mātesuzņēmumi un to meitasuzņēmumi, kuriem piemēro šo regulu, izveido atbilstošu organizatorisko struktūru un ievieš pienācīgus iekšējās kontroles mehānismus, lai nodrošinātu, ka konsolidācijai nepieciešamie dati tiek atbilstīgi apstrādāti un pārsūtīti. Jo īpaši tie nodrošina, lai pienācīgas konsolidācijas nodrošināšanas pasākumus, procesus un mehānismus īstenotu meitasuzņēmumi, kuriem šo regulu nepiemēro.

2.   Lai nodrošinātu, ka šīs regulas prasības tiek piemērotas konsolidēti, attiecīgā gadījumā termini “iestāde”, “dalībvalsts mātes iestāde”, “ES mātes iestāde” un “mātesuzņēmums” attiecas arī uz:

a)

finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību, kas apstiprināta saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 21.a pantu;

| b) | norīkotu iestādi, kura kontrolē mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, ja tādai mātes jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai nepiemēro apstiprinājumu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 21.a panta 4. punktu; |
| --- | --- |

b)

norīkotu iestādi, kura kontrolē mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, ja tādai mātes jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai nepiemēro apstiprinājumu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 21.a panta 4. punktu;

| c) | finanšu pārvaldītājsabiedrību, jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību vai iestādi, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 21.a panta 6. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

finanšu pārvaldītājsabiedrību, jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību vai iestādi, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 21.a panta 6. punkta d) apakšpunktu.

Šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēta uzņēmuma konsolidētais finanšu stāvoklis ir mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidētais finanšu stāvoklis, kas nav jāapstiprina saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 21.a panta 4. punktu. Šā punkta pirmās daļas c) apakšpunktā minēta uzņēmuma konsolidētais finanšu stāvoklis ir tā mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidētais finanšu stāvoklis.”;

| b) | panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu svītro;

| c) | iekļauj šādu punktu:

  “3.a   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, tikai mātes iestādes, kas identificētas kā noregulējuma vienības, kuras ir G-SNI vai daļa no G-SNI, vai daļa no ārpussavienības G-SNI, ievēro šīs regulas 92.a pantu konsolidēti tādā apjomā un veidā, kā noteikts šīs regulas 18. pantā.
  Vienīgi ES mātesuzņēmumi, kas ir ārpussavienības G-SNI svarīgi meitasuzņēmumi un nav noregulējuma vienības, ievēro šīs regulas 92.b pantu konsolidēti tādā apjomā un veidā, kā noteikts šīs regulas 18. pantā. Ja piemēro Direktīvas 2013/36/ES 21.b panta 2. punktu, abi ES mātes starpniekuzņēmumi, kuri kopīgi identificēti kā svarīgs meitasuzņēmums, katrs ievēro šīs regulas 92.b pantā noteiktās prasības, pamatojoties uz savu konsolidēto finanšu stāvokli.”; |
| --- | --- |

c)

iekļauj šādu punktu:

“3.a   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, tikai mātes iestādes, kas identificētas kā noregulējuma vienības, kuras ir G-SNI vai daļa no G-SNI, vai daļa no ārpussavienības G-SNI, ievēro šīs regulas 92.a pantu konsolidēti tādā apjomā un veidā, kā noteikts šīs regulas 18. pantā.

Vienīgi ES mātesuzņēmumi, kas ir ārpussavienības G-SNI svarīgi meitasuzņēmumi un nav noregulējuma vienības, ievēro šīs regulas 92.b pantu konsolidēti tādā apjomā un veidā, kā noteikts šīs regulas 18. pantā. Ja piemēro Direktīvas 2013/36/ES 21.b panta 2. punktu, abi ES mātes starpniekuzņēmumi, kuri kopīgi identificēti kā svarīgs meitasuzņēmums, katrs ievēro šīs regulas 92.b pantā noteiktās prasības, pamatojoties uz savu konsolidēto finanšu stāvokli.”;

| d) | panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

  “4.   ES mātes iestādes ievēro šīs regulas Sesto daļu un 430. panta 1. punkta d) apakšpunktu, pamatojoties uz savu konsolidēto finanšu stāvokli, ja grupā ir viena vai vairākas kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, kam ir tiesības sniegt tādus ieguldījumu pakalpojumus un veikt tādas darbības, kas minētas Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 3. un 6. punktā. Gaidot šīs regulas 508. panta 2. punktā minēto Komisijas izstrādāto pārskatu un ja grupa ietver tikai ieguldījumu brokeru sabiedrības, tad kompetentās iestādes, ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību būtību, apjomu un sarežģītību, var ES mātes iestādes atbrīvot no šīs regulas Sestās daļas un 430. panta 1. punkta d) apakšpunkta konsolidētas izpildes.
  Ja saskaņā ar 8. panta 1.–5. punktu ir paredzēta nepiemērošana, iestādes un, attiecīgā gadījumā, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kas ietilpst likviditātes apakšgrupā, ievēro Sesto daļu un 430. panta 1. punkta d) apakšpunktu konsolidēti vai kā likviditātes apakšgrupa – subkonsolidēti.


  5.   Ja piemēro šīs regulas 10. pantu, minētajā pantā norādītā centrālā iestāde ievēro šīs regulas Otrās līdz Astotās daļas prasības un Regulas (ES) Nr. 2017/2402 2. nodaļu, pamatojoties uz centrālās iestādes kopējo konsolidēto finanšu stāvokli, ko veido centrālā iestāde kopā ar tās radniecīgajām iestādēm.


  6.   Papildus šā panta 1.–5. punktā noteiktajām prasībām un neskarot citus šīs regulas un Direktīvas 2013/36/ES noteikumus, kad to pamato uzraudzības mērķi iestādes riska iezīmju vai kapitāla struktūras dēļ, vai ja dalībvalstis pieņem valsts tiesību aktus, kuros prasīta darbību strukturāla nošķiršana banku grupā, kompetentās iestādes var prasīt, lai iestāde subkonsolidēti ievērotu pienākumus, kas paredzēti šīs regulas Otrajā līdz Astotajā daļā un Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļā.
  Pirmajā daļā noteiktās pieejas piemērošana neskar efektīvu konsolidēto uzraudzību un nerada nedz nesamērīgu negatīvu ietekmi uz visu finanšu sistēmu vai tās daļām citās dalībvalstīs vai visā Savienībā, nedz veido vai rada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.”; |
| --- | --- |

d)

panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

“4.   ES mātes iestādes ievēro šīs regulas Sesto daļu un 430. panta 1. punkta d) apakšpunktu, pamatojoties uz savu konsolidēto finanšu stāvokli, ja grupā ir viena vai vairākas kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, kam ir tiesības sniegt tādus ieguldījumu pakalpojumus un veikt tādas darbības, kas minētas Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 3. un 6. punktā. Gaidot šīs regulas 508. panta 2. punktā minēto Komisijas izstrādāto pārskatu un ja grupa ietver tikai ieguldījumu brokeru sabiedrības, tad kompetentās iestādes, ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību būtību, apjomu un sarežģītību, var ES mātes iestādes atbrīvot no šīs regulas Sestās daļas un 430. panta 1. punkta d) apakšpunkta konsolidētas izpildes.

Ja saskaņā ar 8. panta 1.–5. punktu ir paredzēta nepiemērošana, iestādes un, attiecīgā gadījumā, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kas ietilpst likviditātes apakšgrupā, ievēro Sesto daļu un 430. panta 1. punkta d) apakšpunktu konsolidēti vai kā likviditātes apakšgrupa – subkonsolidēti.

5.   Ja piemēro šīs regulas 10. pantu, minētajā pantā norādītā centrālā iestāde ievēro šīs regulas Otrās līdz Astotās daļas prasības un Regulas (ES) Nr. 2017/2402 2. nodaļu, pamatojoties uz centrālās iestādes kopējo konsolidēto finanšu stāvokli, ko veido centrālā iestāde kopā ar tās radniecīgajām iestādēm.

6.   Papildus šā panta 1.–5. punktā noteiktajām prasībām un neskarot citus šīs regulas un Direktīvas 2013/36/ES noteikumus, kad to pamato uzraudzības mērķi iestādes riska iezīmju vai kapitāla struktūras dēļ, vai ja dalībvalstis pieņem valsts tiesību aktus, kuros prasīta darbību strukturāla nošķiršana banku grupā, kompetentās iestādes var prasīt, lai iestāde subkonsolidēti ievērotu pienākumus, kas paredzēti šīs regulas Otrajā līdz Astotajā daļā un Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļā.

Pirmajā daļā noteiktās pieejas piemērošana neskar efektīvu konsolidēto uzraudzību un nerada nedz nesamērīgu negatīvu ietekmi uz visu finanšu sistēmu vai tās daļām citās dalībvalstīs vai visā Savienībā, nedz veido vai rada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.”;

| 7) | regulas 12. pantu svītro; |
| --- | --- |

7)

regulas 12. pantu svītro;

| 8) | iekļauj šādu pantu:

  “12.a pants
  Konsolidētie aprēķini attiecībā uz G-SNI ar vairākām noregulējuma vienībām
  Ja vismaz divas G-SNI vienības, kas pieder pie vienas un tās pašas G-SNI, ir noregulējuma vienības, minētās G-SNI ES mātes iestāde aprēķina šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību summu. Minēto aprēķinu veic, balstoties uz ES mātes iestādes konsolidēto finanšu stāvokli, it kā tā būtu vienīgā G-SNI noregulējuma vienība.
  Ja saskaņā ar šā panta pirmo daļu aprēķinātā summa ir zemāka nekā šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā visu attiecīgajai G-SNI piederīgo noregulējuma vienību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summa, noregulējuma vienības rīkojas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 3. punktu un 45.h panta 2. punktu.
  Ja saskaņā ar šā panta pirmo daļu aprēķinātā summa ir augstāka nekā šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā visu attiecīgajai G-SNI piederīgo noregulējuma vienību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summa, noregulējuma vienības var rīkoties saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 3. punktu un 45.h panta 2. punktu.”; |
| --- | --- |

8)

iekļauj šādu pantu:

“12.a pants

Konsolidētie aprēķini attiecībā uz G-SNI ar vairākām noregulējuma vienībām

Ja vismaz divas G-SNI vienības, kas pieder pie vienas un tās pašas G-SNI, ir noregulējuma vienības, minētās G-SNI ES mātes iestāde aprēķina šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību summu. Minēto aprēķinu veic, balstoties uz ES mātes iestādes konsolidēto finanšu stāvokli, it kā tā būtu vienīgā G-SNI noregulējuma vienība.

Ja saskaņā ar šā panta pirmo daļu aprēķinātā summa ir zemāka nekā šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā visu attiecīgajai G-SNI piederīgo noregulējuma vienību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summa, noregulējuma vienības rīkojas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 3. punktu un 45.h panta 2. punktu.

Ja saskaņā ar šā panta pirmo daļu aprēķinātā summa ir augstāka nekā šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā visu attiecīgajai G-SNI piederīgo noregulējuma vienību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summa, noregulējuma vienības var rīkoties saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 3. punktu un 45.h panta 2. punktu.”;

| 9) | regulas 13. un 14. pantu aizstāj ar šādiem:

  “13. pants
  Konsolidētās informācijas atklāšanas prasību piemērošana

  1.   ES mātes iestādes ievēro Astoto daļu, pamatojoties uz savu konsolidēto finanšu stāvokli.
  Lieli ES mātes iestāžu meitasuzņēmumi atklāj 437., 438., 440., 442., 450., 451., 451.a un 453. pantā precizēto informāciju individuāli vai – ja tā noteikts saskaņā ar šo regulu un Direktīvu 2013/36/ES – subkonsolidēti.


  2.   Iestādes, kuras identificētas kā noregulējuma vienības un kuras ir G-SNI vai kuras ietilpst G-SNI, ievēro 437.a pantu un 447. panta h) punktu, pamatojoties uz savas noregulējuma grupas konsolidēto finanšu stāvokli.


  3.   Šā panta 1. punkta pirmo daļu nepiemēro ES mātes iestādēm, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībām, ES mātes jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām vai noregulējuma vienībām, ja tās ir iekļautas līdzvērtīgā konsolidētā informācijas atklāšanā, ko sniedz mātesuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī.
  Šā panta 1. punkta otro daļu piemēro mātesuzņēmumu meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, ja minētie meitasuzņēmumi uzskatāmi par lieliem meitasuzņēmumiem.


  4.   Ja piemēro 10. pantu, tajā minētā centrālā iestāde ievēro Astoto daļu, pamatojoties uz centrālās iestādes konsolidēto finanšu stāvokli. Centrālajai iestādei piemēro 18. panta 1. punktu, savukārt radniecīgās iestādes uzskata par centrālās iestādes meitasuzņēmumiem.



  14. pants
  Regulas (ES) 2017/2402 5. panta prasību konsolidēta piemērošana

  1.   Mātesuzņēmumiem un to meitasuzņēmumiem, uz kuriem attiecas šī regula, tiek prasīts pildīt Regulas (ES) 2017/2402 5. pantā paredzētos pienākumus konsolidēti vai subkonsolidēti, lai nodrošinātu, ka to pasākumi, procesi un mehānismi, kas ir prasīti minētajos noteikumos, ir konsekventi un pienācīgi integrēti un ka ir iespējams sniegt jebkurus datus un informāciju, kas nepieciešami uzraudzības mērķiem. Konkrētāk, tiem ir jānodrošina, lai meitasuzņēmumi, uz kuriem šī regula neattiecas, īsteno pasākumus, procesus un mehānismus, lai nodrošinātu atbilstību minētajiem noteikumiem.


  2.   Iestādes piemēro papildu riska pakāpi saskaņā ar šīs regulas 270.a pantu, kad tās konsolidēti vai subkonsolidēti piemēro šīs regulas 92. pantu, ja trešā valstī uzņēmējdarbību veicošas sabiedrības līmenī, kura ir ietverta konsolidēšanā saskaņā ar šīs regulas 18. pantu, ir pārkāptas Regulas (ES) Nr. 2017/2402 5. pantā paredzētās prasības un ja pārkāpums ir būtisks saistībā ar grupas vispārējo riska profilu.”; |
| --- | --- |

9)

regulas 13. un 14. pantu aizstāj ar šādiem:

“13. pants

Konsolidētās informācijas atklāšanas prasību piemērošana

1.   ES mātes iestādes ievēro Astoto daļu, pamatojoties uz savu konsolidēto finanšu stāvokli.

Lieli ES mātes iestāžu meitasuzņēmumi atklāj 437., 438., 440., 442., 450., 451., 451.a un 453. pantā precizēto informāciju individuāli vai – ja tā noteikts saskaņā ar šo regulu un Direktīvu 2013/36/ES – subkonsolidēti.

2.   Iestādes, kuras identificētas kā noregulējuma vienības un kuras ir G-SNI vai kuras ietilpst G-SNI, ievēro 437.a pantu un 447. panta h) punktu, pamatojoties uz savas noregulējuma grupas konsolidēto finanšu stāvokli.

3.   Šā panta 1. punkta pirmo daļu nepiemēro ES mātes iestādēm, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībām, ES mātes jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām vai noregulējuma vienībām, ja tās ir iekļautas līdzvērtīgā konsolidētā informācijas atklāšanā, ko sniedz mātesuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī.

Šā panta 1. punkta otro daļu piemēro mātesuzņēmumu meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, ja minētie meitasuzņēmumi uzskatāmi par lieliem meitasuzņēmumiem.

4.   Ja piemēro 10. pantu, tajā minētā centrālā iestāde ievēro Astoto daļu, pamatojoties uz centrālās iestādes konsolidēto finanšu stāvokli. Centrālajai iestādei piemēro 18. panta 1. punktu, savukārt radniecīgās iestādes uzskata par centrālās iestādes meitasuzņēmumiem.

14. pants

Regulas (ES) 2017/2402 5. panta prasību konsolidēta piemērošana

1.   Mātesuzņēmumiem un to meitasuzņēmumiem, uz kuriem attiecas šī regula, tiek prasīts pildīt Regulas (ES) 2017/2402 5. pantā paredzētos pienākumus konsolidēti vai subkonsolidēti, lai nodrošinātu, ka to pasākumi, procesi un mehānismi, kas ir prasīti minētajos noteikumos, ir konsekventi un pienācīgi integrēti un ka ir iespējams sniegt jebkurus datus un informāciju, kas nepieciešami uzraudzības mērķiem. Konkrētāk, tiem ir jānodrošina, lai meitasuzņēmumi, uz kuriem šī regula neattiecas, īsteno pasākumus, procesus un mehānismus, lai nodrošinātu atbilstību minētajiem noteikumiem.

2.   Iestādes piemēro papildu riska pakāpi saskaņā ar šīs regulas 270.a pantu, kad tās konsolidēti vai subkonsolidēti piemēro šīs regulas 92. pantu, ja trešā valstī uzņēmējdarbību veicošas sabiedrības līmenī, kura ir ietverta konsolidēšanā saskaņā ar šīs regulas 18. pantu, ir pārkāptas Regulas (ES) Nr. 2017/2402 5. pantā paredzētās prasības un ja pārkāpums ir būtisks saistībā ar grupas vispārējo riska profilu.”;

| 10) | regulas 15. panta 1. punkta pirmās daļas ievadteikumu aizstāj ar šādu:

  “1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde var, izskatot katru gadījumu atsevišķi, izlemt konsolidēti nepiemērot šīs regulas Trešo daļu, saistītās ziņošanas prasības, kas noteiktas šīs regulas Septītajā A daļā, un Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 4. nodaļu, izņemot šīs regulas 430. panta 1. punkta d) apakšpunktu, ar šādiem nosacījumiem:”; |
| --- | --- |

10)

regulas 15. panta 1. punkta pirmās daļas ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde var, izskatot katru gadījumu atsevišķi, izlemt konsolidēti nepiemērot šīs regulas Trešo daļu, saistītās ziņošanas prasības, kas noteiktas šīs regulas Septītajā A daļā, un Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 4. nodaļu, izņemot šīs regulas 430. panta 1. punkta d) apakšpunktu, ar šādiem nosacījumiem:”;

| 11) | regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:

  “16. pants
  Sviras rādītāja prasību konsolidētas piemērošanas izņēmums attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību grupām
  Ja visas ieguldījumu brokeru sabiedrību grupas sabiedrības, tostarp mātesuzņēmums, ir ieguldījumu brokeru sabiedrības, kurām Septītās daļas prasības nepiemēro individuāli atbilstīgi 6. panta 5. punktam, mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība var izvēlēties konsolidēti nepiemērot Septītās daļas prasības un ar tām saistītās Septītajā A daļā noteiktās sviras rādītāja ziņošanas prasības.”; |
| --- | --- |

11)

regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:

“16. pants

Sviras rādītāja prasību konsolidētas piemērošanas izņēmums attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību grupām

Ja visas ieguldījumu brokeru sabiedrību grupas sabiedrības, tostarp mātesuzņēmums, ir ieguldījumu brokeru sabiedrības, kurām Septītās daļas prasības nepiemēro individuāli atbilstīgi 6. panta 5. punktam, mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība var izvēlēties konsolidēti nepiemērot Septītās daļas prasības un ar tām saistītās Septītajā A daļā noteiktās sviras rādītāja ziņošanas prasības.”;

| 12) | regulas 18. pantu aizstāj ar šādu:

  “18. pants
  Prudenciālās konsolidācijas metodes

  1.   Iestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kam ir jāpilda šīs nodaļas 1. iedaļas prasības, pamatojoties uz to konsolidēto finanšu stāvokli, pilnībā konsolidē visas iestādes un finanšu iestādes, kuras ir to meitasuzņēmumi. Šā panta 3. līdz 6. punktu un 9. punktu nepiemēro, ja, pamatojoties uz iestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidēto finanšu stāvokli vai likviditātes apakšgrupas subkonsolidēto finanšu stāvokli, kā noteikts 8. un 10. pantā, ir piemērojama Sestā daļa un 430. panta 1. punkta d) apakšpunkts.
  Šīs regulas 11. panta 3.a punkta nolūkos iestādes, kam ir jāpilda 92.a vai 92.b panta prasības konsolidēti, pilnībā konsolidē visas iestādes un finanšu iestādes, kuras ir to meitasuzņēmumi attiecīgajās noregulējuma grupās.


  2.   Palīgpakalpojumu uzņēmumus konsolidācijā iekļauj šajā pantā minētajos gadījumos un saskaņā ar tajā minētajām metodēm.


  3.   Ja uzņēmumi ir saistīti Direktīvas 2013/34/ES 22. panta 7. punkta nozīmē, kompetentās iestādes nosaka to, kā veicama konsolidācija.


  4.   Konsolidētās uzraudzības iestāde prasa, lai proporcionāli saskaņā ar turēto kapitāla daļu tiktu konsolidēta dalība iestādēs un finanšu iestādēs, ko pārvalda kāds konsolidācijā iekļauts uzņēmums kopā ar vienu vai vairākiem uzņēmumiem, kas nav iekļauti konsolidācijā, ja minēto uzņēmumu atbildība ir ierobežota un attiecas tikai uz to turēto kapitāla daļu.


  5.   Tādas dalības vai kapitāla saikņu gadījumos, kas nav minētas 1. un 4. punktā, kompetentās iestādes nosaka, vai un kā ir veicama konsolidācija. Konkrētāk, tās var pieļaut vai pieprasīt pašu kapitāla metodes izmantojumu. Tomēr minētā metode nenozīmē attiecīgo uzņēmumu iekļaušanu konsolidētajā uzraudzībā.


  6.   Kompetentās iestādes nosaka, vai un kā ir veicama konsolidācija šādos gadījumos:






  a) | ja pēc kompetento iestāžu atzinuma iestādei ir būtiska ietekme vienā vai vairākās iestādēs vai finanšu iestādēs, bet tai nav līdzdalības vai citu kapitāla saikņu minētajās iestādēs; un |
| --- | --- | --- |

12)

regulas 18. pantu aizstāj ar šādu:

“18. pants

Prudenciālās konsolidācijas metodes

1.   Iestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kam ir jāpilda šīs nodaļas 1. iedaļas prasības, pamatojoties uz to konsolidēto finanšu stāvokli, pilnībā konsolidē visas iestādes un finanšu iestādes, kuras ir to meitasuzņēmumi. Šā panta 3. līdz 6. punktu un 9. punktu nepiemēro, ja, pamatojoties uz iestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidēto finanšu stāvokli vai likviditātes apakšgrupas subkonsolidēto finanšu stāvokli, kā noteikts 8. un 10. pantā, ir piemērojama Sestā daļa un 430. panta 1. punkta d) apakšpunkts.

Šīs regulas 11. panta 3.a punkta nolūkos iestādes, kam ir jāpilda 92.a vai 92.b panta prasības konsolidēti, pilnībā konsolidē visas iestādes un finanšu iestādes, kuras ir to meitasuzņēmumi attiecīgajās noregulējuma grupās.

2.   Palīgpakalpojumu uzņēmumus konsolidācijā iekļauj šajā pantā minētajos gadījumos un saskaņā ar tajā minētajām metodēm.

3.   Ja uzņēmumi ir saistīti Direktīvas 2013/34/ES 22. panta 7. punkta nozīmē, kompetentās iestādes nosaka to, kā veicama konsolidācija.

4.   Konsolidētās uzraudzības iestāde prasa, lai proporcionāli saskaņā ar turēto kapitāla daļu tiktu konsolidēta dalība iestādēs un finanšu iestādēs, ko pārvalda kāds konsolidācijā iekļauts uzņēmums kopā ar vienu vai vairākiem uzņēmumiem, kas nav iekļauti konsolidācijā, ja minēto uzņēmumu atbildība ir ierobežota un attiecas tikai uz to turēto kapitāla daļu.

5.   Tādas dalības vai kapitāla saikņu gadījumos, kas nav minētas 1. un 4. punktā, kompetentās iestādes nosaka, vai un kā ir veicama konsolidācija. Konkrētāk, tās var pieļaut vai pieprasīt pašu kapitāla metodes izmantojumu. Tomēr minētā metode nenozīmē attiecīgo uzņēmumu iekļaušanu konsolidētajā uzraudzībā.

6.   Kompetentās iestādes nosaka, vai un kā ir veicama konsolidācija šādos gadījumos:

a)

ja pēc kompetento iestāžu atzinuma iestādei ir būtiska ietekme vienā vai vairākās iestādēs vai finanšu iestādēs, bet tai nav līdzdalības vai citu kapitāla saikņu minētajās iestādēs; un

| b) | ja divām vai vairāk iestādēm vai finanšu iestādēm ir viena vadība, kas nav vadība, kura izveidota, ievērojot līgumu vai to dibināšanas dokumentus vai statūtus. |
| --- | --- |

b)

ja divām vai vairāk iestādēm vai finanšu iestādēm ir viena vadība, kas nav vadība, kura izveidota, ievērojot līgumu vai to dibināšanas dokumentus vai statūtus.

Konkrētāk, kompetentās iestādes var atļaut vai prasīt pielietot Direktīvas 2013/34/ES 22. panta 7., 8. un 9. punktā paredzēto metodi. Tomēr minētā metode nenozīmē attiecīgo uzņēmumu iekļaušanu konsolidētajā uzraudzībā.

7.   Ja iestādei ir meitasuzņēmums, kas ir uzņēmums, kurš nav iestāde, finanšu iestāde vai palīgpakalpojumu uzņēmums, vai ja tai ir dalība šādā uzņēmumā, tā minētajam meitasuzņēmumam vai dalībai piemēro pašu kapitāla metodi. Tomēr minētā metode nenozīmē attiecīgo uzņēmumu iekļaušanu konsolidētajā uzraudzībā.

Atkāpjoties no pirmās daļas, kompetentās iestādes var iestādēm atļaut vai no tām prasīt piemērot šādiem meitasuzņēmumiem vai dalībām atšķirīgu metodi, tostarp metodi, ko prasa piemērojamais grāmatvedības regulējums, ar noteikumu, ka:

| a) | iestāde jau nepiemēro pašu kapitāla metodi 2020. gada 28. decembrī; |
| --- | --- |

a)

iestāde jau nepiemēro pašu kapitāla metodi 2020. gada 28. decembrī;

| b) | piemērot pašu kapitāla metodi būtu pārmērīgi apgrūtinoši vai pašu kapitāla metode pienācīgi neatspoguļo riskus, ko pirmajā daļā minētais uzņēmums rada iestādei; un |
| --- | --- |

b)

piemērot pašu kapitāla metodi būtu pārmērīgi apgrūtinoši vai pašu kapitāla metode pienācīgi neatspoguļo riskus, ko pirmajā daļā minētais uzņēmums rada iestādei; un

| c) | piemērotās metodes rezultātā nav panākta pilnīga vai proporcionāla minētā uzņēmuma konsolidācija. |
| --- | --- |

c)

piemērotās metodes rezultātā nav panākta pilnīga vai proporcionāla minētā uzņēmuma konsolidācija.

8.   Kompetentās iestādes var prasīt pilnīgi vai proporcionāli konsolidēt meitasuzņēmumu vai uzņēmumu, kurā kādai iestādei ir dalība, ja minētais meitasuzņēmums vai uzņēmums nav iestāde, finanšu iestāde vai palīgpakalpojumu uzņēmums un ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | uzņēmums nav apdrošināšanas sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas sabiedrība, pārapdrošināšanas sabiedrība, trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai uzņēmums, kas neietilpst Direktīvas 2009/138/EK darbības jomā saskaņā ar minētās direktīvas 4. pantu; |
| --- | --- |

a)

uzņēmums nav apdrošināšanas sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas sabiedrība, pārapdrošināšanas sabiedrība, trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai uzņēmums, kas neietilpst Direktīvas 2009/138/EK darbības jomā saskaņā ar minētās direktīvas 4. pantu;

| b) | pastāv būtisks risks, ka iestāde var nolemt sniegt finansiālu atbalstu minētajam uzņēmumam spriedzes apstākļos tad, kad nepastāv nekādas līgumsaistības sniegt šādu atbalstu vai kad tās tiek pārsniegtas. |
| --- | --- |

b)

pastāv būtisks risks, ka iestāde var nolemt sniegt finansiālu atbalstu minētajam uzņēmumam spriedzes apstākļos tad, kad nepastāv nekādas līgumsaistības sniegt šādu atbalstu vai kad tās tiek pārsniegtas.

9.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu nosacījumus, saskaņā ar kuriem veic konsolidāciju gadījumos, kas minēti 3. līdz 6. punktā un 8. punktā.

EBI līdz 2020. gada 31. decembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”;

| 13) | regulas 22. pantu aizstāj ar šādu:

  “22. pants
  Subkonsolidācija trešās valstīs esošu vienību gadījumā

  1.   Meitas iestādes piemēro 89., 90. un 91. pantā un Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā noteiktās prasības un Septītajā A daļā noteiktās saistītās ziņošanas prasības, pamatojoties uz to subkonsolidēto finanšu stāvokli, ja minētajām iestādēm trešā valstī ir meitasuzņēmums, kas ir iestāde vai finanšu iestāde, vai ja tām ir dalība šādā uzņēmumā.


  2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, meitas iestādes var izvēlēties nepiemērot 89., 90. un 91. pantā un Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā noteiktās prasības un Septītajā A daļā noteiktās saistītās ziņošanas prasības, pamatojoties uz to subkonsolidēto finanšu stāvokli, ja to trešās valstīs esošu meitasuzņēmumu un dalības kopējie aktīvi un ārpusbilances posteņi ir mazāk nekā 10 % no kopējiem meitas iestādes aktīviem un ārpusbilances posteņiem.”; |
| --- | --- |

13)

regulas 22. pantu aizstāj ar šādu:

“22. pants

Subkonsolidācija trešās valstīs esošu vienību gadījumā

1.   Meitas iestādes piemēro 89., 90. un 91. pantā un Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā noteiktās prasības un Septītajā A daļā noteiktās saistītās ziņošanas prasības, pamatojoties uz to subkonsolidēto finanšu stāvokli, ja minētajām iestādēm trešā valstī ir meitasuzņēmums, kas ir iestāde vai finanšu iestāde, vai ja tām ir dalība šādā uzņēmumā.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, meitas iestādes var izvēlēties nepiemērot 89., 90. un 91. pantā un Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā noteiktās prasības un Septītajā A daļā noteiktās saistītās ziņošanas prasības, pamatojoties uz to subkonsolidēto finanšu stāvokli, ja to trešās valstīs esošu meitasuzņēmumu un dalības kopējie aktīvi un ārpusbilances posteņi ir mazāk nekā 10 % no kopējiem meitas iestādes aktīviem un ārpusbilances posteņiem.”;

| 14) | Otrās daļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “
  PAŠU KAPITĀLS UN ATBILSTĪGĀS SAISTĪBAS
  ”; |
| --- | --- |

14)

Otrās daļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“
  PAŠU KAPITĀLS UN ATBILSTĪGĀS SAISTĪBAS
  ”;

PAŠU KAPITĀLS UN ATBILSTĪGĀS SAISTĪBAS

| 15) | regulas 26. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Kompetentās iestādes novērtē, vai kapitāla instrumentu emisijas atbilst kritērijiem, kas izklāstīti 28. pantā vai, attiecīgā gadījumā, 29. pantā. Iestādes klasificē kapitāla instrumentus kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus tikai pēc tam, kad ir saņemta kompetento iestāžu atļauja.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, iestādes var kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus klasificēt turpmākas tāda pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentu veida emisijas, par kuru iestādes jau ir saņēmušas minēto atļauju, ar noteikumu, ka ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | noteikumi, ar kuriem reglamentē minētās turpmākās emisijas pēc būtības ir tādi paši kā noteikumi, ar kuriem reglamentē tās emisijas, par kurām iestādes jau ir saņēmušas atļauju; |
| --- | --- | --- |

15)

regulas 26. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Kompetentās iestādes novērtē, vai kapitāla instrumentu emisijas atbilst kritērijiem, kas izklāstīti 28. pantā vai, attiecīgā gadījumā, 29. pantā. Iestādes klasificē kapitāla instrumentus kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus tikai pēc tam, kad ir saņemta kompetento iestāžu atļauja.

Atkāpjoties no pirmās daļas, iestādes var kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus klasificēt turpmākas tāda pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentu veida emisijas, par kuru iestādes jau ir saņēmušas minēto atļauju, ar noteikumu, ka ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

noteikumi, ar kuriem reglamentē minētās turpmākās emisijas pēc būtības ir tādi paši kā noteikumi, ar kuriem reglamentē tās emisijas, par kurām iestādes jau ir saņēmušas atļauju;

| b) | iestādes ir kompetentajām iestādēm par minētajām turpmākām emisijām paziņojušas pietiekami laicīgi, pirms tās tiek klasificētas kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumenti. |
| --- | --- |

b)

iestādes ir kompetentajām iestādēm par minētajām turpmākām emisijām paziņojušas pietiekami laicīgi, pirms tās tiek klasificētas kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumenti.

Kompetentās iestādes konsultējas ar EBI, pirms tās piešķir atļauju jaunus kapitāla instrumentu veidus klasificēt kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus. Kompetentās iestādes pienācīgi ņem vērā EBI atzinumu un, ja tās nolemj no tā novirzīties, raksta EBI trīs mēnešos no EBI atzinuma saņemšanas dienas, izklāstot apsvērumus, kāpēc ir notikusi novirzīšanās no attiecīgā atzinuma. Šis apakšpunkts neattiecas uz 31. pantā minētajiem kapitāla instrumentiem.

Pamatojoties uz informāciju, ko savākušas kompetentās iestādes, EBI izveido, uztur un publicē sarakstu ar visiem tiem kapitāla instrumentu veidiem katrā dalībvalstī, kuri uzskatāmi par pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem. Saskaņā ar 35. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010 EBI var vākt jebkādu informāciju saistībā ar pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai nodrošinātu atbilstību šīs regulas 28. pantā vai attiecīgā gadījumā 29. pantā noteiktajiem kritērijiem un nolūkā uzturēt un atjaunināt šajā daļā minēto sarakstu.

Ņemot vērā pārskata procesu, kas izklāstīts 80. pantā, un ja ir pietiekami daudz pierādījumu, ka attiecīgie kapitāla instrumenti neatbilst vai ir pārstājuši atbilst 28. pantā vai attiecīgā gadījumā 29. pantā noteiktajiem kritērijiem, EBI var nolemt attiecīgi nepievienot minētos instrumentus ceturtajā daļā minētajam sarakstam vai svītrot tos no minētā saraksta. EBI šajā sakarā nāks klajā ar paziņojumu, kurā minēs arī attiecīgās kompetentās iestādes nostāju šajā jautājumā. Šis apakšpunkts neattiecas uz 31. pantā minētajiem kapitāla instrumentiem.”;

| 16) | regulas 28. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | instrumenti ir pilnīgi apmaksāti, un minēto instrumentu īpašumtiesību iegādi ne tieši, ne netieši nefinansē iestāde;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

16)

regulas 28. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

instrumenti ir pilnīgi apmaksāti, un minēto instrumentu īpašumtiesību iegādi ne tieši, ne netieši nefinansē iestāde;”;

| ii) | pievieno šādu daļu:
  “Pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkos tikai tā kapitāla instrumenta daļa, kas ir pilnīgi apmaksāta, ir uzskatāma par tādu, ko var kvalificēt kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentu.”; |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādu daļu:

“Pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkos tikai tā kapitāla instrumenta daļa, kas ir pilnīgi apmaksāta, ir uzskatāma par tādu, ko var kvalificēt kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentu.”;

| b) | panta 3. punktam pievieno šādas daļas:

  “Panta 1. punkta pirmās daļas h) apakšpunkta v) punktā izklāstītie nosacījumi uzskatāmi par izpildītiem neatkarīgi no tā, ka meitasuzņēmumam ir piemērojams peļņas un zaudējumu nodošanas līgums ar tā mātesuzņēmumu, saskaņā ar kuru meitasuzņēmumam ir pienākums pēc gada finanšu pārskatu sagatavošanas nodot savus ikgadējos rezultātus mātesuzņēmumam, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:






  a) | mātesuzņēmumam pieder 90 % vai vairāk no meitasuzņēmuma balsstiesībām un kapitāla; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punktam pievieno šādas daļas:

“Panta 1. punkta pirmās daļas h) apakšpunkta v) punktā izklāstītie nosacījumi uzskatāmi par izpildītiem neatkarīgi no tā, ka meitasuzņēmumam ir piemērojams peļņas un zaudējumu nodošanas līgums ar tā mātesuzņēmumu, saskaņā ar kuru meitasuzņēmumam ir pienākums pēc gada finanšu pārskatu sagatavošanas nodot savus ikgadējos rezultātus mātesuzņēmumam, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

a)

mātesuzņēmumam pieder 90 % vai vairāk no meitasuzņēmuma balsstiesībām un kapitāla;

| b) | mātesuzņēmums un meitasuzņēmums atrodas tajā pašā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

mātesuzņēmums un meitasuzņēmums atrodas tajā pašā dalībvalstī.

| c) | līgums bija noslēgts leģitīmām nodokļu vajadzībām; |
| --- | --- |

c)

līgums bija noslēgts leģitīmām nodokļu vajadzībām;

| d) | sagatavojot gada finanšu pārskatu, meitasuzņēmumam, pirms tas veic jebkādu maksājumu savam mātesuzņēmumam, ir rīcības brīvība samazināt sadalījumu summu, piešķirot daļu peļņas vai visu peļņu savām rezervēm vai rezervēm vispārējiem banku riskiem; |
| --- | --- |

d)

sagatavojot gada finanšu pārskatu, meitasuzņēmumam, pirms tas veic jebkādu maksājumu savam mātesuzņēmumam, ir rīcības brīvība samazināt sadalījumu summu, piešķirot daļu peļņas vai visu peļņu savām rezervēm vai rezervēm vispārējiem banku riskiem;

| e) | mātesuzņēmumam saskaņā ar līgumu ir pienākums pilnībā kompensēt meitasuzņēmumam visus meitasuzņēmuma zaudējumus; |
| --- | --- |

e)

mātesuzņēmumam saskaņā ar līgumu ir pienākums pilnībā kompensēt meitasuzņēmumam visus meitasuzņēmuma zaudējumus;

| f) | līgumam piemēro paziņošanas termiņu, saskaņā ar kuru līgumu var izbeigt tikai līdz grāmatvedības gada beigām, šādai izbeigšanai stājoties spēkā ne agrāk kā nākamā grāmatvedības gada sākumā un mātesuzņēmuma pienākumam pilnībā kompensēt meitasuzņēmumam visus zaudējumus, kas radušies tekošajā grāmatvedības gadā, paliekot nemainītam. |
| --- | --- |

f)

līgumam piemēro paziņošanas termiņu, saskaņā ar kuru līgumu var izbeigt tikai līdz grāmatvedības gada beigām, šādai izbeigšanai stājoties spēkā ne agrāk kā nākamā grāmatvedības gada sākumā un mātesuzņēmuma pienākumam pilnībā kompensēt meitasuzņēmumam visus zaudējumus, kas radušies tekošajā grāmatvedības gadā, paliekot nemainītam.

Ja iestāde ir noslēgusi peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu, tā bez kavēšanās paziņo to kompetentajai iestādei un nodrošina kompetentajai iestādei līguma kopiju. Iestāde arī bez kavēšanās paziņo kompetentajai iestādei par jebkurām izmaiņām peļņas un zaudējumu nodošanas līgumā un par līguma izbeigšanu. Iestāde neslēdz vairāk nekā vienu peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu.”;

| 17) | regulas 33. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | iestādes no atvasinātajiem instrumentiem izrietošo saistību patiesās vērtības guvumi un zaudējumi, kas rodas no iestādes pašas kredītriska izmaiņām.”; |
| --- | --- | --- |

17)

regulas 33. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

iestādes no atvasinātajiem instrumentiem izrietošo saistību patiesās vērtības guvumi un zaudējumi, kas rodas no iestādes pašas kredītriska izmaiņām.”;

| 18) | regulas 36. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | nemateriālos aktīvus, izņemot prudenciāli vērtētus programmatūras aktīvus, kuru vērtību negatīvi neietekmē iestādes noregulējums, maksātnespēja vai likvidācija;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

18)

regulas 36. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

nemateriālos aktīvus, izņemot prudenciāli vērtētus programmatūras aktīvus, kuru vērtību negatīvi neietekmē iestādes noregulējums, maksātnespēja vai likvidācija;”;

| ii) | punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “n) | 132.c panta 2. punktā minētās minimālās vērtības saistībai – jebkuru summu, par kuru minimālās vērtības saistības pamatā esošo KIU ieguldījumu apliecību vai daļu pašreizējā tirgus vērtība ir zemāka par minimālās vērtības saistības pašreizējo vērtību un par ko iestāde jau nav atzinusi pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņu samazinājumu.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“n)

132.c panta 2. punktā minētās minimālās vērtības saistībai – jebkuru summu, par kuru minimālās vērtības saistības pamatā esošo KIU ieguldījumu apliecību vai daļu pašreizējā tirgus vērtība ir zemāka par minimālās vērtības saistības pašreizējo vērtību un par ko iestāde jau nav atzinusi pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņu samazinājumu.”;

| b) | pantam pievieno šādu punktu:

  “4.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu 1. punkta b) apakšpunktā minēto atskaitījumu piemērošanu, tostarp to, cik būtiska ir uz vērtību atstātā negatīvā ietekme, kas nerada bažas prudenciālās uzraudzības ziņā.
  EBI līdz 2020. gada 28. jūnijam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.
  Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”; |
| --- | --- |

b)

pantam pievieno šādu punktu:

“4.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu 1. punkta b) apakšpunktā minēto atskaitījumu piemērošanu, tostarp to, cik būtiska ir uz vērtību atstātā negatīvā ietekme, kas nerada bažas prudenciālās uzraudzības ziņā.

EBI līdz 2020. gada 28. jūnijam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”;

| 19) | regulas 37. pantam pievieno šādu apakšpunktu:






  “c) | atskaitāmo summu samazina par summu, kas atbilst meitasuzņēmuma nemateriālo aktīvu pārvērtēšanas grāmatvedības aprēķinam, kurš balstīts uz to meitasuzņēmumu konsolidāciju, kuri attiecināmi uz citām personām, kas nav uzņēmumi, kuri iekļauti konsolidācijā saskaņā ar Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu.”; |
| --- | --- | --- |

19)

regulas 37. pantam pievieno šādu apakšpunktu:

“c)

atskaitāmo summu samazina par summu, kas atbilst meitasuzņēmuma nemateriālo aktīvu pārvērtēšanas grāmatvedības aprēķinam, kurš balstīts uz to meitasuzņēmumu konsolidāciju, kuri attiecināmi uz citām personām, kas nav uzņēmumi, kuri iekļauti konsolidācijā saskaņā ar Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu.”;

| 20) | regulas 39. panta 2. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “Atliktā nodokļa aktīvi, kuru realizācija nav atkarīga no peļņas gūšanas nākotnē, ir tikai tie atliktā nodokļa aktīvi, kas tika izveidoti pirms 2016. gada 23. novembra un kas izriet no laika noviržu izraisītas pagaidu starpības, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:”; |
| --- | --- |

20)

regulas 39. panta 2. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Atliktā nodokļa aktīvi, kuru realizācija nav atkarīga no peļņas gūšanas nākotnē, ir tikai tie atliktā nodokļa aktīvi, kas tika izveidoti pirms 2016. gada 23. novembra un kas izriet no laika noviržu izraisītas pagaidu starpības, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:”;

| 21) | regulas 45. panta a) punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “i) | īsās pozīcijas termiņš ir vai nu vienāds ar garās pozīcijas termiņu vai vēlāks par to, vai īsās pozīcijas atlikušais termiņš ir vismaz viens gads;”; |
| --- | --- | --- |

21)

regulas 45. panta a) punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“i)

īsās pozīcijas termiņš ir vai nu vienāds ar garās pozīcijas termiņu vai vēlāks par to, vai īsās pozīcijas atlikušais termiņš ir vismaz viens gads;”;

| 22) | regulas 49. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktā pievieno šādu daļu:
  “Šo punktu nepiemēro, aprēķinot pašu kapitālu 92.a un 92.b panta prasību nolūkos, ko aprēķina saskaņā ar 72.e panta 4. punktā noteikto atskaitīšanas satvaru.”; |
| --- | --- | --- |

22)

regulas 49. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktā pievieno šādu daļu:

“Šo punktu nepiemēro, aprēķinot pašu kapitālu 92.a un 92.b panta prasību nolūkos, ko aprēķina saskaņā ar 72.e panta 4. punktā noteikto atskaitīšanas satvaru.”;

| b) | panta 3. punktu groza šādi:






  i) | punkta a) apakšpunkta iv) punktā pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Par konsolidēto bilanci vai paplašināto kopaprēķinu ziņo kompetentajai iestādei ar 430. panta 6. punktā noteiktajos tehniskajos īstenošanas standartos paredzēto regularitāti.”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punktu groza šādi:

i)

punkta a) apakšpunkta iv) punktā pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

“Par konsolidēto bilanci vai paplašināto kopaprēķinu ziņo kompetentajai iestādei ar 430. panta 6. punktā noteiktajos tehniskajos īstenošanas standartos paredzēto regularitāti.”;

| ii) | punkta a) apakšpunkta v) punktā pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

  “institucionālā aizsardzības shēmā iekļautās iestādes konsolidēta vai paplašināta kopsavilkuma veidā kopā izpilda 92. pantā izklāstītās prasības un saskaņā ar 430. pantu iesniedz pārskatus par minēto prasību izpildi.”; |
| --- | --- |

ii)

punkta a) apakšpunkta v) punktā pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“institucionālā aizsardzības shēmā iekļautās iestādes konsolidēta vai paplašināta kopsavilkuma veidā kopā izpilda 92. pantā izklāstītās prasības un saskaņā ar 430. pantu iesniedz pārskatus par minēto prasību izpildi.”;

| 23) | regulas 52. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | instrumentus tieši emitē iestāde, un tie ir pilnīgi apmaksāti”; |
| --- | --- | --- | --- |

23)

regulas 52. panta 1. punktu groza šādi:

a)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

instrumentus tieši emitē iestāde, un tie ir pilnīgi apmaksāti”;

| b) | punkta b) apakšpunkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:






  “b) | instrumenti nepieder kādai no turpmāk minētajām sabiedrībām:”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkta b) apakšpunkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“b)

instrumenti nepieder kādai no turpmāk minētajām sabiedrībām:”;

| c) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | instrumentu īpašumtiesību iegādi tieši vai netieši nefinansē iestāde;”; |
| --- | --- | --- |

c)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

instrumentu īpašumtiesību iegādi tieši vai netieši nefinansē iestāde;”;

| d) | punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “h) | ja instrumentos ir ietverta viena vai vairākas pirmstermiņa atmaksas iespējas, tostarp pirkšanas iespējas, šīs iespējas var izmantot vienīgi pēc emitenta ieskatiem;”; |
| --- | --- | --- |

d)

punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“h)

ja instrumentos ir ietverta viena vai vairākas pirmstermiņa atmaksas iespējas, tostarp pirkšanas iespējas, šīs iespējas var izmantot vienīgi pēc emitenta ieskatiem;”;

| e) | punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “j) | instrumentus reglamentējošie noteikumi tieši vai netieši nenorāda, ka iestāde, izņemot iestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā, attiecīgi varētu atsaukt, dzēst vai atpirkt instrumentus, un iestāde nesniedz citā veidā šādu norādi;”; |
| --- | --- | --- |

e)

punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“j)

instrumentus reglamentējošie noteikumi tieši vai netieši nenorāda, ka iestāde, izņemot iestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā, attiecīgi varētu atsaukt, dzēst vai atpirkt instrumentus, un iestāde nesniedz citā veidā šādu norādi;”;

| f) | punkta p) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “p) | ja emitents veic uzņēmējdarbību trešā valstī un ir izraudzīts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu kā daļa no noregulējuma grupas, kuras noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai emitents veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, tiesību akti vai līguma noteikumi, kas reglamentē instrumentus, paredz, ka pēc noregulējuma iestādes lēmuma izmantot minētās direktīvas 59. pantā paredzētās norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras instrumentu pamatsummu galīgi noraksta vai instrumentus pārvērš pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos;
  ja emitents veic uzņēmējdarbību trešā valstī un nav izraudzīts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu kā daļa no noregulējuma grupas, kuras noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, tiesību akti vai līguma noteikumi, kas reglamentē instrumentus, paredz, ka pēc attiecīgās trešās valsts iestādes lēmuma instrumentu pamatsumma ir galīgi jānoraksta vai instrumenti jāpārvērš pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos;”; |
| --- | --- | --- |

f)

punkta p) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“p)

ja emitents veic uzņēmējdarbību trešā valstī un ir izraudzīts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu kā daļa no noregulējuma grupas, kuras noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai emitents veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, tiesību akti vai līguma noteikumi, kas reglamentē instrumentus, paredz, ka pēc noregulējuma iestādes lēmuma izmantot minētās direktīvas 59. pantā paredzētās norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras instrumentu pamatsummu galīgi noraksta vai instrumentus pārvērš pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos;

ja emitents veic uzņēmējdarbību trešā valstī un nav izraudzīts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu kā daļa no noregulējuma grupas, kuras noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, tiesību akti vai līguma noteikumi, kas reglamentē instrumentus, paredz, ka pēc attiecīgās trešās valsts iestādes lēmuma instrumentu pamatsumma ir galīgi jānoraksta vai instrumenti jāpārvērš pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos;”;

| g) | pievieno šādus apakšpunktus:






  “q) | ja emitents veic uzņēmējdarbību trešā valstī un ir izraudzīts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu kā daļa no noregulējuma grupas, kuras noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai emitents veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, instrumentus var emitēt saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem vai citādi tiem pakļaut vienīgi tad, ja saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem minētās direktīvas 59. pantā noteiktās norakstīšanas un konvertēšanas pilnvaras ir tiesiskas un izpildāmas, pamatojoties uz tiesību aktu noteikumiem vai tiesiski izpildāmiem līguma noteikumiem, kas atzīst noregulējumu vai citas norakstīšanas vai konvertēšanas darbības; |
| --- | --- | --- |

g)

pievieno šādus apakšpunktus:

“q)

ja emitents veic uzņēmējdarbību trešā valstī un ir izraudzīts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu kā daļa no noregulējuma grupas, kuras noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai emitents veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, instrumentus var emitēt saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem vai citādi tiem pakļaut vienīgi tad, ja saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem minētās direktīvas 59. pantā noteiktās norakstīšanas un konvertēšanas pilnvaras ir tiesiskas un izpildāmas, pamatojoties uz tiesību aktu noteikumiem vai tiesiski izpildāmiem līguma noteikumiem, kas atzīst noregulējumu vai citas norakstīšanas vai konvertēšanas darbības;

| r) | instrumentiem nepiemēro savstarpējās dzēšanas vai savstarpējo prasījumu ieskaita līgumus, kas apgrūtinātu to zaudējumu absorbcijas spējas.”; |
| --- | --- |

r)

instrumentiem nepiemēro savstarpējās dzēšanas vai savstarpējo prasījumu ieskaita līgumus, kas apgrūtinātu to zaudējumu absorbcijas spējas.”;

| h) | pievieno šādu daļu:
  “Pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkos tikai tā kapitāla instrumenta daļa, kas ir pilnīgi apmaksāta, ir uzskatāma par tādu, ko var kvalificēt par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu.”; |
| --- | --- |

h)

pievieno šādu daļu:

“Pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkos tikai tā kapitāla instrumenta daļa, kas ir pilnīgi apmaksāta, ir uzskatāma par tādu, ko var kvalificēt par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu.”;

| 24) | regulas 54. panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:






  “e) | ja pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentus ir emitējis meitasuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, tad a) apakšpunktā minētais izraisītājs 5,125 % vai lielākā apmērā tiek aprēķināts saskaņā ar minētās trešās valsts tiesību aktiem vai līguma noteikumiem, kas reglamentē instrumentus, ar noteikumu, ka kompetentā iestāde, konsultējusies ar EBI, ir pārliecinājusies, ka minētie noteikumi ir vismaz līdzvērtīgi šajā pantā izklāstītajām prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

24)

regulas 54. panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:

“e)

ja pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentus ir emitējis meitasuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, tad a) apakšpunktā minētais izraisītājs 5,125 % vai lielākā apmērā tiek aprēķināts saskaņā ar minētās trešās valsts tiesību aktiem vai līguma noteikumiem, kas reglamentē instrumentus, ar noteikumu, ka kompetentā iestāde, konsultējusies ar EBI, ir pārliecinājusies, ka minētie noteikumi ir vismaz līdzvērtīgi šajā pantā izklāstītajām prasībām.”;

| 25) | regulas 59. panta a) punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “i) | īsās pozīcijas termiņš ir vai nu vienāds ar garās pozīcijas termiņu vai vēlāks par to, vai īsās pozīcijas atlikušais termiņš ir vismaz viens gads;”; |
| --- | --- | --- |

25)

regulas 59. panta a) punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“i)

īsās pozīcijas termiņš ir vai nu vienāds ar garās pozīcijas termiņu vai vēlāks par to, vai īsās pozīcijas atlikušais termiņš ir vismaz viens gads;”;

| 26) | regulas 62. panta a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | kapitāla instrumenti, ja ir izpildīti 63. pantā izklāstītie nosacījumi, un tiktāl, ciktāl paredzēts 64. pantā;”; |
| --- | --- | --- |

26)

regulas 62. panta a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

kapitāla instrumenti, ja ir izpildīti 63. pantā izklāstītie nosacījumi, un tiktāl, ciktāl paredzēts 64. pantā;”;

| 27) | regulas 63. pantu groza šādi:






  a) | ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  “Kapitāla instrumenti ir uzskatāmi par 2. līmeņa kapitāla instrumentiem, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:”; |
| --- | --- | --- |

27)

regulas 63. pantu groza šādi:

a)

ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Kapitāla instrumenti ir uzskatāmi par 2. līmeņa kapitāla instrumentiem, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:”;

| b) | panta a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | instrumentus tieši emitē iestāde, un tie ir pilnīgi apmaksāti;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

instrumentus tieši emitē iestāde, un tie ir pilnīgi apmaksāti;”;

| c) | panta b) punktā ievadfrāzi aizstāj ar šādu:






  “b) | instrumenti nepieder kādai no turpmāk minētajām sabiedrībām:”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta b) punktā ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“b)

instrumenti nepieder kādai no turpmāk minētajām sabiedrībām:”;

| d) | panta c) un d) punktu aizstāj ar šādiem:






  “c) | instrumentu īpašumtiesību iegādi tieši vai netieši nefinansē iestāde; |
| --- | --- | --- |

d)

panta c) un d) punktu aizstāj ar šādiem:

“c)

instrumentu īpašumtiesību iegādi tieši vai netieši nefinansē iestāde;

| d) | prasījums attiecībā uz instrumentu pamatsummu saskaņā ar instrumentus reglamentējošiem noteikumiem ir subordinēts visiem prasījumiem no atbilstīgu saistību instrumentiem;”; |
| --- | --- |

d)

prasījums attiecībā uz instrumentu pamatsummu saskaņā ar instrumentus reglamentējošiem noteikumiem ir subordinēts visiem prasījumiem no atbilstīgu saistību instrumentiem;”;

| e) | panta e) punktā ievadfrāzi aizstāj ar šādu:






  “e) | neviena no turpmāk minētajām sabiedrībām instrumentus nenodrošina vai par tiem nedod garantijas, kas paaugstina prasījuma prioritāti:”; |
| --- | --- | --- |

e)

panta e) punktā ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“e)

neviena no turpmāk minētajām sabiedrībām instrumentus nenodrošina vai par tiem nedod garantijas, kas paaugstina prasījuma prioritāti:”;

| f) | panta f)–n) punktus aizstāj ar šādiem:






  “f) | instrumentiem nepiemēro nekādu vienošanos, kas citādi paaugstina prasījuma prioritāti attiecībā uz instrumentiem; |
| --- | --- | --- |

f)

panta f)–n) punktus aizstāj ar šādiem:

“f)

instrumentiem nepiemēro nekādu vienošanos, kas citādi paaugstina prasījuma prioritāti attiecībā uz instrumentiem;

| g) | instrumentu sākotnējais termiņš ir vismaz pieci gadi; |
| --- | --- |

g)

instrumentu sākotnējais termiņš ir vismaz pieci gadi;

| h) | instrumentus reglamentējošie noteikumi neietver nosacījumus, kas varētu veicināt to, ka iestāde pirms instrumentu termiņa dzēš to pamatsummu vai – attiecīgā gadījumā – atmaksā tos; |
| --- | --- |

h)

instrumentus reglamentējošie noteikumi neietver nosacījumus, kas varētu veicināt to, ka iestāde pirms instrumentu termiņa dzēš to pamatsummu vai – attiecīgā gadījumā – atmaksā tos;

| i) | ja instrumenti ietver vienu vai vairākas pirmstermiņa atmaksas iespējas, tostarp pirkšanas iespējas, šīs iespējas var izmantot vienīgi pēc emitenta ieskatiem; |
| --- | --- |

i)

ja instrumenti ietver vienu vai vairākas pirmstermiņa atmaksas iespējas, tostarp pirkšanas iespējas, šīs iespējas var izmantot vienīgi pēc emitenta ieskatiem;

| j) | instrumentus var atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt pirms termiņa tikai tad, ja ir izpildīti 77. pantā izklāstītie nosacījumi, un ne ātrāk kā piecus gadus pēc to emitēšanas, izņemot tad, ja ir izpildīti 78. panta 4. punktā izklāstītie nosacījumi; |
| --- | --- |

j)

instrumentus var atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt pirms termiņa tikai tad, ja ir izpildīti 77. pantā izklāstītie nosacījumi, un ne ātrāk kā piecus gadus pēc to emitēšanas, izņemot tad, ja ir izpildīti 78. panta 4. punktā izklāstītie nosacījumi;

| k) | instrumentus reglamentējošie noteikumi tieši vai netieši nenorāda, ka iestāde, izņemot iestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā, attiecīgi varētu atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt pirms termiņa instrumentus, un iestāde nesniedz citā veidā šādu norādi; |
| --- | --- |

k)

instrumentus reglamentējošie noteikumi tieši vai netieši nenorāda, ka iestāde, izņemot iestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā, attiecīgi varētu atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt pirms termiņa instrumentus, un iestāde nesniedz citā veidā šādu norādi;

| l) | instrumentus reglamentējošie noteikumi neparedz turētājam tiesības paātrināt nākotnes grafikā noteiktu procentu vai pamatsummas maksājumu, izņemot iestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā; |
| --- | --- |

l)

instrumentus reglamentējošie noteikumi neparedz turētājam tiesības paātrināt nākotnes grafikā noteiktu procentu vai pamatsummas maksājumu, izņemot iestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā;

| m) | par instrumentiem maksājamie procentu maksājumi vai – attiecīgā gadījumā – dividenžu maksājumi netiks grozīti, pamatojoties uz iestādes vai tās mātesuzņēmuma kredītstāvokli; |
| --- | --- |

m)

par instrumentiem maksājamie procentu maksājumi vai – attiecīgā gadījumā – dividenžu maksājumi netiks grozīti, pamatojoties uz iestādes vai tās mātesuzņēmuma kredītstāvokli;

| n) | ja emitents veic uzņēmējdarbību trešā valstī un ir izraudzīts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu kā daļa no noregulējuma grupas, kuras noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai emitents veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, tiesību akti vai līguma noteikumi, kas reglamentē instrumentus, paredz, ka pēc noregulējuma iestādes lēmuma izmantot minētās direktīvas 59. pantā paredzētās norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras instrumentu pamatsummu galīgi noraksta vai instrumentus pārvērš pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos;
  ja emitents veic uzņēmējdarbību trešā valstī un nav izraudzīts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu kā daļa no noregulējuma grupas, kuras noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, tiesību akti vai līguma noteikumi, kas reglamentē instrumentus, paredz, ka pēc attiecīgās trešās valsts iestādes lēmuma instrumentu pamatsumma ir galīgi jānoraksta vai instrumenti jāpārvērš pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos;”; |
| --- | --- |

n)

ja emitents veic uzņēmējdarbību trešā valstī un ir izraudzīts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu kā daļa no noregulējuma grupas, kuras noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai emitents veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, tiesību akti vai līguma noteikumi, kas reglamentē instrumentus, paredz, ka pēc noregulējuma iestādes lēmuma izmantot minētās direktīvas 59. pantā paredzētās norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras instrumentu pamatsummu galīgi noraksta vai instrumentus pārvērš pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos;

ja emitents veic uzņēmējdarbību trešā valstī un nav izraudzīts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu kā daļa no noregulējuma grupas, kuras noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, tiesību akti vai līguma noteikumi, kas reglamentē instrumentus, paredz, ka pēc attiecīgās trešās valsts iestādes lēmuma instrumentu pamatsumma ir galīgi jānoraksta vai instrumenti jāpārvērš pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos;”;

| g) | pievieno šādus apakšpunktus:






  “o) | ja emitents veic uzņēmējdarbību trešā valstī un ir izraudzīts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu kā daļa no noregulējuma grupas, kuras noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai emitents veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, instrumentus var emitēt saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem vai citādi tiem pakļaut vienīgi tad, ja saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem minētās direktīvas 59. pantā noteiktās norakstīšanas un konvertēšanas pilnvaras ir tiesiskas un izpildāmas, pamatojoties uz tiesību aktu noteikumiem vai tiesiski izpildāmiem līguma noteikumiem, kas atzīst noregulējumu vai citas norakstīšanas vai konvertēšanas darbības; |
| --- | --- | --- |

g)

pievieno šādus apakšpunktus:

“o)

ja emitents veic uzņēmējdarbību trešā valstī un ir izraudzīts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu kā daļa no noregulējuma grupas, kuras noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai emitents veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, instrumentus var emitēt saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem vai citādi tiem pakļaut vienīgi tad, ja saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem minētās direktīvas 59. pantā noteiktās norakstīšanas un konvertēšanas pilnvaras ir tiesiskas un izpildāmas, pamatojoties uz tiesību aktu noteikumiem vai tiesiski izpildāmiem līguma noteikumiem, kas atzīst noregulējumu vai citas norakstīšanas vai konvertēšanas darbības;

| p) | instrumentiem nepiemēro savstarpējās dzēšanas vai savstarpējo prasījumu ieskaita līgumus, kas apgrūtinātu to zaudējumu absorbcijas spējas.”; |
| --- | --- |

p)

instrumentiem nepiemēro savstarpējās dzēšanas vai savstarpējo prasījumu ieskaita līgumus, kas apgrūtinātu to zaudējumu absorbcijas spējas.”;

| h) | pievieno šādu daļu:
  “Pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkos tikai tā kapitāla instrumenta daļa, kas ir pilnīgi apmaksāta, ir uzskatāma par tādu, ko var kvalificēt par otrā līmeņa kapitāla instrumentu.”; |
| --- | --- |

h)

pievieno šādu daļu:

“Pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkos tikai tā kapitāla instrumenta daļa, kas ir pilnīgi apmaksāta, ir uzskatāma par tādu, ko var kvalificēt par otrā līmeņa kapitāla instrumentu.”;

| 28) | regulas 64. pantu aizstāj ar šādu:

  “64. pants
  Otrā līmeņa kapitāla instrumentu amortizācija

  1.   Otrā līmeņa kapitāla instrumentus, kuru atlikušais termiņš ir vairāk nekā pieci gadi, to pilnas summas apmērā uzskata par otrā līmeņa kapitāla posteņiem.


  2.   To, kādā mērā otrā līmeņa kapitāla instrumenti ir uzskatāmi par otrā līmeņa kapitāla posteņiem instrumentu termiņa pēdējo piecu gadu laikā, aprēķina, reizinot rezultātu, kas iegūts a) apakšpunktā minētajā aprēķinā, ar b) apakšpunktā minēto summu:






  a) | instrumentu uzskaites vērtība līgumā noteiktā termiņa pēdējo piecu gadu perioda pirmajā dienā, dalīta ar minētā perioda dienu skaitu; |
| --- | --- | --- |

28)

regulas 64. pantu aizstāj ar šādu:

“64. pants

Otrā līmeņa kapitāla instrumentu amortizācija

1.   Otrā līmeņa kapitāla instrumentus, kuru atlikušais termiņš ir vairāk nekā pieci gadi, to pilnas summas apmērā uzskata par otrā līmeņa kapitāla posteņiem.

2.   To, kādā mērā otrā līmeņa kapitāla instrumenti ir uzskatāmi par otrā līmeņa kapitāla posteņiem instrumentu termiņa pēdējo piecu gadu laikā, aprēķina, reizinot rezultātu, kas iegūts a) apakšpunktā minētajā aprēķinā, ar b) apakšpunktā minēto summu:

a)

instrumentu uzskaites vērtība līgumā noteiktā termiņa pēdējo piecu gadu perioda pirmajā dienā, dalīta ar minētā perioda dienu skaitu;

| b) | instrumentu līgumā noteiktā termiņa atlikušo dienu skaits.”; |
| --- | --- |

b)

instrumentu līgumā noteiktā termiņa atlikušo dienu skaits.”;

| 29) | regulas 66. pantā pievieno šādu apakšpunktu:






  “e) | no atbilstīgo saistību posteņiem saskaņā ar 72.e pantu atskaitāmo posteņu summu, kura pārsniedz iestādes atbilstīgo saistību posteņus.”; |
| --- | --- | --- |

29)

regulas 66. pantā pievieno šādu apakšpunktu:

“e)

no atbilstīgo saistību posteņiem saskaņā ar 72.e pantu atskaitāmo posteņu summu, kura pārsniedz iestādes atbilstīgo saistību posteņus.”;

| 30) | regulas 69. panta a) punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “i) | īsās pozīcijas termiņš ir vai nu vienāds ar garās pozīcijas termiņu vai vēlāks par to, vai īsās pozīcijas atlikušais termiņš ir vismaz viens gads;”; |
| --- | --- | --- |

30)

regulas 69. panta a) punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“i)

īsās pozīcijas termiņš ir vai nu vienāds ar garās pozīcijas termiņu vai vēlāks par to, vai īsās pozīcijas atlikušais termiņš ir vismaz viens gads;”;

| 31) | aiz 72. panta iekļauj šādu nodaļu:


  “
  5.a NODAĻA




  Atbilstīgās saistības





  1. iedaļa




  Atbilstīgo saistību posteņi un instrumenti




  72.a pants
  Atbilstīgo saistību posteņi

  1.   Atbilstīgo saistību posteņus veido šādi instrumenti, ja tie neietilpst kādā no šā panta 2. punktā minētajām izslēgto saistību kategorijām un tiktāl, cik paredzēts 72.c pantā:






  a) | atbilstīgo saistību instrumenti, ja ir izpildītas 72.b pantā izklāstītās prasības, ciktāl tie nav uzskatāmi par pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla posteņiem; |
| --- | --- | --- |

31)

aiz 72. panta iekļauj šādu nodaļu:

“
  5.a NODAĻA

Atbilstīgās saistības

1. iedaļa

Atbilstīgo saistību posteņi un instrumenti

72.a pants

Atbilstīgo saistību posteņi

1.   Atbilstīgo saistību posteņus veido šādi instrumenti, ja tie neietilpst kādā no šā panta 2. punktā minētajām izslēgto saistību kategorijām un tiktāl, cik paredzēts 72.c pantā:

a)

atbilstīgo saistību instrumenti, ja ir izpildītas 72.b pantā izklāstītās prasības, ciktāl tie nav uzskatāmi par pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla posteņiem;

| b) | otrā līmeņa kapitāla instrumenti, kuru atlikušais termiņš ir vismaz viens gads, ciktāl tos saskaņā ar 64. pantu neuzskata par otrā līmeņa kapitāla posteņiem. |
| --- | --- |

b)

otrā līmeņa kapitāla instrumenti, kuru atlikušais termiņš ir vismaz viens gads, ciktāl tos saskaņā ar 64. pantu neuzskata par otrā līmeņa kapitāla posteņiem.

2.   No atbilstīgo saistību posteņiem ir izslēgtas šādas saistības

| a) | segtie noguldījumi; |
| --- | --- |

a)

segtie noguldījumi;

| b) | beztermiņa noguldījumi un īstermiņa noguldījumi, kuru sākotnējais termiņš ir mazāks par vienu gadu; |
| --- | --- |

b)

beztermiņa noguldījumi un īstermiņa noguldījumi, kuru sākotnējais termiņš ir mazāks par vienu gadu;

| c) | fizisko personu un mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu atbilstīgo noguldījumu daļa, kura pārsniedz seguma līmeni, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (*11) 6. pantā; |
| --- | --- |

c)

fizisko personu un mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu atbilstīgo noguldījumu daļa, kura pārsniedz seguma līmeni, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (*11) 6. pantā;

| d) | noguldījumi, kuri būtu atbilstīgi noguldījumi no fiziskām personām, mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, ja tie nav veikti, izmantojot Savienībā uzņēmējdarbību veicošu iestāžu filiāles, kas atrodas ārpus Savienības; |
| --- | --- |

d)

noguldījumi, kuri būtu atbilstīgi noguldījumi no fiziskām personām, mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, ja tie nav veikti, izmantojot Savienībā uzņēmējdarbību veicošu iestāžu filiāles, kas atrodas ārpus Savienības;

| e) | nodrošinātās saistības, tostarp segtās obligācijas un saistības tādu finanšu instrumentu veidā, ko izmanto riska ierobežošanas nolūkos, kas veido nodrošinājuma portfeļa neatņemamu daļu un kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir nodrošināti līdzīgi kā segtās obligācijas, ar noteikumu, ka visi nodrošinātie aktīvi, kas saistīti ar segto obligāciju portfeli, paliek neskarti un nošķirti un ja tiem ir pietiekams finansējums, izņemot nodrošinātu saistību daļu vai saistības, kas ieķīlātas kā nodrošinājums, kura vērtība pārsniedz ar to nodrošināto aktīvu, garantijas, ķīlas, garantijas vai nodrošinājuma vērtību; |
| --- | --- |

e)

nodrošinātās saistības, tostarp segtās obligācijas un saistības tādu finanšu instrumentu veidā, ko izmanto riska ierobežošanas nolūkos, kas veido nodrošinājuma portfeļa neatņemamu daļu un kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir nodrošināti līdzīgi kā segtās obligācijas, ar noteikumu, ka visi nodrošinātie aktīvi, kas saistīti ar segto obligāciju portfeli, paliek neskarti un nošķirti un ja tiem ir pietiekams finansējums, izņemot nodrošinātu saistību daļu vai saistības, kas ieķīlātas kā nodrošinājums, kura vērtība pārsniedz ar to nodrošināto aktīvu, garantijas, ķīlas, garantijas vai nodrošinājuma vērtību;

| f) | jebkuras saistības, ko rada turējumā esoši klienta aktīvi vai nauda, tostarp klienta aktīvi vai nauda, kas ir tās turējumā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu vārdā, ar noteikumu, ka šāds klients ir aizsargāts saskaņā ar piemērojamajām maksātnespējas tiesībām; |
| --- | --- |

f)

jebkuras saistības, ko rada turējumā esoši klienta aktīvi vai nauda, tostarp klienta aktīvi vai nauda, kas ir tās turējumā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu vārdā, ar noteikumu, ka šāds klients ir aizsargāts saskaņā ar piemērojamajām maksātnespējas tiesībām;

| g) | jebkuras saistības, kas rodas no fiduciārām attiecībām starp noregulējuma vienību vai jebkuru tās meitasuzņēmumu (kā fiduciāru) un citu personu (kā labuma guvēju), ar noteikumu, ka šāds labuma guvējs ir aizsargāts saskaņā ar piemērojamajām maksātnespējas tiesībām vai civiltiesībām; |
| --- | --- |

g)

jebkuras saistības, kas rodas no fiduciārām attiecībām starp noregulējuma vienību vai jebkuru tās meitasuzņēmumu (kā fiduciāru) un citu personu (kā labuma guvēju), ar noteikumu, ka šāds labuma guvējs ir aizsargāts saskaņā ar piemērojamajām maksātnespējas tiesībām vai civiltiesībām;

| h) | saistības pret iestādēm, izņemot saistības pret vienībām, kas ir tajā pašā grupā, kuru sākotnējais termiņš ir mazāks par septiņām dienām; |
| --- | --- |

h)

saistības pret iestādēm, izņemot saistības pret vienībām, kas ir tajā pašā grupā, kuru sākotnējais termiņš ir mazāks par septiņām dienām;

| i) | saistības, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par septiņām dienām, pret:






  i) | sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/26/EK (*12); |
| --- | --- | --- |

i)

saistības, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par septiņām dienām, pret:

i)

sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/26/EK (*12);

| ii) | dalībniekiem sistēmā, kas noteikta saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, un kuras rodas no dalības šādā sistēmā; vai |
| --- | --- |

ii)

dalībniekiem sistēmā, kas noteikta saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, un kuras rodas no dalības šādā sistēmā; vai

| iii) | trešo valstu CCP, kas atzīti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu; |
| --- | --- |

iii)

trešo valstu CCP, kas atzīti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu;

| j) | saistības pret jebkuru no turpmāk minētajiem:






  i) | darbinieku saistībā ar uzkrāto algu, pensijas pabalstu vai citu fiksētu atalgojumu, izņemot atalgojuma mainīgo daļu, ko neregulē darba koplīgums, kā arī izņemot atalgojuma mainīgo daļu personām, kuras uzņemas būtisku risku saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 2. punktā minēto; |
| --- | --- | --- |

j)

saistības pret jebkuru no turpmāk minētajiem:

i)

darbinieku saistībā ar uzkrāto algu, pensijas pabalstu vai citu fiksētu atalgojumu, izņemot atalgojuma mainīgo daļu, ko neregulē darba koplīgums, kā arī izņemot atalgojuma mainīgo daļu personām, kuras uzņemas būtisku risku saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 2. punktā minēto;

| ii) | komerckreditoru vai tirdzniecības kreditoru, ja saistības rodas no tā, ka iestādei vai mātesuzņēmumam sniedz preces vai pakalpojumus, kas ir būtiski svarīgi iestādes vai mātesuzņēmuma ikdienas darbību nodrošināšanai, tostarp IT pakalpojumus, sabiedriskos pakalpojumus un telpu īres, apkalpošanas un uzturēšanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

ii)

komerckreditoru vai tirdzniecības kreditoru, ja saistības rodas no tā, ka iestādei vai mātesuzņēmumam sniedz preces vai pakalpojumus, kas ir būtiski svarīgi iestādes vai mātesuzņēmuma ikdienas darbību nodrošināšanai, tostarp IT pakalpojumus, sabiedriskos pakalpojumus un telpu īres, apkalpošanas un uzturēšanas pakalpojumus;

| iii) | nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestādēm, ar noteikumu, ka minētajām saistībām ir prioritāte saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

iii)

nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestādēm, ar noteikumu, ka minētajām saistībām ir prioritāte saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem;

| iv) | noguldījumu garantiju sistēmām, ja saistības rodas no veicamajām iemaksām saskaņā ar Direktīvu 2014/49/ES; |
| --- | --- |

iv)

noguldījumu garantiju sistēmām, ja saistības rodas no veicamajām iemaksām saskaņā ar Direktīvu 2014/49/ES;

| k) | saistības, kas rodas no atvasinātajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

k)

saistības, kas rodas no atvasinātajiem instrumentiem;

| l) | saistības, kas rodas no parāda instrumentiem ar iegultiem atvasinātiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

l)

saistības, kas rodas no parāda instrumentiem ar iegultiem atvasinātiem finanšu instrumentiem.

Pirmās daļas l) apakšpunkta nolūkos parāda instrumentus, kuros ir ietvertas pirmstermiņa dzēšanas iespējas, ko var izmantot pēc emitenta vai turētāja ieskatiem, un parāda instrumentus ar mainīgu procentu likmi, kas atvasināta no tādas plaši izmantotas atsauces likmes kā EURIBOR vai LIBOR, neuzskata par parāda instrumentiem ar iegultiem atvasinātiem finanšu instrumentiem, pamatojoties vienīgi uz tādām iezīmēm.

72.b pants

Atbilstīgi saistību instrumenti

1.   Saistības uzskata par atbilstīgu saistību instrumentiem ar noteikumu, ka tās atbilst šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem, un tikai tādā mērā, kā paredzēts šajā pantā.

2.   Saistības uzskata par atbilstīgu saistību instrumentiem ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šie nosacījumi:

| a) | iestāde saistības ir tieši emitējusi vai – attiecīgā gadījumā – tieši piešķīrusi, un tās ir pilnībā apmaksātas; |
| --- | --- |

a)

iestāde saistības ir tieši emitējusi vai – attiecīgā gadījumā – tieši piešķīrusi, un tās ir pilnībā apmaksātas;

| b) | saistības nepieder nevienai no turpmāk minētajām sabiedrībām:






  i) | tās pašas noregulējuma grupas iestāde vai vienība; |
| --- | --- | --- |

b)

saistības nepieder nevienai no turpmāk minētajām sabiedrībām:

i)

tās pašas noregulējuma grupas iestāde vai vienība;

| ii) | uzņēmums, kurā iestādei ir tieša vai netieša dalība, kas ir īpašumtiesību, tiešā vai kontroles, veidā, uz vismaz 20 % vai vairāk no minētā uzņēmuma balsstiesībām vai kapitāla; |
| --- | --- |

ii)

uzņēmums, kurā iestādei ir tieša vai netieša dalība, kas ir īpašumtiesību, tiešā vai kontroles, veidā, uz vismaz 20 % vai vairāk no minētā uzņēmuma balsstiesībām vai kapitāla;

| c) | saistību īpašumtiesību iegādi tieši vai netieši nefinansē noregulējuma vienība; |
| --- | --- |

c)

saistību īpašumtiesību iegādi tieši vai netieši nefinansē noregulējuma vienība;

| d) | prasījums par saistību pamatsummu saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē instrumentus, ir pilnībā pakārtots prasījumiem, kas rodas no 72.a panta 2. punktā minētajām izslēgtajām saistībām; minēto subordinācijas prasību uzskata par izpildītu jebkurā no šādiem gadījumiem:






  i) | līguma noteikumi, kas reglamentē saistības, nosaka, ka parastās maksātnespējas procedūras gadījumā, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 47) apakšpunktā, prasījumiem par instrumentu pamatsummu ir zemāka vērtība nekā prasījumiem no jebkuras no šīs regulas 72.a panta 2. punktā minētajām izslēgtajām saistībām; |
| --- | --- | --- |

d)

prasījums par saistību pamatsummu saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē instrumentus, ir pilnībā pakārtots prasījumiem, kas rodas no 72.a panta 2. punktā minētajām izslēgtajām saistībām; minēto subordinācijas prasību uzskata par izpildītu jebkurā no šādiem gadījumiem:

i)

līguma noteikumi, kas reglamentē saistības, nosaka, ka parastās maksātnespējas procedūras gadījumā, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 47) apakšpunktā, prasījumiem par instrumentu pamatsummu ir zemāka vērtība nekā prasījumiem no jebkuras no šīs regulas 72.a panta 2. punktā minētajām izslēgtajām saistībām;

| ii) | piemērojamie tiesību akti nosaka, ka parastās maksātnespējas procedūras gadījumā, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 47) apakšpunktā, prasījumiem par instrumentu pamatsummu ir zemāka vērtība nekā prasījumiem no jebkuras no šīs regulas 72.a panta 2. punktā minētajām izslēgtajām saistībām; |
| --- | --- |

ii)

piemērojamie tiesību akti nosaka, ka parastās maksātnespējas procedūras gadījumā, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 47) apakšpunktā, prasījumiem par instrumentu pamatsummu ir zemāka vērtība nekā prasījumiem no jebkuras no šīs regulas 72.a panta 2. punktā minētajām izslēgtajām saistībām;

| iii) | instrumentus emitē noregulējuma vienība, kuras bilancē nav šīs regulas 72.a panta 2. punktā minēto izslēgto saistību, kas būtu līdzvērtīgas vai ar zemāku prioritāti nekā atbilstīgo saistību instrumenti; |
| --- | --- |

iii)

instrumentus emitē noregulējuma vienība, kuras bilancē nav šīs regulas 72.a panta 2. punktā minēto izslēgto saistību, kas būtu līdzvērtīgas vai ar zemāku prioritāti nekā atbilstīgo saistību instrumenti;

| e) | saistības nav ne nodrošinātas, ne tām piemērota garantija vai cita kārtība, kas paredz augstāku prioritāti prasījumam, kas ir kādam no turpmāk minētajiem:






  i) | iestāde vai tās meitasuzņēmumi; |
| --- | --- | --- |

e)

saistības nav ne nodrošinātas, ne tām piemērota garantija vai cita kārtība, kas paredz augstāku prioritāti prasījumam, kas ir kādam no turpmāk minētajiem:

i)

iestāde vai tās meitasuzņēmumi;

| ii) | iestādes mātesuzņēmums vai tā meitasuzņēmumi; |
| --- | --- |

ii)

iestādes mātesuzņēmums vai tā meitasuzņēmumi;

| iii) | jebkurš uzņēmums, kam ir ciešas attiecības ar i) un ii) punktā minētajām vienībām; |
| --- | --- |

iii)

jebkurš uzņēmums, kam ir ciešas attiecības ar i) un ii) punktā minētajām vienībām;

| f) | saistībām nepiemēro savstarpējās dzēšanas vai savstarpējo prasījumu ieskaita līgumus, kas apgrūtinātu to zaudējumu absorbcijas spējas noregulējumā; |
| --- | --- |

f)

saistībām nepiemēro savstarpējās dzēšanas vai savstarpējo prasījumu ieskaita līgumus, kas apgrūtinātu to zaudējumu absorbcijas spējas noregulējumā;

| g) | saistības reglamentējošie noteikumi neparedz nekādu stimulu iestādei pirms to termiņa atsaukt, dzēst vai atpirkt vai – attiecīgā gadījumā – pirms termiņa atmaksāt saistību pamatsummu, izņemot 72.c panta 3. punktā minētos gadījumus; |
| --- | --- |

g)

saistības reglamentējošie noteikumi neparedz nekādu stimulu iestādei pirms to termiņa atsaukt, dzēst vai atpirkt vai – attiecīgā gadījumā – pirms termiņa atmaksāt saistību pamatsummu, izņemot 72.c panta 3. punktā minētos gadījumus;

| h) | instrumentu turētāji nevar dzēst saistības pirms to termiņa, izņemot 72.c panta 2. punktā minētos gadījumus; |
| --- | --- |

h)

instrumentu turētāji nevar dzēst saistības pirms to termiņa, izņemot 72.c panta 2. punktā minētos gadījumus;

| i) | ievērojot 72.c panta 3. un 4. punktu, ja saistības ietver vienu vai vairākas pirmstermiņa atmaksas iespējas, tostarp pirkšanas iespējas, šīs iespējas var izmantot vienīgi pēc emitenta ieskatiem, izņemot 72.c panta 2. punktā minētos gadījumus; |
| --- | --- |

i)

ievērojot 72.c panta 3. un 4. punktu, ja saistības ietver vienu vai vairākas pirmstermiņa atmaksas iespējas, tostarp pirkšanas iespējas, šīs iespējas var izmantot vienīgi pēc emitenta ieskatiem, izņemot 72.c panta 2. punktā minētos gadījumus;

| j) | saistības var atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt pirms termiņa tikai tad, ja ir izpildīti 77. un 78.a pantā izklāstītie nosacījumi; |
| --- | --- |

j)

saistības var atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt pirms termiņa tikai tad, ja ir izpildīti 77. un 78.a pantā izklāstītie nosacījumi;

| k) | saistības reglamentējošie noteikumi tieši vai netieši nenorāda, ka noregulējuma vienība, izņemot iestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā, attiecīgi varētu atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt pirms termiņa saistības, un iestāde nesniedz citā veidā šādu norādi; |
| --- | --- |

k)

saistības reglamentējošie noteikumi tieši vai netieši nenorāda, ka noregulējuma vienība, izņemot iestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā, attiecīgi varētu atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt pirms termiņa saistības, un iestāde nesniedz citā veidā šādu norādi;

| l) | saistības reglamentējošie noteikumi neparedz turētājam tiesības paātrināt nākotnes grafikā noteikto procentu vai pamatsummas maksājumu, izņemot noregulējuma vienības maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā; |
| --- | --- |

l)

saistības reglamentējošie noteikumi neparedz turētājam tiesības paātrināt nākotnes grafikā noteikto procentu vai pamatsummas maksājumu, izņemot noregulējuma vienības maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā;

| m) | par saistībām maksājamie attiecīgi procentu maksājumi vai dividenžu maksājumi netiek grozīti, pamatojoties uz noregulējuma vienības vai tās mātesuzņēmuma kredītstāvokli; |
| --- | --- |

m)

par saistībām maksājamie attiecīgi procentu maksājumi vai dividenžu maksājumi netiek grozīti, pamatojoties uz noregulējuma vienības vai tās mātesuzņēmuma kredītstāvokli;

| n) | instrumentiem, kas emitēti pēc 2021. gada 28. jūnija – attiecīgajā līgumu dokumentācijā un attiecīgā gadījumā ar emisiju saistītajā prospektā ir skaidri minēta iespēja izmantot norakstīšanas un konvertācijas tiesības saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 48. pantu. |
| --- | --- |

n)

instrumentiem, kas emitēti pēc 2021. gada 28. jūnija – attiecīgajā līgumu dokumentācijā un attiecīgā gadījumā ar emisiju saistītajā prospektā ir skaidri minēta iespēja izmantot norakstīšanas un konvertācijas tiesības saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 48. pantu.

Pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkos tikai tās saistību daļas, kas ir pilnīgi apmaksātas, ir uzskatāmas par tādām, ko var kvalificēt par atbilstīgu saistību instrumentiem.

Šā panta pirmās daļas d) apakšpunkta nolūkos, ja dažas no 72.a panta 2. punktā minētajām izslēgtajām saistībām ir subordinētas parastām nenodrošinātām prasībām saskaņā ar maksātnespēju reglamentējošajiem valsts tiesību aktiem inter alia tāpēc, ka tās tur kreditors, kuram ir ciešas saiknes ar debitoru, jo tas ir vai ir bijis akcionārs, ir kontroles vai grupas attiecībās, ir vadības struktūras loceklis vai saistīts ar jebkuru no minētajām personām, tad subordināciju nenovērtē, izmantojot atsauci uz prasījumiem, kas izriet no šādām izslēgtām saistībām.

3.   Papildus šā panta 2. punktā minētajām saistībām noregulējuma iestāde var atļaut par atbilstīgo saistību instrumentiem uzskatīt arī saistības par kopējo summu, kas nepārsniedz 3,5 % no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar 92. panta 3. un 4. punktu, ar noteikumu, ka:

| a) | ir izpildīti visi 2. punktā izklāstītie nosacījumi, izņemot 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā izklāstīto nosacījumu; |
| --- | --- |

a)

ir izpildīti visi 2. punktā izklāstītie nosacījumi, izņemot 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā izklāstīto nosacījumu;

| b) | saistībām ir līdzvērtīga prioritāte ar zemākās pakāpes izslēgtajām saistībām, kas minētas 72.a panta 2. punktā, izņemot izslēgtās saistības, kas ir subordinētas parastām nenodrošinātām prasībām saskaņā ar maksātnespēju reglamentējošajiem valsts tiesību aktiem, kā minēts šā panta 2. punkta trešajā daļā; un |
| --- | --- |

b)

saistībām ir līdzvērtīga prioritāte ar zemākās pakāpes izslēgtajām saistībām, kas minētas 72.a panta 2. punktā, izņemot izslēgtās saistības, kas ir subordinētas parastām nenodrošinātām prasībām saskaņā ar maksātnespēju reglamentējošajiem valsts tiesību aktiem, kā minēts šā panta 2. punkta trešajā daļā; un

| c) | minēto saistību iekļaušana atbilstīgo saistību posteņos neradītu materiālu risku, ka to varētu sekmīgi juridiski apstrīdēt vai par to iesniegt derīgu kompensācijas prasību, kā to novērtējusi noregulējuma iestāde saistībā ar Direktīvas 2014/59/ES 34. panta 1. punkta g) apakšpunktā un 75. pantā minētajiem principiem. |
| --- | --- |

c)

minēto saistību iekļaušana atbilstīgo saistību posteņos neradītu materiālu risku, ka to varētu sekmīgi juridiski apstrīdēt vai par to iesniegt derīgu kompensācijas prasību, kā to novērtējusi noregulējuma iestāde saistībā ar Direktīvas 2014/59/ES 34. panta 1. punkta g) apakšpunktā un 75. pantā minētajiem principiem.

4.   Noregulējuma iestāde var atļaut saistības uzskatīt par atbilstīgo saistību instrumentiem papildus 2. punktā minētajām saistībām ar noteikumu, ka:

| a) | iestādei nav atļauts atbilstīgo saistību posteņos iekļaut 3. punktā minētās saistības; |
| --- | --- |

a)

iestādei nav atļauts atbilstīgo saistību posteņos iekļaut 3. punktā minētās saistības;

| b) | ir izpildīti visi 2. punktā izklāstītie nosacījumi, izņemot 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā izklāstīto nosacījumu; |
| --- | --- |

b)

ir izpildīti visi 2. punktā izklāstītie nosacījumi, izņemot 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā izklāstīto nosacījumu;

| c) | saistībām ir līdzvērtīga vai augstāka prioritāte attiecībā pret zemākās pakāpes izslēgtajām saistībām, kas minētas 72.a panta 2. punktā, izņemot izslēgtās saistības, kas subordinētas parastām nenodrošinātām prasībām saskaņā ar maksātnespēju reglamentējošajiem valsts tiesību aktiem, kā minēts šā panta 2. punkta trešajā daļā; |
| --- | --- |

c)

saistībām ir līdzvērtīga vai augstāka prioritāte attiecībā pret zemākās pakāpes izslēgtajām saistībām, kas minētas 72.a panta 2. punktā, izņemot izslēgtās saistības, kas subordinētas parastām nenodrošinātām prasībām saskaņā ar maksātnespēju reglamentējošajiem valsts tiesību aktiem, kā minēts šā panta 2. punkta trešajā daļā;

| d) | iestādes bilancē to 72.a panta 2. punktā minēto izslēgto saistību summa, kura maksātnespējas gadījumā ir līdzvērtīga vai zemāka par minētajām saistībām, nepārsniedz 5 % no iestādes pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summas; |
| --- | --- |

d)

iestādes bilancē to 72.a panta 2. punktā minēto izslēgto saistību summa, kura maksātnespējas gadījumā ir līdzvērtīga vai zemāka par minētajām saistībām, nepārsniedz 5 % no iestādes pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summas;

| e) | minēto saistību iekļaušana atbilstīgo saistību posteņos neradītu materiālu risku, ka to varētu sekmīgi juridiski apstrīdēt vai par to iesniegt derīgu kompensācijas prasību, kā to novērtējusi noregulējuma iestāde saistībā ar Direktīvas 2014/59/ES 34. panta 1. punkta g) apakšpunktā un 75. pantā minētajiem principiem. |
| --- | --- |

e)

minēto saistību iekļaušana atbilstīgo saistību posteņos neradītu materiālu risku, ka to varētu sekmīgi juridiski apstrīdēt vai par to iesniegt derīgu kompensācijas prasību, kā to novērtējusi noregulējuma iestāde saistībā ar Direktīvas 2014/59/ES 34. panta 1. punkta g) apakšpunktā un 75. pantā minētajiem principiem.

5.   Noregulējuma iestāde var atļaut iestādei atbilstīgo saistību posteņos iekļaut tikai tās saistības, kas minētas vai nu 3., vai 4. punktā.

6.   Noregulējuma iestāde, pārbaudot, vai ir izpildīti šajā pantā izklāstītie nosacījumi, konsultējas ar kompetento iestādi.

7.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai precizētu:

| a) | atbilstīgo saistību instrumentu netiešās finansēšanas piemērojamos veidus un būtību; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgo saistību instrumentu netiešās finansēšanas piemērojamos veidus un būtību;

| b) | dzēšanas stimulu veidu un būtību šā panta 2. punkta pirmās daļas g) apakšpunktā izklāstītā nosacījuma un 72.c panta 3. punkta nolūkos. |
| --- | --- |

b)

dzēšanas stimulu veidu un būtību šā panta 2. punkta pirmās daļas g) apakšpunktā izklāstītā nosacījuma un 72.c panta 3. punkta nolūkos.

Minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus pilnībā saskaņo ar deleģēto aktu, kas minēts 28. panta 5. punkta a) apakšpunktā un 52. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

EBI līdz 2019. gada 28. decembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.

72.c pants

Atbilstīgu saistību instrumentu amortizācija

1.   Atbilstīgu saistību instrumentus, kuru atlikušais termiņš ir vismaz viens gads, to pilnas summas apmērā uzskata par atbilstīgo saistību posteņiem.

Atbilstīgu saistību instrumentus, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, neuzskata par atbilstīgo saistību posteņiem.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkos, ja atbilstīgo saistību instruments ietver turētāja pirmstermiņa dzēšanas iespēju, kas jāizmanto pirms sākotnēji norādītā instrumenta termiņa, kā instrumenta termiņu nosaka agrāko iespējamo datumu, kurā turētājs var izmantot pirmstermiņa dzēšanas iespēju un pieprasīt instrumenta pirmstermiņa dzēšanu vai atmaksāšanu.

3.   Šā panta 1. punkta nolūkos, ja atbilstīgo saistību instrumentā ir ietverts stimuls emitentam atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt instrumentu pirms sākotnēji norādītā instrumenta termiņa, par instrumenta termiņu nosaka agrāko iespējamo datumu, kurā emitents var izmantot minēto iespēju un pieprasīt instrumenta pirmstermiņa dzēšanu vai atmaksāšanu.

4.   Šā panta 1. punkta nolūkos, ja atbilstīgo saistību instrumentā ir ietvertas pirmstermiņa atmaksas iespējas, ko var izmantot tikai pēc emitenta ieskatiem pirms sākotnēji norādītā instrumenta termiņa, bet ja instrumentu reglamentējošie noteikumi neparedz nekādu stimulu instrumentu pirms termiņa atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt un neparedz nekādu dzēšanas vai atmaksas iespēju pēc turētāju ieskatiem, par instrumenta termiņu nosaka sākotnēji norādīto termiņu.

72.d pants

Sekas, ja tiek pārtraukta atbilstības prasību ievērošana

Ja atbilstīgu saistību instrumenta gadījumā 72.b pantā izklāstītie piemērojamie kritēriji vairs netiek ievēroti, saistības nekavējoties pārtrauc uzskatīt par atbilstīgu saistību instrumentiem.

72.b panta 2. punktā minētās saistības var turpināt uzskaitīt par atbilstīgo saistību instrumentiem, kamēr tās var uzskatīt par atbilstīgo saistību instrumentiem saskaņā ar 72.b panta 3. vai 4. punktu.

2. iedaļa

Atbilstīgo saistību posteņu atskaitījumi

72.e pants

Atbilstīgo saistību posteņu atskaitījumi

1.   Iestādes, kurām piemēro 92.a pantu, no atbilstīgo saistību posteņiem atskaita:

| a) | iestādes tiešu, netiešu un sintētisku līdzdalību pašu atbilstīgu saistību instrumentos, tostarp pašu saistībās, ko minētajai iestādei var nākties iegādāties spēkā esošo līgumsaistību rezultātā; |
| --- | --- |

a)

iestādes tiešu, netiešu un sintētisku līdzdalību pašu atbilstīgu saistību instrumentos, tostarp pašu saistībās, ko minētajai iestādei var nākties iegādāties spēkā esošo līgumsaistību rezultātā;

| b) | iestādes tiešu, netiešu un sintētisku līdzdalību tādu G-SNI vienību atbilstīgo saistību instrumentos, ar kurām iestādei ir savstarpēja līdzdalība, attiecībā uz kuru kompetentā iestāde uzskata, ka tā ir izveidota, lai mākslīgi palielinātu noregulējuma vienības zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju; |
| --- | --- |

b)

iestādes tiešu, netiešu un sintētisku līdzdalību tādu G-SNI vienību atbilstīgo saistību instrumentos, ar kurām iestādei ir savstarpēja līdzdalība, attiecībā uz kuru kompetentā iestāde uzskata, ka tā ir izveidota, lai mākslīgi palielinātu noregulējuma vienības zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju;

| c) | tiešās, netiešās un sintētiskās līdzdalības G-SNI vienību atbilstīgo saistību instrumentos attiecīgo summu, kas noteikta saskaņā ar 72.i pantu, ja iestādei minētajās vienībās nav būtisku ieguldījumu; |
| --- | --- |

c)

tiešās, netiešās un sintētiskās līdzdalības G-SNI vienību atbilstīgo saistību instrumentos attiecīgo summu, kas noteikta saskaņā ar 72.i pantu, ja iestādei minētajās vienībās nav būtisku ieguldījumu;

| d) | iestādes tiešu, netiešu un sintētisku līdzdalību G-SNI vienību atbilstīgo saistību instrumentos, ja iestādei minētajās vienībās ir būtiski ieguldījumi, izņemot sākotnējās izvietošanas pozīcijas, kas tiek turētas piecas darba dienas vai mazāk. |
| --- | --- |

d)

iestādes tiešu, netiešu un sintētisku līdzdalību G-SNI vienību atbilstīgo saistību instrumentos, ja iestādei minētajās vienībās ir būtiski ieguldījumi, izņemot sākotnējās izvietošanas pozīcijas, kas tiek turētas piecas darba dienas vai mazāk.

2.   Šīs iedaļas nolūkos visus instrumentus ar atbilstīgu saistību instrumentiem līdzvērtīgu prioritāti uzskata par atbilstīgo saistību instrumentiem, izņemot instrumentus, kuru prioritāte ir līdzvērtīga instrumentiem, kas atzīti kā atbilstīgās saistības saskaņā ar 72.b panta 3. un 4. punktu.

3.   Šīs iedaļas nolūkos iestādes 72.b panta 3. punktā minēto atbilstīgo saistību instrumentu līdzdalības summu var aprēķināt šādi:

Formula

kur:

| h | = | 72.b panta 3. punktā minēto atbilstīgo saistību instrumentu līdzdalības summa; |
| --- | --- | --- |
| i | = | indekss, ar ko apzīmē emitentiestādi; |
| Hi | = | tās līdzdalības kopējā summa, kas emitentiestādei i ir atbilstīgajās saistībās, kuras minētas 72.b panta 3. punktā; |
| li | = | to saistību summa, kuras atbilstīgo saistību posteņos iekļauj emitentiestāde i 72.b panta 3. punktā noteiktajās robežās saskaņā ar emitentiestādes pēdējo atklāto informāciju; un |
| Li | = | emitentiestādes i nenokārtoto saistību, kas minētas 72.b panta 3. punktā, kopējā summa saskaņā ar emitenta pēdējo atklāto informāciju. |

h

=

72.b panta 3. punktā minēto atbilstīgo saistību instrumentu līdzdalības summa;

i

=

indekss, ar ko apzīmē emitentiestādi;

Hi

=

tās līdzdalības kopējā summa, kas emitentiestādei i ir atbilstīgajās saistībās, kuras minētas 72.b panta 3. punktā;

li

=

to saistību summa, kuras atbilstīgo saistību posteņos iekļauj emitentiestāde i 72.b panta 3. punktā noteiktajās robežās saskaņā ar emitentiestādes pēdējo atklāto informāciju; un

Li

=

emitentiestādes i nenokārtoto saistību, kas minētas 72.b panta 3. punktā, kopējā summa saskaņā ar emitenta pēdējo atklāto informāciju.

4.   Ja ES mātes iestādei vai dalībvalsts mātes iestādei, kam piemēro 92.a pantu, ir tieša, netieša vai sintētiska līdzdalība viena vai vairāku tādu meitasuzņēmumu pašu kapitāla instrumentos vai atbilstīgo saistību instrumentos, kuri nepieder tai pašai noregulējuma grupai, kurai minētā mātes iestāde, minētās mātes iestādes noregulējuma iestāde, pienācīgi apsvērusi attiecīgo meitasuzņēmumu noregulējuma iestāžu viedokli, var atļaut mātes iestādei atskaitīt šādas līdzdalības, atskaitot mazāku summu, ko nosaka minētās mātes iestādes noregulējuma iestāde. Minētā koriģētā summa ir vismaz vienāda ar summu (m), ko aprēķina šādi:

| | mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – ri · aRWAi]}}
  kur:







  i | = | indekss, ar ko apzīmē meitasuzņēmumu; |
| --- | --- | --- | --- |
| OPi | = | meitasuzņēmuma i emitēto pašu kapitāla instrumentu apjoms, ko tur mātesuzņēmums; |
| LPi | = | meitasuzņēmuma i emitēto atbilstīgo saistību posteņu apjoms, ko tur mātes iestāde; |
| β | = | to meitasuzņēmuma i emitēto pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību posteņu procentuālā daļa, ko tur mātesuzņēmums; |
| Oi | = | meitasuzņēmuma i pašu kapitāla apjoms, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu; |
| Li | = | meitasuzņēmuma i atbilstīgo saistību apjoms, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu; |
| ri | = | attiecība, ko piemēro meitasuzņēmumam i tā noregulējuma grupas līmenī saskaņā ar šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktu un Direktīvas 2014/59/ES 45.d pantu; un |
| aRWAi | = | G-SNI vienības i kopējais riska darījumu apjoms, kas aprēķināts saskaņā ar 92. panta 3. un 4. punktu, ņemot vērā 12.a pantā izklāstītās korekcijas. |

mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – ri · aRWAi]}}

kur:

i

=

indekss, ar ko apzīmē meitasuzņēmumu;

OPi

=

meitasuzņēmuma i emitēto pašu kapitāla instrumentu apjoms, ko tur mātesuzņēmums;

LPi

=

meitasuzņēmuma i emitēto atbilstīgo saistību posteņu apjoms, ko tur mātes iestāde;

β

=

to meitasuzņēmuma i emitēto pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību posteņu procentuālā daļa, ko tur mātesuzņēmums;

Oi

=

meitasuzņēmuma i pašu kapitāla apjoms, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu;

Li

=

meitasuzņēmuma i atbilstīgo saistību apjoms, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu;

ri

=

attiecība, ko piemēro meitasuzņēmumam i tā noregulējuma grupas līmenī saskaņā ar šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktu un Direktīvas 2014/59/ES 45.d pantu; un

aRWAi

=

G-SNI vienības i kopējais riska darījumu apjoms, kas aprēķināts saskaņā ar 92. panta 3. un 4. punktu, ņemot vērā 12.a pantā izklāstītās korekcijas.

Ja mātes iestādei ir ļauts atskaitīt koriģēto summu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, meitasuzņēmums atskaita starpību starp šā punkta pirmajā daļā minēto pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentu līdzdalības summu un minēto koriģēto summu.

72.f pants

Pašu atbilstīgo saistību instrumentu līdzdalības atskaitījums

Šīs regulas 72.e panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkos iestādes, pamatojoties uz bruto garajām pozīcijām, līdzdalību aprēķina, ievērojot šādus izņēmumus:

| a) | iestādes var aprēķināt līdzdalības apmēru, pamatojoties uz neto garajām pozīcijām, ar noteikumu, ka ir izpildīti abi šādi nosacījumi:






  i) | garās un īsās pozīcijas ir izveidotas vienā pamatā esošajā riska darījumā un īsās pozīcijas neietver darījuma partnera risku; |
| --- | --- | --- |

a)

iestādes var aprēķināt līdzdalības apmēru, pamatojoties uz neto garajām pozīcijām, ar noteikumu, ka ir izpildīti abi šādi nosacījumi:

i)

garās un īsās pozīcijas ir izveidotas vienā pamatā esošajā riska darījumā un īsās pozīcijas neietver darījuma partnera risku;

| ii) | vai nu abas pozīcijas – garā un īsā – tiek turētas tirdzniecības portfelī, vai arī abas tiek turētas netirdzniecības portfelī; |
| --- | --- |

ii)

vai nu abas pozīcijas – garā un īsā – tiek turētas tirdzniecības portfelī, vai arī abas tiek turētas netirdzniecības portfelī;

| b) | iestādes nosaka atskaitāmo summu attiecībā uz tiešām, netiešām un sintētiskām līdzdalībām indeksa vērtspapīros, aprēķinot pamatā esošo riska darījumu ar pašu atbilstīgo saistību instrumentiem, kas iekļauti minētajos indeksos; |
| --- | --- |

b)

iestādes nosaka atskaitāmo summu attiecībā uz tiešām, netiešām un sintētiskām līdzdalībām indeksa vērtspapīros, aprēķinot pamatā esošo riska darījumu ar pašu atbilstīgo saistību instrumentiem, kas iekļauti minētajos indeksos;

| c) | iestādes var veikt neto ieskaitu, atņemot no pašu atbilstīgo saistību instrumentu bruto garajām pozīcijām, kas rodas no līdzdalības indeksa vērtspapīros, pašu atbilstīgo saistību instrumentu īsās pozīcijas, kas rodas no īsajām pozīcijām pamatā esošajos indeksos, tostarp arī tad, ja minētās īsās pozīcijas ietver darījuma partnera risku, ar noteikumu, ka ir ievēroti abi šādi nosacījumi:






  i) | garās un īsās pozīcijas ir tajos pašos pamatā esošajos indeksos; |
| --- | --- | --- |

c)

iestādes var veikt neto ieskaitu, atņemot no pašu atbilstīgo saistību instrumentu bruto garajām pozīcijām, kas rodas no līdzdalības indeksa vērtspapīros, pašu atbilstīgo saistību instrumentu īsās pozīcijas, kas rodas no īsajām pozīcijām pamatā esošajos indeksos, tostarp arī tad, ja minētās īsās pozīcijas ietver darījuma partnera risku, ar noteikumu, ka ir ievēroti abi šādi nosacījumi:

i)

garās un īsās pozīcijas ir tajos pašos pamatā esošajos indeksos;

| ii) | vai nu abas pozīcijas – garā un īsā – tiek turētas tirdzniecības portfelī, vai arī abas tiek turētas netirdzniecības portfelī. |
| --- | --- |

ii)

vai nu abas pozīcijas – garā un īsā – tiek turētas tirdzniecības portfelī, vai arī abas tiek turētas netirdzniecības portfelī.

72.g pants

Atbilstīgo saistību posteņu atskaitījuma bāze

72.e panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunkta nolūkos iestādes atskaita bruto garās pozīcijas ar izņēmumiem, kas noteikti 72.h un 72.i pantā.

72.h pants

Citu G-SNI vienību atbilstīgo saistību līdzdalības atskaitījums

Iestādes, kuras neizmanto 72.j pantā paredzēto izņēmumu, veic 72.e panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā paredzētos atskaitījumus saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| a) | tās var aprēķināt tiešo, netiešo un sintētisko līdzdalību atbilstīgo saistību instrumentos, pamatojoties uz neto garo pozīciju tajā pašā pamatā esošā riska darījumā, ar noteikumu, ka ir ievēroti abi šie nosacījumi:






  i) | īsās pozīcijas termiņš ir vai nu vienāds ar garās pozīcijas termiņu vai vēlāks par to, vai īsās pozīcijas atlikušais termiņš ir vismaz viens gads; |
| --- | --- | --- |

a)

tās var aprēķināt tiešo, netiešo un sintētisko līdzdalību atbilstīgo saistību instrumentos, pamatojoties uz neto garo pozīciju tajā pašā pamatā esošā riska darījumā, ar noteikumu, ka ir ievēroti abi šie nosacījumi:

i)

īsās pozīcijas termiņš ir vai nu vienāds ar garās pozīcijas termiņu vai vēlāks par to, vai īsās pozīcijas atlikušais termiņš ir vismaz viens gads;

| ii) | vai nu abas pozīcijas – garā un īsā – tiek turētas tirdzniecības portfelī, vai arī abas tiek turētas netirdzniecības portfelī; |
| --- | --- |

ii)

vai nu abas pozīcijas – garā un īsā – tiek turētas tirdzniecības portfelī, vai arī abas tiek turētas netirdzniecības portfelī;

| b) | tās nosaka atskaitāmo summu attiecībā uz tiešām, netiešām un sintētiskām līdzdalībām indeksa vērtspapīros, caurskatot pamatā esošo riska darījumu ar atbilstīgo saistību instrumentiem, kas iekļauti minētajos indeksos. |
| --- | --- |

b)

tās nosaka atskaitāmo summu attiecībā uz tiešām, netiešām un sintētiskām līdzdalībām indeksa vērtspapīros, caurskatot pamatā esošo riska darījumu ar atbilstīgo saistību instrumentiem, kas iekļauti minētajos indeksos.

72.i pants

Atbilstīgo saistību atskaitījums, ja iestādei nav būtisku ieguldījumu G-SNI vienībās

1.   Šīs regulas 72.e. panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkos iestādes aprēķina piemērojamo atskaitāmo summu, reizinot šā punkta a) apakšpunktā minēto summu ar koeficientu, kas iegūts no šā punkta b) apakšpunktā minētā aprēķina:

| a) | kopējā summa, par kādu iestādes tiešā, netiešā un sintētiskā līdzdalība finanšu sektora sabiedrību pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla instrumentos un G-SNI vienību atbilstīgo saistību instrumentos, no kuriem nevienā iestādei nav būtiska līdzdalība, pārsniedz 10 % no iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem pēc tam, kad piemērots:






  i) | 32. līdz 35. pants; |
| --- | --- | --- |

a)

kopējā summa, par kādu iestādes tiešā, netiešā un sintētiskā līdzdalība finanšu sektora sabiedrību pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla instrumentos un G-SNI vienību atbilstīgo saistību instrumentos, no kuriem nevienā iestādei nav būtiska līdzdalība, pārsniedz 10 % no iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem pēc tam, kad piemērots:

i)

32. līdz 35. pants;

| ii) | 36. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunkts, k) apakšpunkta ii) līdz k) apakšpunkta v) punkts un l) apakšpunkts, izņemot atskaitāmo summu attiecībā uz tādiem atliktā nodokļa aktīviem, kuru realizācija ir atkarīga no peļņas gūšanas nākotnē un izriet no laika noviržu izraisītas pagaidu starpības; |
| --- | --- |

ii)

36. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunkts, k) apakšpunkta ii) līdz k) apakšpunkta v) punkts un l) apakšpunkts, izņemot atskaitāmo summu attiecībā uz tādiem atliktā nodokļa aktīviem, kuru realizācija ir atkarīga no peļņas gūšanas nākotnē un izriet no laika noviržu izraisītas pagaidu starpības;

| iii) | 44. pants un 45. pants; |
| --- | --- |

iii)

44. pants un 45. pants;

| b) | iestādes tiešās, netiešās un sintētiskās līdzdalības tādu G-SNI vienību, kurās iestādei nav būtiskas līdzdalības, atbilstīgo saistību instrumentos summa, dalīta ar iestādes tiešās, netiešās un sintētiskās līdzdalības finanšu sektora sabiedrību pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla, otrā līmeņa kapitāla instrumentos, kā arī G-SNI vienību atbilstīgo saistību instrumentos, ja noregulējuma vienībai nevienā no minētajām nav būtisku ieguldījumu, kopējo summu. |
| --- | --- |

b)

iestādes tiešās, netiešās un sintētiskās līdzdalības tādu G-SNI vienību, kurās iestādei nav būtiskas līdzdalības, atbilstīgo saistību instrumentos summa, dalīta ar iestādes tiešās, netiešās un sintētiskās līdzdalības finanšu sektora sabiedrību pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla, otrā līmeņa kapitāla instrumentos, kā arī G-SNI vienību atbilstīgo saistību instrumentos, ja noregulējuma vienībai nevienā no minētajām nav būtisku ieguldījumu, kopējo summu.

2.   Iestādes 1. punkta a) apakšpunktā minētajās summās un koeficienta aprēķināšanā, ko veic saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, neietver sākotnējās izvietošanas pozīcijas, kas tiek turētas piecas darba dienas vai mazāk.

3.   Summu, ko atskaita saskaņā ar 1. punktu, sadala pa visiem iestādes turētajiem G-SNI vienības atbilstīgo saistību instrumentiem. Iestādes nosaka katra atbilstīgo saistību instrumenta summu, ko atskaita saskaņā ar 1. punktu, reizinot šā punkta a) apakšpunktā norādīto summu ar šā punkta b) apakšpunktā norādīto proporciju:

| a) | līdzdalības apmērs, kas ir jāatskaita saskaņā ar 1. punktu; |
| --- | --- |

a)

līdzdalības apmērs, kas ir jāatskaita saskaņā ar 1. punktu;

| b) | kopējā apmēra proporcija iestādes tiešai, netiešai un sintētiskai līdzdalībai tādu G-SNI vienību atbilstīgo saistību instrumentos, kurās iestādei nav būtisku ieguldījumu, kuru pārstāv katrs iestādes turētais atbilstīgo saistību instruments. |
| --- | --- |

b)

kopējā apmēra proporcija iestādes tiešai, netiešai un sintētiskai līdzdalībai tādu G-SNI vienību atbilstīgo saistību instrumentos, kurās iestādei nav būtisku ieguldījumu, kuru pārstāv katrs iestādes turētais atbilstīgo saistību instruments.

4.   Šīs regulas 72.e panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās līdzdalības apmēru, kas vienāds ar vai mazāks par 10 % no iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem pēc tam, kad ir piemēroti šā panta 1. punkta a) apakšpunkta i), a) apakšpunkta ii) un a) apakšpunkta iii) punktā paredzētie noteikumi, neatskaita, un uz to attiecīgā gadījumā attiecina piemērojamo riska pakāpi saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. vai 3. nodaļu un Trešās daļas IV sadaļas prasības.

5.   Iestādes nosaka katra tāda atbilstīgo saistību instrumenta summu, kuram riska pakāpi nosaka saskaņā ar 4. punktu, reizinot līdzdalības apmēru, kas nepieciešams, lai tas būtu riska svērts saskaņā ar 4. punktu, ar 3. punkta b) apakšpunktā norādīto aprēķinu rezultātā iegūto proporciju.

72.j pants

Tirdzniecības portfeļa izņēmums no atbilstīgo saistību posteņu atskaitījumiem

1.   Iestādes var izvēlēties neatskaitīt iepriekš noteiktu daļu no to tiešās, netiešās un sintētiskās līdzdalības atbilstīgo saistību instrumentos, kas kopumā, mērot uz bruto garās bāzes, ir vienāda ar vai mazāka par 5 % no iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem pēc 32. līdz 36. panta piemērošanas, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | līdzdalība ir tirdzniecības portfelī; |
| --- | --- |

a)

līdzdalība ir tirdzniecības portfelī;

| b) | atbilstīgo saistību instrumentus netur ilgāk kā 30 darba dienas. |
| --- | --- |

b)

atbilstīgo saistību instrumentus netur ilgāk kā 30 darba dienas.

2.   To posteņu summai, kas netiek atskaitīti 1. punktā noteiktajā kārtībā, piemēro tirdzniecības portfelī esošo posteņu pašu kapitāla prasības.

3.   Ja saskaņā ar 1. punktu neatskaitītas līdzdalības gadījumā minētajā punktā izklāstītie nosacījumi vairs netiek ievēroti, līdzdalību atskaita saskaņā ar 72.g pantu, nepiemērojot 72.h un 72.i pantā noteiktos izņēmumus.

3. iedaļa

Pašu kapitāls un atbilstīgās saistības

72.k pants

Atbilstīgās saistības

Iestādes atbilstīgās saistības sastāv no iestādes atbilstīgo saistību pozīcijām pēc atskaitījumiem, kas minēti 72.e pantā.

72.l pants

Pašu kapitāls un atbilstīgās saistības

Iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības sastāv no tās pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summas.

(*11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173., 12.6.2014., 149. lpp.)."

*11

(*12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēma (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.).”;"

*12

| 32) | regulas Otrās daļas I sadaļas 6. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “

  Vispārīgas prasības attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgām saistībām

  ”; |
| --- | --- |

32)

regulas Otrās daļas I sadaļas 6. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“

  Vispārīgas prasības attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgām saistībām

  ”;

Vispārīgas prasības attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgām saistībām

| 33) | regulas 73. pantu groza šādi:






  a) | panta virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “
  Peļņas sadale attiecībā uz instrumentiem
  ”; |
| --- | --- | --- |

33)

regulas 73. pantu groza šādi:

a)

panta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“
  Peļņas sadale attiecībā uz instrumentiem
  ”;

Peļņas sadale attiecībā uz instrumentiem

| b) | panta 1. līdz 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Kapitāla instrumenti un saistības, attiecībā uz kuriem iestādei ir pilnīga rīcības brīvība pieņemt lēmumu sadalīt peļņu veidā, kas nav nauda vai pašu kapitāla instrumenti, nav uzskatāmi par tādiem, ko var kvalificēt par pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla, otrā līmeņa kapitāla vai atbilstīgo saistību instrumentiem, ja vien iestāde pirms tam nav saņēmusi kompetentās iestādes atļauju.


  2.   Kompetentās iestādes 1. punktā minēto iepriekšējo atļauju piešķir tikai tad, ja tās uzskata, ka ir izpildīti visi šie nosacījumi:






  a) | panta 1. punktā minētā rīcības brīvība vai peļņas sadales veids neietekmētu negatīvā veidā iestādes spēju atcelt instrumentā paredzētos maksājumus; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 1. līdz 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Kapitāla instrumenti un saistības, attiecībā uz kuriem iestādei ir pilnīga rīcības brīvība pieņemt lēmumu sadalīt peļņu veidā, kas nav nauda vai pašu kapitāla instrumenti, nav uzskatāmi par tādiem, ko var kvalificēt par pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla, otrā līmeņa kapitāla vai atbilstīgo saistību instrumentiem, ja vien iestāde pirms tam nav saņēmusi kompetentās iestādes atļauju.

2.   Kompetentās iestādes 1. punktā minēto iepriekšējo atļauju piešķir tikai tad, ja tās uzskata, ka ir izpildīti visi šie nosacījumi:

a)

panta 1. punktā minētā rīcības brīvība vai peļņas sadales veids neietekmētu negatīvā veidā iestādes spēju atcelt instrumentā paredzētos maksājumus;

| b) | panta 1. punktā minētā rīcības brīvība vai peļņas sadales veids neietekmētu negatīvā veidā kapitāla instrumenta vai saistības spēju absorbēt zaudējumus; |
| --- | --- |

b)

panta 1. punktā minētā rīcības brīvība vai peļņas sadales veids neietekmētu negatīvā veidā kapitāla instrumenta vai saistības spēju absorbēt zaudējumus;

| c) | panta 1. punktā minētā iestādes rīcības brīvība vai peļņas sadales veids nekādi citādi nemazinātu attiecīgā kapitāla instrumenta vai saistības kvalitāti. |
| --- | --- |

c)

panta 1. punktā minētā iestādes rīcības brīvība vai peļņas sadales veids nekādi citādi nemazinātu attiecīgā kapitāla instrumenta vai saistības kvalitāti.

Pirms 1. punktā minētās iepriekšējās atļaujas piešķiršanas kompetentā iestāde apspriežas ar noregulējuma iestādi par iestādes atbilstību minētajiem nosacījumiem.

3.   Kapitāla instrumenti un saistības, par kuriem juridiskai personai, kas nav iestāde, kura emitējusi minētos instrumentus vai saistības, ir rīcības brīvība pieņemt lēmumu vai pieprasīt, ka peļņas sadale attiecībā uz minētajiem instrumentiem vai saistībām notiek veidā, kas nav nauda vai pašu kapitāla instrumenti, nav uzskatāmi par tādiem, ko var kvalificēt par pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla, otrā līmeņa kapitāla vai atbilstīgo saistību instrumentiem.

4.   Iestādes var izmantot plaša tirgus indeksu kā vienu no atskaites punktiem, lai noteiktu peļņas sadales līmeni attiecībā uz pirmā līmeņa papildu kapitāla, otrā līmeņa kapitāla un atbilstīgo saistību instrumentiem.”;

| c) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Iestādes ziņo un atklāj informāciju par tiem plašā tirgus indeksiem, uz kuriem balstās to kapitāla instrumenti un atbilstīgo saistību instrumenti.”; |
| --- | --- |

c)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Iestādes ziņo un atklāj informāciju par tiem plašā tirgus indeksiem, uz kuriem balstās to kapitāla instrumenti un atbilstīgo saistību instrumenti.”;

| 34) | regulas 75. panta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  “Uzskata, ka 45. panta a) punktā, 59. panta a) punktā, 69. panta a) punktā un 72.h panta a) punktā minētās īso pozīciju termiņa prasības attiecībā uz turētajām pozīcijām ir ievērotas, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:”; |
| --- | --- |

34)

regulas 75. panta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Uzskata, ka 45. panta a) punktā, 59. panta a) punktā, 69. panta a) punktā un 72.h panta a) punktā minētās īso pozīciju termiņa prasības attiecībā uz turētajām pozīcijām ir ievērotas, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:”;

| 35) | regulas 76. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Regulas 42. panta a) punkta, 45. panta a) punkta, 57. panta a) punkta, 59. panta a) punkta, 67. panta a) punkta, 69. panta a) punkta un 72.h panta a) punkta nolūkos iestādes var samazināt kapitāla instrumenta garās pozīcijas apjomu par indeksa daļu, kas sastāv no tā paša pamatā esošā riska darījuma, kuram ierobežo risku, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:






  a) | gan garā pozīcija, kurai ierobežo risku, gan īsā pozīcija indeksā, kuru izmanto, lai ierobežotu risku minētajai garajai pozīcijai, ir iegrāmatotas tirdzniecības portfelī vai abas tiek turētas netirdzniecības portfelī; |
| --- | --- | --- |

35)

regulas 76. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Regulas 42. panta a) punkta, 45. panta a) punkta, 57. panta a) punkta, 59. panta a) punkta, 67. panta a) punkta, 69. panta a) punkta un 72.h panta a) punkta nolūkos iestādes var samazināt kapitāla instrumenta garās pozīcijas apjomu par indeksa daļu, kas sastāv no tā paša pamatā esošā riska darījuma, kuram ierobežo risku, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

a)

gan garā pozīcija, kurai ierobežo risku, gan īsā pozīcija indeksā, kuru izmanto, lai ierobežotu risku minētajai garajai pozīcijai, ir iegrāmatotas tirdzniecības portfelī vai abas tiek turētas netirdzniecības portfelī;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētās pozīcijas ir iegrāmatotas iestādes bilancē pēc patiesās vērtības; |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētās pozīcijas ir iegrāmatotas iestādes bilancē pēc patiesās vērtības;

| c) | šā panta a) apakšpunktā minētā īsā pozīcija saskaņā ar iestādes iekšējās kontroles procesiem ir uzskatāma par efektīvu riska ierobežošanas pozīciju; |
| --- | --- |

c)

šā panta a) apakšpunktā minētā īsā pozīcija saskaņā ar iestādes iekšējās kontroles procesiem ir uzskatāma par efektīvu riska ierobežošanas pozīciju;

| d) | kompetentās iestādes vismaz reizi gadā izvērtē c) apakšpunktā minēto iekšējās kontroles procesu piemērotību un pārliecinās, ka šie procesi joprojām ir atbilstīgi. |
| --- | --- |

d)

kompetentās iestādes vismaz reizi gadā izvērtē c) apakšpunktā minēto iekšējās kontroles procesu piemērotību un pārliecinās, ka šie procesi joprojām ir atbilstīgi.

2.   Ja kompetentā iestāde ir piešķīrusi iepriekšēju atļauju, iestāde var izmantot konservatīvas aplēses, lai noteiktu apmēru iestādes pamatā esošajiem riska darījumiem ar indeksos iekļautajiem instrumentiem, kā alternatīvu tam, ka tā aprēķina savus riska darījumus ar vienu vai vairākām šādām pozīcijām:

| a) | indeksos iekļautie pašu pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla, otrā līmeņa kapitāla un atbilstīgo saistību instrumenti; |
| --- | --- |

a)

indeksos iekļautie pašu pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla, otrā līmeņa kapitāla un atbilstīgo saistību instrumenti;

| b) | indeksos iekļautie finanšu sektora sabiedrību pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla instrumenti; |
| --- | --- |

b)

indeksos iekļautie finanšu sektora sabiedrību pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla instrumenti;

| c) | indeksos iekļautie iestāžu atbilstīgo saistību instrumenti. |
| --- | --- |

c)

indeksos iekļautie iestāžu atbilstīgo saistību instrumenti.

3.   Kompetentās iestādes 2. punktā minēto iepriekšējo atļauju piešķir tikai tad, ja iestāde tām ir pārliecinoši pierādījusi, ka iestādei būtu praktiskā ziņā apgrūtinoši uzraudzīt tās pamatā esošos riska darījumus ar pozīcijām, kas attiecīgi minētas vai nu vienā, vai vairākos 2. punkta apakšpunktos.”;

| 36) | regulas 77. pantu aizstāj ar šādu:

  “77. pants
  Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību samazināšanas nosacījumi

  1.   Iestādei ir jāsaņem kompetentās iestādes iepriekšēja atļauja, lai veiktu jebkuru no turpmāk minētajām darbībām:






  a) | samazinātu, dzēstu vai atpirktu pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus, ko iestāde emitējusi saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

36)

regulas 77. pantu aizstāj ar šādu:

“77. pants

Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību samazināšanas nosacījumi

1.   Iestādei ir jāsaņem kompetentās iestādes iepriekšēja atļauja, lai veiktu jebkuru no turpmāk minētajām darbībām:

a)

samazinātu, dzēstu vai atpirktu pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus, ko iestāde emitējusi saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem;

| b) | samazinātu, sadalītu vai pārklasificētu par citu pašu kapitāla posteni akciju emisijas uzcenojuma kontus, kas saistīti ar pašu kapitāla instrumentiem; |
| --- | --- |

b)

samazinātu, sadalītu vai pārklasificētu par citu pašu kapitāla posteni akciju emisijas uzcenojuma kontus, kas saistīti ar pašu kapitāla instrumentiem;

| c) | atsauktu, dzēstu, atmaksātu vai atpirktu pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentus pirms to līgumā noteiktā termiņa. |
| --- | --- |

c)

atsauktu, dzēstu, atmaksātu vai atpirktu pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentus pirms to līgumā noteiktā termiņa.

2.   Iestāde saņem noregulējuma iestādes iepriekšēju atļauju, lai atsauktu, dzēstu, atmaksātu vai atpirktu atbilstīgo saistību instrumentus, uz kuriem neattiecas 1. punkts, pirms to līgumā noteiktā termiņa.”;

| 37) | regulas 78. pantu aizstāj ar šādu:

  “78. pants
  Uzraudzības iestādes atļauja samazināt pašu kapitālu

  1.   Kompetentā iestāde piešķir atļauju iestādei samazināt, atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentus vai samazināt, sadalīt vai pārklasificēt saistītos akciju emisijas uzcenojuma kontus, ja ir izpildīts kāds no šādiem nosacījumiem:






  a) | pirms vai vienlaicīgi ar jebkuru 77. panta 1. punktā minēto darbību iestāde aizstāj 77. panta 1. punktā minētos instrumentus vai saistītos akciju emisijas uzcenojuma kontus ar līdzvērtīgas vai augstākas kvalitātes pašu kapitāla instrumentiem, kuru noteikumi ir ilgtermiņā piemēroti iestādes spējai nodrošināt ienākumus; |
| --- | --- | --- |

37)

regulas 78. pantu aizstāj ar šādu:

“78. pants

Uzraudzības iestādes atļauja samazināt pašu kapitālu

1.   Kompetentā iestāde piešķir atļauju iestādei samazināt, atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentus vai samazināt, sadalīt vai pārklasificēt saistītos akciju emisijas uzcenojuma kontus, ja ir izpildīts kāds no šādiem nosacījumiem:

a)

pirms vai vienlaicīgi ar jebkuru 77. panta 1. punktā minēto darbību iestāde aizstāj 77. panta 1. punktā minētos instrumentus vai saistītos akciju emisijas uzcenojuma kontus ar līdzvērtīgas vai augstākas kvalitātes pašu kapitāla instrumentiem, kuru noteikumi ir ilgtermiņā piemēroti iestādes spējai nodrošināt ienākumus;

| b) | iestāde ir kompetentajai iestādei pārliecinoši pierādījusi, ka iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības pēc šīs regulas 77. panta 1. punktā minētās darbības veikšanas pārsniegs šajā regulā un Direktīvās 2013/36/ES un 2014/59/ES noteiktās prasības tādā mērā, ko kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamu. |
| --- | --- |

b)

iestāde ir kompetentajai iestādei pārliecinoši pierādījusi, ka iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības pēc šīs regulas 77. panta 1. punktā minētās darbības veikšanas pārsniegs šajā regulā un Direktīvās 2013/36/ES un 2014/59/ES noteiktās prasības tādā mērā, ko kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamu.

Ja iestāde sniedz pietiekamas garantijas attiecībā uz savu spēju darboties ar pašu kapitālu, pārsniedzot šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES noteiktos apjomus, kompetentā iestāde var piešķirt minētajai iestādei vispārīgu iepriekšēju atļauju veikt jebkuru no šīs regulas 77. panta 1. punktā izklāstītajām darbībām, ja ir izpildīti kritēriji, kas nodrošina, ka jebkura šāda turpmākā darbība būs atbilstoša šā punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem. Šādu vispārīgu iepriekšēju atļauju piešķir tikai uz noteiktu termiņu, kas nepārsniedz vienu gadu, pēc kura to var pagarināt. Vispārīgu iepriekšēju atļauju piešķir tikai noteiktam iepriekš norādītam apjomam, kuru nosaka kompetentā iestāde. Attiecībā uz pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem minētais iepriekš noteiktais apjoms nedrīkst pārsniegt 3 % no attiecīgās emisijas un tas nedrīkst pārsniegt 10 % no apjoma, par kādu pirmā līmeņa pamata kapitāls pārsniedz summu, ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāla prasības, kas paredzētas šajā regulā un Direktīvās 2013/36/ES un 2014/59/ES, tādā mērā, kādu kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamu. Attiecībā uz pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem vai otrā līmeņa kapitāla instrumentiem minētais iepriekš noteiktais apjoms nedrīkst pārsniegt 10 % no attiecīgās emisijas un tas nedrīkst pārsniegt 3 % no kopējā apjoma, ko attiecīgi veido pārējie pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumenti vai otrā līmeņa kapitāla instrumenti.

Kompetentās iestādes atsauc vispārīgo iepriekšējo atļauju, ja iestāde pārkāpj kādu no kritērijiem, kas paredzēti minētās atļaujas nolūkos.

2.   Izvērtējot aizstājēju instrumentu ilgtermiņa piemērotību iestādes spējai nodrošināt ienākumus, kā minēts 1. punkta a) apakšpunktā, kompetentās iestādes apsver to, cik lielā mērā minētie aizstājēji kapitāla instrumenti iestādei izmaksātu dārgāk nekā minētie kapitāla instrumenti vai akciju emisijas uzcenojuma konti, kurus ar tiem aizstātu.

3.   Ja iestāde veic 77. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto darbību un spēkā esošie valsts tiesību akti aizliedz atteikties dzēst 27. pantā minētos pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus, kompetentā iestāde var nepiemērot šā panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, ar noteikumu, ka kompetentā iestāde prasa iestādei pienācīgi ierobežot šādu instrumentu dzēšanu.

4.   Kompetentās iestādes var ļaut iestādēm atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentus vai saistītos akciju emisijas uzcenojuma kontus piecus gadus pēc to emitēšanas dienas, ja ir izpildīti 1. punktā izklāstītie nosacījumi un viens no šādiem nosacījumiem:

| a) | ir notikušas tādas izmaiņas minēto instrumentu regulatīvajā klasifikācijā, kuru rezultātā pastāv diezgan liela iespēja, ka tos izslēgs no pašu kapitāla vai pārklasificēs par zemākas kvalitātes pašu kapitālu, turklāt ir izpildīti abi šādi nosacījumi:






  i) | kompetentā iestāde šādas izmaiņas uzskata par pietiekami drošām; |
| --- | --- | --- |

a)

ir notikušas tādas izmaiņas minēto instrumentu regulatīvajā klasifikācijā, kuru rezultātā pastāv diezgan liela iespēja, ka tos izslēgs no pašu kapitāla vai pārklasificēs par zemākas kvalitātes pašu kapitālu, turklāt ir izpildīti abi šādi nosacījumi:

i)

kompetentā iestāde šādas izmaiņas uzskata par pietiekami drošām;

| ii) | iestāde kompetentajai iestādei ir pārliecinoši pierādījusi, ka minēto instrumentu emisijas brīdī nebija pamata prognozēt to regulatīvo pārklasificēšanu; |
| --- | --- |

ii)

iestāde kompetentajai iestādei ir pārliecinoši pierādījusi, ka minēto instrumentu emisijas brīdī nebija pamata prognozēt to regulatīvo pārklasificēšanu;

| b) | ir notikušas izmaiņas minētajiem instrumentiem piemērotajos nodokļos, attiecībā uz kurām iestāde kompetentajai iestādei ir pārliecinoši pierādījusi, ka šīs izmaiņas bijušas būtiskas un minēto instrumentu emisijas brīdī nebija pamata tās prognozēt; |
| --- | --- |

b)

ir notikušas izmaiņas minētajiem instrumentiem piemērotajos nodokļos, attiecībā uz kurām iestāde kompetentajai iestādei ir pārliecinoši pierādījusi, ka šīs izmaiņas bijušas būtiskas un minēto instrumentu emisijas brīdī nebija pamata tās prognozēt;

| c) | šiem instrumentiem un saistītajiem akciju emisijas uzcenojuma kontiem ir tiesības saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus saskaņā ar 494.b pantu; |
| --- | --- |

c)

šiem instrumentiem un saistītajiem akciju emisijas uzcenojuma kontiem ir tiesības saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus saskaņā ar 494.b pantu;

| d) | pirms vai vienlaicīgi ar 77. panta 1. punktā minēto darbību iestāde aizvieto 77. panta 1. punktā minētos instrumentus vai saistītos akciju emisijas uzcenojuma kontus ar līdzvērtīgas vai augstākas kvalitātes pašu kapitāla instrumentiem, kuru noteikumi ir ilgtermiņā piemēroti iestādes spējai nodrošināt ienākumus, un kompetentā iestāde ir atļāvusi minēto darbību, pamatojoties uz apsvērumu, ka tā būtu lietderīga no prudenciālā viedokļa un to pamato ārkārtas apstākļi; |
| --- | --- |

d)

pirms vai vienlaicīgi ar 77. panta 1. punktā minēto darbību iestāde aizvieto 77. panta 1. punktā minētos instrumentus vai saistītos akciju emisijas uzcenojuma kontus ar līdzvērtīgas vai augstākas kvalitātes pašu kapitāla instrumentiem, kuru noteikumi ir ilgtermiņā piemēroti iestādes spējai nodrošināt ienākumus, un kompetentā iestāde ir atļāvusi minēto darbību, pamatojoties uz apsvērumu, ka tā būtu lietderīga no prudenciālā viedokļa un to pamato ārkārtas apstākļi;

| e) | pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumenti ir atpirkti tirgus veidošanas nolūkos. |
| --- | --- |

e)

pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumenti ir atpirkti tirgus veidošanas nolūkos.

5.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu:

| a) | nozīmi formulējumam “ilgtermiņā piemēroti iestādes spējai nodrošināt ienākumus”; |
| --- | --- |

a)

nozīmi formulējumam “ilgtermiņā piemēroti iestādes spējai nodrošināt ienākumus”;

| b) | šā panta 3. punktā minēto pienācīgo dzēšanas ierobežošanu; |
| --- | --- |

b)

šā panta 3. punktā minēto pienācīgo dzēšanas ierobežošanu;

| c) | procesu, tostarp kompetentu iestāžu iepriekšēja apstiprinājuma sniegšanas ierobežojumus un procedūras attiecībā uz 77. panta 1. punktā minēto darbību, un datu prasības attiecībā uz pieteikumu, ko iestāde iesniedz, lai saņemtu kompetentās iestādes atļauju veikt tajā minēto darbību, tostarp procesu, ko paredzēts piemērot, ja dzēš akcijas, kas emitētas kooperatīvo sabiedrību biedriem, un šāda pieteikuma apstrādes laiku. |
| --- | --- |

c)

procesu, tostarp kompetentu iestāžu iepriekšēja apstiprinājuma sniegšanas ierobežojumus un procedūras attiecībā uz 77. panta 1. punktā minēto darbību, un datu prasības attiecībā uz pieteikumu, ko iestāde iesniedz, lai saņemtu kompetentās iestādes atļauju veikt tajā minēto darbību, tostarp procesu, ko paredzēts piemērot, ja dzēš akcijas, kas emitētas kooperatīvo sabiedrību biedriem, un šāda pieteikuma apstrādes laiku.

EBI līdz 2013. gada 28. jūlijam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”;

| 38) | iekļauj šādu pantu:

  “78.a pants
  Atļauja samazināt atbilstīgo saistību instrumentus

  1.   Noregulējuma iestāde piešķir atļauju iestādei atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt atbilstīgo saistību instrumentus, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:






  a) | pirms vai vienlaicīgi ar jebkuru 77. panta 2. punktā minēto darbību iestāde aizvieto atbilstīgo saistību instrumentus ar līdzvērtīgas vai augstākas kvalitātes pašu kapitāla vai atbilstīgo saistību instrumentiem, kuru noteikumi ir ilgtermiņā piemēroti iestādes spējai nodrošināt ienākumus; |
| --- | --- | --- |

38)

iekļauj šādu pantu:

“78.a pants

Atļauja samazināt atbilstīgo saistību instrumentus

1.   Noregulējuma iestāde piešķir atļauju iestādei atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt atbilstīgo saistību instrumentus, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

a)

pirms vai vienlaicīgi ar jebkuru 77. panta 2. punktā minēto darbību iestāde aizvieto atbilstīgo saistību instrumentus ar līdzvērtīgas vai augstākas kvalitātes pašu kapitāla vai atbilstīgo saistību instrumentiem, kuru noteikumi ir ilgtermiņā piemēroti iestādes spējai nodrošināt ienākumus;

| b) | iestāde ir noregulējuma iestādei pārliecinoši pierādījusi, ka iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības pēc šīs regulas 77. panta 2. punktā minētās darbības veikšanas pārsniegs šajā regulā un Direktīvās 2013/36/ES un 2014/59/ES noteiktās prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām tādā mērā, ko noregulējuma iestāde pēc vienošanās ar kompetento iestādi uzskata par nepieciešamu; |
| --- | --- |

b)

iestāde ir noregulējuma iestādei pārliecinoši pierādījusi, ka iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības pēc šīs regulas 77. panta 2. punktā minētās darbības veikšanas pārsniegs šajā regulā un Direktīvās 2013/36/ES un 2014/59/ES noteiktās prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām tādā mērā, ko noregulējuma iestāde pēc vienošanās ar kompetento iestādi uzskata par nepieciešamu;

| c) | iestāde ir noregulējuma iestādei pārliecinoši pierādījusi, ka daļēja vai pilnīga atbilstīgo saistību aizvietošana ar pašu kapitāla instrumentiem ir vajadzīga, lai nodrošinātu atbilstību pašu kapitāla prasībām, kas noteiktas šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES atļaujas atjaunošanai. |
| --- | --- |

c)

iestāde ir noregulējuma iestādei pārliecinoši pierādījusi, ka daļēja vai pilnīga atbilstīgo saistību aizvietošana ar pašu kapitāla instrumentiem ir vajadzīga, lai nodrošinātu atbilstību pašu kapitāla prasībām, kas noteiktas šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES atļaujas atjaunošanai.

Ja iestāde sniedz pietiekamas garantijas attiecībā uz savu spēju darboties ar pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām, pārsniedzot šajā regulā un Direktīvās 2013/36/ES un 2014/59/ES noteikto prasību apjomu, noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi var piešķirt minētajai iestādei vispārīgu iepriekšēju atļauju atsaukt, dzēst, atmaksāt vai atpirkt atbilstīgo saistību instrumentus, ievērojot kritērijus, kas nodrošina, ka jebkura šāda turpmāka darbība būs atbilstoša šā punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem. Šādu vispārīgu iepriekšēju atļauju piešķir tikai uz noteiktu termiņu, kas nepārsniedz vienu gadu, pēc kura to var pagarināt. Vispārīgu iepriekšēju atļauju piešķir noteiktam iepriekš norādītam apjomam, kuru nosaka noregulējuma iestāde. Noregulējuma iestāde informē kompetentās iestādes par visām piešķirtajām vispārīgajām iepriekšējām atļaujām.

Noregulējuma iestāde atsauc vispārīgo iepriekšējo atļauju, ja iestāde pārkāpj kādu no kritērijiem, kas paredzēti minētās atļaujas nolūkos.

2.   Novērtējot aizstājēju instrumentu ilgtermiņa piemērotību iestādes spējai nodrošināt ienākumus, kā minēts 1. punkta a) apakšpunktā, noregulējuma iestādes apsver to, cik lielā mērā minētie aizstājēji kapitāla instrumenti vai aizstājējas atbilstīgās saistības iestādei izmaksātu dārgāk nekā instrumenti, kurus ar tiem aizstātu.

3.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu:

| a) | kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes sadarbības procesu; |
| --- | --- |

a)

kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes sadarbības procesu;

| b) | procedūru, tostarp termiņus un informācijas prasības, atļaujas piešķiršanai saskaņā ar 1. punkta pirmo daļu; |
| --- | --- |

b)

procedūru, tostarp termiņus un informācijas prasības, atļaujas piešķiršanai saskaņā ar 1. punkta pirmo daļu;

| c) | procedūru, tostarp termiņus un informācijas prasības, vispārīgas iepriekšējas atļaujas piešķiršanai saskaņā ar 1. punkta otro daļu; |
| --- | --- |

c)

procedūru, tostarp termiņus un informācijas prasības, vispārīgas iepriekšējas atļaujas piešķiršanai saskaņā ar 1. punkta otro daļu;

| d) | nozīmi formulējumam “ilgtermiņā piemēroti iestādes spējai nodrošināt ienākumus”. |
| --- | --- |

d)

nozīmi formulējumam “ilgtermiņā piemēroti iestādes spējai nodrošināt ienākumus”.

Šā punkta pirmās daļas d) apakšpunkta nolūkos regulatīvo tehnisko standartu projektu pilnībā saskaņo ar 78. pantā minēto deleģēto aktu.

EBI līdz 2019. gada 28. decembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”;

| 39) | regulas 79. pantu groza šādi:






  a) | panta virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Atskaitījumu no pašu kapitāla un atbilstīgajām saistībām pagaidu nepiemērošana”; |
| --- | --- | --- |

39)

regulas 79. pantu groza šādi:

a)

panta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Atskaitījumu no pašu kapitāla un atbilstīgajām saistībām pagaidu nepiemērošana”;

| b) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Ja iestādei ir kapitāla instrumenti vai saistības, kas uzskatāmi par finanšu sektora sabiedrības pašu kapitāla instrumentiem vai par iestādes atbilstīgo saistību instrumentiem, un ja kompetentā iestāde attiecībā uz minēto līdzdalību atzīst, ka tā finansiālas palīdzības operācijas nolūkos ir izveidota, lai reorganizētu minēto sabiedrību vai minēto iestādi un atjaunotu tās dzīvotspēju, kompetentā iestāde var uz laiku nepiemērot noteikumus par atskaitījumiem, kas parasti minētajiem instrumentiem tiktu piemēroti.”; |
| --- | --- |

b)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja iestādei ir kapitāla instrumenti vai saistības, kas uzskatāmi par finanšu sektora sabiedrības pašu kapitāla instrumentiem vai par iestādes atbilstīgo saistību instrumentiem, un ja kompetentā iestāde attiecībā uz minēto līdzdalību atzīst, ka tā finansiālas palīdzības operācijas nolūkos ir izveidota, lai reorganizētu minēto sabiedrību vai minēto iestādi un atjaunotu tās dzīvotspēju, kompetentā iestāde var uz laiku nepiemērot noteikumus par atskaitījumiem, kas parasti minētajiem instrumentiem tiktu piemēroti.”;

| 40) | aiz 79. panta iekļauj šādu pantu:

  “79.a pants
  Novērtējums par atbilstību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību instrumentu nosacījumiem
  Novērtējot atbilstību Otrajā daļā noteiktajām prasībām, iestādes ņem vērā ne tikai instrumentu juridisko formu, bet arī to svarīgas iezīmes. Instrumenta svarīgo iezīmju novērtējumā ņem vērā visus pasākumus, kas saistīti ar instrumentiem, pat ja pašu instrumentu noteikumos tie nav skaidri izklāstīti nolūkā konstatēt, ka šādu pasākumu kopējā ekonomiskā ietekme atbilst attiecīgo noteikumu mērķim.”; |
| --- | --- |

40)

aiz 79. panta iekļauj šādu pantu:

“79.a pants

Novērtējums par atbilstību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību instrumentu nosacījumiem

Novērtējot atbilstību Otrajā daļā noteiktajām prasībām, iestādes ņem vērā ne tikai instrumentu juridisko formu, bet arī to svarīgas iezīmes. Instrumenta svarīgo iezīmju novērtējumā ņem vērā visus pasākumus, kas saistīti ar instrumentiem, pat ja pašu instrumentu noteikumos tie nav skaidri izklāstīti nolūkā konstatēt, ka šādu pasākumu kopējā ekonomiskā ietekme atbilst attiecīgo noteikumu mērķim.”;

| 41) | regulas 80. pantu groza šādi:






  a) | panta virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību instrumentu kvalitātes nepārtraukta pārbaude”; |
| --- | --- | --- |

41)

regulas 80. pantu groza šādi:

a)

panta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību instrumentu kvalitātes nepārtraukta pārbaude”;

| b) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   EBI uzrauga Savienības iestāžu emitēto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību instrumentu kvalitāti un nekavējoties paziņo Komisijai, ja pastāv vērā ņemamas liecības par to, ka minētie instrumenti neatbilst šajā regulā izklāstītajiem attiecīgajiem piemērotības kritērijiem.
  Kompetentās iestādes nekavējoties un pēc EBI lūguma nosūta EBI visu informāciju, ko EBI uzskata par vajadzīgu attiecībā uz emitētajiem jaunajiem kapitāla instrumentiem vai jaunajiem saistību veidiem, lai EBI varētu uzraudzīt Savienības iestāžu emitēto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību instrumentu kvalitāti.”; |
| --- | --- |

b)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   EBI uzrauga Savienības iestāžu emitēto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību instrumentu kvalitāti un nekavējoties paziņo Komisijai, ja pastāv vērā ņemamas liecības par to, ka minētie instrumenti neatbilst šajā regulā izklāstītajiem attiecīgajiem piemērotības kritērijiem.

Kompetentās iestādes nekavējoties un pēc EBI lūguma nosūta EBI visu informāciju, ko EBI uzskata par vajadzīgu attiecībā uz emitētajiem jaunajiem kapitāla instrumentiem vai jaunajiem saistību veidiem, lai EBI varētu uzraudzīt Savienības iestāžu emitēto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību instrumentu kvalitāti.”;

| c) | panta 3. punktā ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  “3.   EBI sniedz Komisijai tehniskus ieteikumus par jebkādām būtiskām izmaiņām, ko tā uzskata par vajadzīgām, lai definētu pašu kapitāla un atbilstīgās saistības, un kas izriet no:”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktā ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“3.   EBI sniedz Komisijai tehniskus ieteikumus par jebkādām būtiskām izmaiņām, ko tā uzskata par vajadzīgām, lai definētu pašu kapitāla un atbilstīgās saistības, un kas izriet no:”;

| 42) | regulas 81. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Mazākuma līdzdalībā ietver meitasuzņēmuma pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņu summu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | meitasuzņēmums ir kāds no turpmāk minētajiem:






  i) | iestāde; |
| --- | --- | --- | --- |

42)

regulas 81. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Mazākuma līdzdalībā ietver meitasuzņēmuma pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņu summu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

meitasuzņēmums ir kāds no turpmāk minētajiem:

i)

iestāde;

| ii) | uzņēmums, kam saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem piemēro šīs regulas un Direktīvas 2013/36/ES prasības; |
| --- | --- |

ii)

uzņēmums, kam saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem piemēro šīs regulas un Direktīvas 2013/36/ES prasības;

| iii) | starpniecības finanšu pārvaldītājsabiedrība trešā valstī, uz kuru attiecas tikpat stingras prudenciālās prasības kā tās, ko piemēro minētās trešās valsts kredītiestādēm, un ja Komisija ir nolēmusi saskaņā ar 107. panta 4. punktu, ka minētās prudenciālās prasības ir vismaz līdzvērtīgas šīs regulas prudenciālajām prasībām; |
| --- | --- |

iii)

starpniecības finanšu pārvaldītājsabiedrība trešā valstī, uz kuru attiecas tikpat stingras prudenciālās prasības kā tās, ko piemēro minētās trešās valsts kredītiestādēm, un ja Komisija ir nolēmusi saskaņā ar 107. panta 4. punktu, ka minētās prudenciālās prasības ir vismaz līdzvērtīgas šīs regulas prudenciālajām prasībām;

| b) | meitasuzņēmums ir pilnībā ietverts konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu; |
| --- | --- |

b)

meitasuzņēmums ir pilnībā ietverts konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu;

| c) | šā punkta ievaddaļā minētie pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņi pieder personām, kas nav uzņēmumi, kuri ietverti konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu.”; |
| --- | --- |

c)

šā punkta ievaddaļā minētie pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņi pieder personām, kas nav uzņēmumi, kuri ietverti konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu.”;

| 43) | regulas 82. pantu aizstāj ar šādu:

  “82. pants
  Atbilstīgs pirmā līmeņa papildu kapitāls, pirmā līmeņa kapitāls, otrā līmeņa kapitāls un atbilstīgs pašu kapitāls
  Atbilstīgs pirmā līmeņa papildu kapitāls, pirmā līmeņa kapitāls, otrā līmeņa kapitāls un atbilstīgs pašu kapitāls attiecīgā gadījumā ietver meitasuzņēmuma mazākuma līdzdalību, pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentus, kam pieskaita attiecīgo nesadalīto peļņu un akciju emisijas uzcenojuma kontus, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | meitasuzņēmums ir vai nu:






  i) | iestāde; |
| --- | --- | --- | --- |

43)

regulas 82. pantu aizstāj ar šādu:

“82. pants

Atbilstīgs pirmā līmeņa papildu kapitāls, pirmā līmeņa kapitāls, otrā līmeņa kapitāls un atbilstīgs pašu kapitāls

Atbilstīgs pirmā līmeņa papildu kapitāls, pirmā līmeņa kapitāls, otrā līmeņa kapitāls un atbilstīgs pašu kapitāls attiecīgā gadījumā ietver meitasuzņēmuma mazākuma līdzdalību, pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentus, kam pieskaita attiecīgo nesadalīto peļņu un akciju emisijas uzcenojuma kontus, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

meitasuzņēmums ir vai nu:

i)

iestāde;

| ii) | uzņēmums, kam saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem piemēro šīs regulas un Direktīvas 2013/36/ES prasības; |
| --- | --- |

ii)

uzņēmums, kam saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem piemēro šīs regulas un Direktīvas 2013/36/ES prasības;

| iii) | starpniecības finanšu pārvaldītājsabiedrība trešā valstī, uz kuru attiecas tikpat stingras prudenciālās prasības kā tās, ko piemēro minētās trešās valsts kredītiestādēm, un ja Komisija ir nolēmusi saskaņā ar 107. panta 4. punktu, ka minētās prudenciālās prasības ir vismaz līdzvērtīgas šīs regulas prudenciālajām prasībām; |
| --- | --- |

iii)

starpniecības finanšu pārvaldītājsabiedrība trešā valstī, uz kuru attiecas tikpat stingras prudenciālās prasības kā tās, ko piemēro minētās trešās valsts kredītiestādēm, un ja Komisija ir nolēmusi saskaņā ar 107. panta 4. punktu, ka minētās prudenciālās prasības ir vismaz līdzvērtīgas šīs regulas prudenciālajām prasībām;

| b) | meitasuzņēmums ir pilnībā ietverts konsolidācijas piemērošanas jomā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu; |
| --- | --- |

b)

meitasuzņēmums ir pilnībā ietverts konsolidācijas piemērošanas jomā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu;

| c) | minētie instrumenti pieder personām, kas nav uzņēmumi, kuri ietverti konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu.”; |
| --- | --- |

c)

minētie instrumenti pieder personām, kas nav uzņēmumi, kuri ietverti konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu.”;

| 44) | regulas 83. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  “1.   Atbilstīgā pirmā līmeņa papildu kapitālā, pirmā līmeņa kapitālā, otrā līmeņa kapitālā vai atbilstīgā pašu kapitālā līdz 2021. gada 31. decembrim attiecīgā gadījumā ietver īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības emitētus pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla instrumentus, kā arī attiecīgos akciju emisijas uzcenojuma kontus tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:”; |
| --- | --- |

44)

regulas 83. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“1.   Atbilstīgā pirmā līmeņa papildu kapitālā, pirmā līmeņa kapitālā, otrā līmeņa kapitālā vai atbilstīgā pašu kapitālā līdz 2021. gada 31. decembrim attiecīgā gadījumā ietver īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības emitētus pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla instrumentus, kā arī attiecīgos akciju emisijas uzcenojuma kontus tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:”;

| 45) | iekļauj šādu pantu:

  “88.a pants
  Kvalificējami atbilstīgo saistību instrumenti
  Saistības, ko emitējis meitasuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un pieder tai pašai noregulējuma grupai, kurai pieder noregulējuma vienība, kvalificē iekļaušanai tādas iestādes konsolidētajos atbilstīgo saistību instrumentos, kurai piemēro 92.a pantu, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | tās ir emitētas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.g panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

45)

iekļauj šādu pantu:

“88.a pants

Kvalificējami atbilstīgo saistību instrumenti

Saistības, ko emitējis meitasuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un pieder tai pašai noregulējuma grupai, kurai pieder noregulējuma vienība, kvalificē iekļaušanai tādas iestādes konsolidētajos atbilstīgo saistību instrumentos, kurai piemēro 92.a pantu, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

tās ir emitētas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.g panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| b) | tās ir nopircis esošs akcionārs, kurš nav daļa no tās pašas noregulējuma grupas, tikmēr, kamēr norakstīšanas vai konvertēšanas pilnvaru īstenošana saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 59.–62. pantu neskar noregulējuma vienības īstenoto kontroli pār meitasuzņēmumu; |
| --- | --- |

b)

tās ir nopircis esošs akcionārs, kurš nav daļa no tās pašas noregulējuma grupas, tikmēr, kamēr norakstīšanas vai konvertēšanas pilnvaru īstenošana saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 59.–62. pantu neskar noregulējuma vienības īstenoto kontroli pār meitasuzņēmumu;

| c) | tās nepārsniedz summu, ko nosaka, no ii) punktā minētās summas atņemot i) punktā minēto summu:






  i) | saistību summa, kas emitēta noregulējuma vienībai un ko šī noregulējuma vienība ir nopirkusi vai nu tieši vai netieši ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību starpniecību, un pašu kapitāla instrumentu summa, ko emitē saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.g panta 2. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

c)

tās nepārsniedz summu, ko nosaka, no ii) punktā minētās summas atņemot i) punktā minēto summu:

i)

saistību summa, kas emitēta noregulējuma vienībai un ko šī noregulējuma vienība ir nopirkusi vai nu tieši vai netieši ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību starpniecību, un pašu kapitāla instrumentu summa, ko emitē saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.g panta 2. punkta b) apakšpunktu;

| ii) | summa, kas prasīta saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 1. punktu.”; |
| --- | --- |

ii)

summa, kas prasīta saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 1. punktu.”;

| 46) | regulas 92. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:






  “d) | sviras rādītājs 3 % apmērā.”; |
| --- | --- | --- | --- |

46)

regulas 92. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:

“d)

sviras rādītājs 3 % apmērā.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:

  “1.a   Papildus prasībai, kas noteikta šā panta 1. punkta d) apakšpunktā, G-SNI uztur sviras rādītāja rezervi, kura vienāda ar šīs regulas 429. panta 4. punktā minēto G-SNI kopējās riska darījumu vērtības mēru, kas reizināts ar 50 % no G-SNI rezerves likmes, kāda piemērojama G-SNI saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantu.
  G-SNI ievēro sviras rādītāja rezerves prasību tikai attiecībā uz pirmā līmeņa pamata kapitālu. Pirmā līmeņa kapitālu, ko izmanto, lai ievērotu sviras rādītāja rezerves prasību, neizmanto, lai ievērotu kādu no tādām ar sviru pamatotām prasībām, kas noteiktas šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES, ja vien tajās nav skaidri paredzēts citādi.
  Ja G-SNI neievēro sviras rādītāja rezerves prasību, tai piemēro kapitāla saglabāšanas prasību saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 141.b pantu.
  Ja G-SNI vienlaikus neievēro sviras rādītāja rezerves prasību un apvienoto rezervju prasību, kā definēts Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6) punktā, tai piemēro augstāko no kapitāla saglabāšanas prasībām saskaņā ar minētās direktīvas 141. un 141.b pantu.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“1.a   Papildus prasībai, kas noteikta šā panta 1. punkta d) apakšpunktā, G-SNI uztur sviras rādītāja rezervi, kura vienāda ar šīs regulas 429. panta 4. punktā minēto G-SNI kopējās riska darījumu vērtības mēru, kas reizināts ar 50 % no G-SNI rezerves likmes, kāda piemērojama G-SNI saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantu.

G-SNI ievēro sviras rādītāja rezerves prasību tikai attiecībā uz pirmā līmeņa pamata kapitālu. Pirmā līmeņa kapitālu, ko izmanto, lai ievērotu sviras rādītāja rezerves prasību, neizmanto, lai ievērotu kādu no tādām ar sviru pamatotām prasībām, kas noteiktas šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES, ja vien tajās nav skaidri paredzēts citādi.

Ja G-SNI neievēro sviras rādītāja rezerves prasību, tai piemēro kapitāla saglabāšanas prasību saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 141.b pantu.

Ja G-SNI vienlaikus neievēro sviras rādītāja rezerves prasību un apvienoto rezervju prasību, kā definēts Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6) punktā, tai piemēro augstāko no kapitāla saglabāšanas prasībām saskaņā ar minētās direktīvas 141. un 141.b pantu.”;

| c) | panta 3. punktu groza šādi:






  i) | punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “b) | pašu kapitāla prasības iestādes tirdzniecības portfeļa darījumiem attiecībā uz:






  i) | tirgus risku, ko nosaka saskaņā ar šīs daļas IV sadaļu, izņemot pieejas, kuras izklāstītas minētās sadaļas 1.a un 1.b nodaļā; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

panta 3. punktu groza šādi:

i)

punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“b)

pašu kapitāla prasības iestādes tirdzniecības portfeļa darījumiem attiecībā uz:

i)

tirgus risku, ko nosaka saskaņā ar šīs daļas IV sadaļu, izņemot pieejas, kuras izklāstītas minētās sadaļas 1.a un 1.b nodaļā;

| ii) | lieliem riska darījumiem, kas pārsniedz 395.–401. pantā norādītos ierobežojumus, ciktāl iestādei ir atļauts pārsniegt minētos ierobežojumus, ko nosaka saskaņā ar Ceturto daļu; |
| --- | --- |

ii)

lieliem riska darījumiem, kas pārsniedz 395.–401. pantā norādītos ierobežojumus, ciktāl iestādei ir atļauts pārsniegt minētos ierobežojumus, ko nosaka saskaņā ar Ceturto daļu;

| c) | pašu kapitāla prasības tirgus risku, ko nosaka saskaņā ar šīs daļas IV sadaļu, izņemot pieejas, kas izklāstītas minētās sadaļas 1.a un 1.b nodaļā, attiecībā uz visiem uzņēmējdarbības veidiem, uz kuriem attiecas valūtas maiņas risks vai ar precēm saistīti riski;”; |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla prasības tirgus risku, ko nosaka saskaņā ar šīs daļas IV sadaļu, izņemot pieejas, kas izklāstītas minētās sadaļas 1.a un 1.b nodaļā, attiecībā uz visiem uzņēmējdarbības veidiem, uz kuriem attiecas valūtas maiņas risks vai ar precēm saistīti riski;”;

| ii) | iekļauj šādu apakšpunktu:






  “ca) | pašu kapitāla prasības, ko aprēķina saskaņā ar šīs daļas V sadaļu, izņemot 379. pantu attiecībā uz norēķinu risku;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

iekļauj šādu apakšpunktu:

“ca)

pašu kapitāla prasības, ko aprēķina saskaņā ar šīs daļas V sadaļu, izņemot 379. pantu attiecībā uz norēķinu risku;”;

| 47) | iekļauj šādus pantus:

  “92a. pants
  Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība G-SNI

  1.   Ņemot vērā 93. un 94. pantu un izņēmumus, kas minēti šā panta 2. punktā, iestādes, kas apzinātas kā noregulējuma vienības un kas ir G-SNI vai daļa no G-SNI, vienmēr nodrošina atbilstību šādām pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībām:






  a) | uz risku balstīts rādītājs 18 %, kas raksturo iestādes pašu kapitālu un atbilstīgās saistības un ir izteikts kā kopējās riska darījumu vērtības procents, kas aprēķināts saskaņā ar 92. panta 3. un 4. punktu; |
| --- | --- | --- |

47)

iekļauj šādus pantus:

“92a. pants

Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība G-SNI

1.   Ņemot vērā 93. un 94. pantu un izņēmumus, kas minēti šā panta 2. punktā, iestādes, kas apzinātas kā noregulējuma vienības un kas ir G-SNI vai daļa no G-SNI, vienmēr nodrošina atbilstību šādām pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībām:

a)

uz risku balstīts rādītājs 18 %, kas raksturo iestādes pašu kapitālu un atbilstīgās saistības un ir izteikts kā kopējās riska darījumu vērtības procents, kas aprēķināts saskaņā ar 92. panta 3. un 4. punktu;

| b) | uz risku nebalstīts rādītājs 6,75 %, kas raksturo iestādes pašu kapitālu un atbilstīgās saistības un ir izteikts kā procents no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kas minēts 429. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

b)

uz risku nebalstīts rādītājs 6,75 %, kas raksturo iestādes pašu kapitālu un atbilstīgās saistības un ir izteikts kā procents no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kas minēts 429. panta 4. punktā.

2.   Prasības, kas paredzētas 1. punktā, nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | trīs gadus pēc dienas, kad iestāde vai grupa, kurai iestāde pieder, ir apzināta kā G-SNI; |
| --- | --- |

a)

trīs gadus pēc dienas, kad iestāde vai grupa, kurai iestāde pieder, ir apzināta kā G-SNI;

| b) | divus gadus pēc dienas, kad noregulējuma iestāde ir piemērojusi iekšējās rekapitalizācijas instrumentu saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES; |
| --- | --- |

b)

divus gadus pēc dienas, kad noregulējuma iestāde ir piemērojusi iekšējās rekapitalizācijas instrumentu saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES;

| c) | divus gadus pēc dienas, kad noregulējuma vienība ir ieviesusi alternatīvu privātā sektora pasākumu, kurš minēts Direktīvas 2014/59/ES 32. panta 1. punkta b) apakšpunktā un ar kuru kapitāla instrumenti un citas saistības tiek norakstītas vai pārvērstas pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņos, lai rekapitalizētu noregulējuma vienību, nepiemērojot noregulējuma instrumentus. |
| --- | --- |

c)

divus gadus pēc dienas, kad noregulējuma vienība ir ieviesusi alternatīvu privātā sektora pasākumu, kurš minēts Direktīvas 2014/59/ES 32. panta 1. punkta b) apakšpunktā un ar kuru kapitāla instrumenti un citas saistības tiek norakstītas vai pārvērstas pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņos, lai rekapitalizētu noregulējuma vienību, nepiemērojot noregulējuma instrumentus.

3.   Ja kopsumma, kas izriet no šā panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktās prasības piemērošanas katrai noregulējuma vienībai tajā pašā G-SNI, pārsniedz pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību, kas aprēķināta saskaņā ar šīs regulas 12.a pantu, ES mātes iestādes noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar citām attiecīgajām noregulējuma iestādēm var rīkoties saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4. punktu vai 45.h panta 1. punktu.

92b. pants

Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība ārpussavienības G-SNI

1.   Iestādes, kas ir ārpussavienības G-SNI būtiski meitasuzņēmumi un nav noregulējuma vienības, vienmēr atbilst pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībām, kas līdzvērtīgas 90 % no pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībām, kuras paredzētas 92.a pantā.

2.   Lai nodrošinātu atbilstību 1. punkta prasībām, pirmā līmeņa papildu kapitālu, otrā līmeņa kapitālu un atbilstīgo saistību instrumentus ņem vērā tikai tad, ja minētie instrumenti pieder ārpussavienības G-SNI galvenajam mātesuzņēmumam un ir emitēti tieši vai netieši caur citām tās pašas grupas struktūrām, ar noteikumu, ka visas minētās struktūras veic uzņēmējdarbību tajā pašā trešā valstī, kur minētais galvenais mātesuzņēmums, vai kādā dalībvalstī.

3.   Vērtējot atbilstību 1. punktam, atbilstīgu saistību instrumentu ņem vērā tikai tad, ja tas atbilst visiem šādiem papildu nosacījumiem:

| a) | parastās maksātnespējas procedūras gadījumā, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 47) apakšpunktā, prasījumam, kas izriet no saistībām, ir zemāka vērtība nekā prasījumiem, kas izriet saistībām, kuras neatbilst šā panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un kuras nevar kvalificēt kā pašu kapitālu; |
| --- | --- |

a)

parastās maksātnespējas procedūras gadījumā, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 47) apakšpunktā, prasījumam, kas izriet no saistībām, ir zemāka vērtība nekā prasījumiem, kas izriet saistībām, kuras neatbilst šā panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un kuras nevar kvalificēt kā pašu kapitālu;

| b) | uz to attiecas norakstīšanas vai konvertēšanas pilnvaras saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 59.–62. pantu.”; |
| --- | --- |

b)

uz to attiecas norakstīšanas vai konvertēšanas pilnvaras saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 59.–62. pantu.”;

| 48) | regulas 94. pantu aizstāj ar šādu:

  “94. pants
  Izņēmums attiecībā uz maziem tirdzniecības portfeļa darījumiem

  1.   Atkāpjoties no 92. panta 3. punkta b) apakšpunkta, iestādes var aprēķināt pašu kapitāla prasību attiecībā uz saviem tirdzniecības portfeļa darījumiem saskaņā ar šā panta 2. punktu, ar noteikumu, ka iestādes bilances un ārpusbilances tirdzniecības portfeļa darījumu apmērs nepārsniedz abas turpmāk minētās robežvērtības, pamatojoties uz novērtējumu, ko veic katru mēnesi, izmantojot mēneša pēdējās dienas datus:






  a) | 5 % no iestādes kopējiem aktīviem; |
| --- | --- | --- |

48)

regulas 94. pantu aizstāj ar šādu:

“94. pants

Izņēmums attiecībā uz maziem tirdzniecības portfeļa darījumiem

1.   Atkāpjoties no 92. panta 3. punkta b) apakšpunkta, iestādes var aprēķināt pašu kapitāla prasību attiecībā uz saviem tirdzniecības portfeļa darījumiem saskaņā ar šā panta 2. punktu, ar noteikumu, ka iestādes bilances un ārpusbilances tirdzniecības portfeļa darījumu apmērs nepārsniedz abas turpmāk minētās robežvērtības, pamatojoties uz novērtējumu, ko veic katru mēnesi, izmantojot mēneša pēdējās dienas datus:

a)

5 % no iestādes kopējiem aktīviem;

| b) | EUR 50 miljoni. |
| --- | --- |

b)

EUR 50 miljoni.

2.   Ja ir izpildīti abi 1. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi, iestādes var aprēķināt pašu kapitāla prasību attiecībā uz tirdzniecības portfeļa darījumiem šādi:

| a) | attiecībā uz līgumiem, kas uzskaitīti II pielikuma 1. punktā, līgumiem, kas saistīti ar minētā pielikuma 3. punktā minētajiem kapitāla vērtspapīriem, un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, iestādes var atbrīvot minētās pozīcijas no pašu kapitāla prasības, kas minēta 92. panta 3. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz līgumiem, kas uzskaitīti II pielikuma 1. punktā, līgumiem, kas saistīti ar minētā pielikuma 3. punktā minētajiem kapitāla vērtspapīriem, un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, iestādes var atbrīvot minētās pozīcijas no pašu kapitāla prasības, kas minēta 92. panta 3. punkta b) apakšpunktā;

| b) | attiecībā uz tirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas nav minētas šā punkta a) apakšpunktā, iestādes var aizstāt pašu kapitāla prasību, kas minēta 92. panta 3. punkta b) apakšpunktā, ar prasību, kas aprēķināta saskaņā ar 92. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz tirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas nav minētas šā punkta a) apakšpunktā, iestādes var aizstāt pašu kapitāla prasību, kas minēta 92. panta 3. punkta b) apakšpunktā, ar prasību, kas aprēķināta saskaņā ar 92. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

3.   Iestādes aprēķina bilances un ārpusbilances tirdzniecības portfeļa darījumu apmēru 1. punkta nolūkos, pamatojoties uz katra mēneša pēdējās dienas datiem un ievērojot šādas prasības:

| a) | visas pozīcijas, kas piesaistītas tirdzniecības portfelim saskaņā ar 104. pantu, iekļauj aprēķinā, izņemot turpmāk minēto:






  i) | pozīcijas, kas attiecas uz valūtas maiņu un precēm; |
| --- | --- | --- |

a)

visas pozīcijas, kas piesaistītas tirdzniecības portfelim saskaņā ar 104. pantu, iekļauj aprēķinā, izņemot turpmāk minēto:

i)

pozīcijas, kas attiecas uz valūtas maiņu un precēm;

| ii) | kredīta atvasināto instrumentu pozīcijas, kas atzītas kā iekšējās riska ierobežošanas pozīcijas netirdzniecības portfeļa kredītriska darījumos vai darījuma partnera riska darījumos, un kredītu atvasināto instrumentu darījumi, kas pilnībā izlīdzina minēto iekšējo riska ierobežošanas pozīciju tirgus risku, kā minēts 106. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

ii)

kredīta atvasināto instrumentu pozīcijas, kas atzītas kā iekšējās riska ierobežošanas pozīcijas netirdzniecības portfeļa kredītriska darījumos vai darījuma partnera riska darījumos, un kredītu atvasināto instrumentu darījumi, kas pilnībā izlīdzina minēto iekšējo riska ierobežošanas pozīciju tirgus risku, kā minēts 106. panta 3. punktā;

| b) | visas pozīcijas, kas iekļautas aprēķinā saskaņā ar a) apakšpunktu, vērtē pēc to tirgus vērtības minētajā konkrētajā datumā; ja kādas pozīcijas tirgus vērtība konkrētā datumā nav pieejama, iestādes izmanto šīs pozīcijas patieso vērtību minētajā datumā; ja kādas pozīcijas tirgus vērtība un patiesā vērtība konkrētajā datumā nav pieejamas, iestādes izmanto minētās pozīcijas jaunāko tirgus vērtību vai patieso vērtību; |
| --- | --- |

b)

visas pozīcijas, kas iekļautas aprēķinā saskaņā ar a) apakšpunktu, vērtē pēc to tirgus vērtības minētajā konkrētajā datumā; ja kādas pozīcijas tirgus vērtība konkrētā datumā nav pieejama, iestādes izmanto šīs pozīcijas patieso vērtību minētajā datumā; ja kādas pozīcijas tirgus vērtība un patiesā vērtība konkrētajā datumā nav pieejamas, iestādes izmanto minētās pozīcijas jaunāko tirgus vērtību vai patieso vērtību;

| c) | garo pozīciju absolūto vērtību summē ar īso pozīciju absolūto vērtību. |
| --- | --- |

c)

garo pozīciju absolūto vērtību summē ar īso pozīciju absolūto vērtību.

4.   Ja ir izpildīti abi šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktos izklāstītie nosacījumi, tad neatkarīgi no Direktīvas 2013/36/ES 74. un 83. pantā izklāstītajiem pienākumiem šīs regulas 102. panta 3. un 4. punktu un 103. un 104. b pantu nepiemēro.

5.   Iestādes informē kompetentās iestādes, kad tās aprēķina vai pārtrauc aprēķināt pašu kapitāla prasības saviem tirdzniecības portfeļa darījumiem saskaņā ar 2. punktu.

6.   Iestāde, kas vairs neatbilst vienam vai vairākiem no 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, nekavējoties par to informē kompetento iestādi.

7.   Iestāde pārtrauc aprēķināt pašu kapitāla prasības tirdzniecības portfeļa darījumiem saskaņā ar 2. punktu trīs mēnešu laikā vienā no šādiem notikumiem:

| a) | iestāde trīs mēnešus pēc kārtas neatbilst 1. punkta a) vai b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

iestāde trīs mēnešus pēc kārtas neatbilst 1. punkta a) vai b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem;

| b) | iestāde vairāk nekā sešus mēnešus pēdējo 12 mēnešu laikā neatbilst 1. punkta a) vai b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

iestāde vairāk nekā sešus mēnešus pēdējo 12 mēnešu laikā neatbilst 1. punkta a) vai b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem.

8.   Ja iestāde ir pārtraukusi aprēķināt pašu kapitāla prasības tirdzniecības portfeļa darījumiem saskaņā ar šo pantu, tā drīkst aprēķināt pašu kapitāla prasības tirdzniecības portfeļa darījumiem saskaņā ar šo pantu tikai tad, ja tā kompetentajai iestādei pierāda, ka visi 1. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti vienu pilnu gadu bez pārtraukuma.

9.   Iestādes neizveido, nepērk vai nepārdod tirdzniecības portfeļa pozīciju tikai tādēļ vien, lai ikmēneša novērtējuma laikā izpildītu kādu no 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.”;

| 49) | Trešās daļas I sadaļas 2. nodaļu svītro; |
| --- | --- |

49)

Trešās daļas I sadaļas 2. nodaļu svītro;

| 50) | regulas 102. pantu groza šādi:






  a) | panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “2.   Tirdzniecības nolūks ir jāpierāda, pamatojoties uz stratēģijām, politiku un procedūrām, ko iestāde izveidojusi, lai saskaņā ar 103., 104. un 104.a pantu pārvaldītu pozīciju vai portfeli.


  3.   Iestādes izveido un uztur sistēmas un kontroles savu tirdzniecības portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 103. pantu.


  4.   Regulas 430.b panta 3. punktā izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības nolūkos tirdzniecības portfeļa pozīcijas piesaista tirdzniecības nodaļām, kas izveidotas saskaņā ar 104.b pantu.”; |
| --- | --- | --- |

50)

regulas 102. pantu groza šādi:

a)

panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Tirdzniecības nolūks ir jāpierāda, pamatojoties uz stratēģijām, politiku un procedūrām, ko iestāde izveidojusi, lai saskaņā ar 103., 104. un 104.a pantu pārvaldītu pozīciju vai portfeli.

3.   Iestādes izveido un uztur sistēmas un kontroles savu tirdzniecības portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 103. pantu.

4.   Regulas 430.b panta 3. punktā izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības nolūkos tirdzniecības portfeļa pozīcijas piesaista tirdzniecības nodaļām, kas izveidotas saskaņā ar 104.b pantu.”;

| b) | pievieno šādus punktus:

  “5.   Uz tirdzniecības portfeļa pozīcijām attiecas piesardzīgas vērtēšanas prasības, kas noteiktas 105. pantā.


  6.   Iestādes iekšējām riska ierobežošanas pozīcijām piemēro 106. pantu.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādus punktus:

“5.   Uz tirdzniecības portfeļa pozīcijām attiecas piesardzīgas vērtēšanas prasības, kas noteiktas 105. pantā.

6.   Iestādes iekšējām riska ierobežošanas pozīcijām piemēro 106. pantu.”;

| 51) | regulas 103. pantu aizstāj ar šādu:

  “103. pants
  Tirdzniecības portfeļa pārvaldība

  1.   Iestādēm ir ieviesta skaidri noteikta politika un procedūras tirdzniecības portfeļa vispārējai pārvaldībai. Minētajā politikā un procedūrās nosaka vismaz:






  a) | darbības, kuras iestāde uzskata par tirdzniecības darījumiem un kuras veido daļu no tirdzniecības portfeļa pašu kapitāla prasības vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

51)

regulas 103. pantu aizstāj ar šādu:

“103. pants

Tirdzniecības portfeļa pārvaldība

1.   Iestādēm ir ieviesta skaidri noteikta politika un procedūras tirdzniecības portfeļa vispārējai pārvaldībai. Minētajā politikā un procedūrās nosaka vismaz:

a)

darbības, kuras iestāde uzskata par tirdzniecības darījumiem un kuras veido daļu no tirdzniecības portfeļa pašu kapitāla prasības vajadzībām;

| b) | apmēru, kādā pozīcija var tikt ik dienas vērtēta pēc tirgus cenas ar atsauci uz aktīvu, likvīdu divvirzienu tirgu; |
| --- | --- |

b)

apmēru, kādā pozīcija var tikt ik dienas vērtēta pēc tirgus cenas ar atsauci uz aktīvu, likvīdu divvirzienu tirgu;

| c) | attiecībā uz pozīcijām, ko novērtē pēc modeļa – to, ciktāl iestāde spēj:






  i) | identificēt visus pozīcijas būtiskos riskus; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz pozīcijām, ko novērtē pēc modeļa – to, ciktāl iestāde spēj:

i)

identificēt visus pozīcijas būtiskos riskus;

| ii) | ierobežot visus pozīcijas būtiskos riskus ar instrumentiem, kuriem pastāv aktīvs, likvīds divvirzienu tirgus; |
| --- | --- |

ii)

ierobežot visus pozīcijas būtiskos riskus ar instrumentiem, kuriem pastāv aktīvs, likvīds divvirzienu tirgus;

| iii) | iegūt ticamas aplēses galvenajiem modelī izmantotajiem pieņēmumiem un parametriem; |
| --- | --- |

iii)

iegūt ticamas aplēses galvenajiem modelī izmantotajiem pieņēmumiem un parametriem;

| d) | apmēru, kādā iestāde var un tai vajadzīgs veikt vērtējumus pozīcijai, ko konsekventā veidā var validēt ārēji; |
| --- | --- |

d)

apmēru, kādā iestāde var un tai vajadzīgs veikt vērtējumus pozīcijai, ko konsekventā veidā var validēt ārēji;

| e) | apmēru, kādā juridiskie ierobežojumi vai citas operacionālās prasības varētu kavēt iestādes spēju veikt pozīcijas likvidāciju vai riska ierobežošanu īsā termiņā; |
| --- | --- |

e)

apmēru, kādā juridiskie ierobežojumi vai citas operacionālās prasības varētu kavēt iestādes spēju veikt pozīcijas likvidāciju vai riska ierobežošanu īsā termiņā;

| f) | apmēru, kādā iestāde var un tai vajag aktīvi pārvaldīt pozīciju riskus tās ar tirdzniecību saistītajā darbībā; |
| --- | --- |

f)

apmēru, kādā iestāde var un tai vajag aktīvi pārvaldīt pozīciju riskus tās ar tirdzniecību saistītajā darbībā;

| g) | apmēru, kādā iestāde var pārklasificēt risku vai pozīcijas no netirdzniecības uz tirdzniecības portfeli, un prasības šādai pārklasificēšanai, kā minēts 104.a pantā. |
| --- | --- |

g)

apmēru, kādā iestāde var pārklasificēt risku vai pozīcijas no netirdzniecības uz tirdzniecības portfeli, un prasības šādai pārklasificēšanai, kā minēts 104.a pantā.

2.   Pārvaldot savas pozīcijas vai pozīciju portfeļus tirdzniecības portfelī, iestāde nodrošina atbilstību visām šādām prasībām:

| a) | iestādei tirdzniecības portfelī ir ieviesta skaidri dokumentēta pozīciju vai portfeļu tirdzniecības stratēģija, ko apstiprina augstākā vadība un kas ietver paredzamo turēšanas periodu; |
| --- | --- |

a)

iestādei tirdzniecības portfelī ir ieviesta skaidri dokumentēta pozīciju vai portfeļu tirdzniecības stratēģija, ko apstiprina augstākā vadība un kas ietver paredzamo turēšanas periodu;

| b) | iestādei ir ieviesta skaidri noteikta politika un procedūras pozīciju vai portfeļu aktīvai pārvaldībai tirdzniecības portfelī; minētā politika un procedūras ietver:






  i) | to, kuras pozīcijas vai pozīciju portfeļus var izveidot katra tirdzniecības nodaļa vai attiecīgā gadījumā – izraudzīti dīleri; |
| --- | --- | --- |

b)

iestādei ir ieviesta skaidri noteikta politika un procedūras pozīciju vai portfeļu aktīvai pārvaldībai tirdzniecības portfelī; minētā politika un procedūras ietver:

i)

to, kuras pozīcijas vai pozīciju portfeļus var izveidot katra tirdzniecības nodaļa vai attiecīgā gadījumā – izraudzīti dīleri;

| ii) | pozīcijas limitu noteikšanu un to atbilstības uzraudzību; |
| --- | --- |

ii)

pozīcijas limitu noteikšanu un to atbilstības uzraudzību;

| iii) | nodrošināšanu, ka dīleriem ir tiesības patstāvīgi lemt par pozīciju izveidošanu un pārvaldību saskaņā ar noteiktajiem limitiem un apstiprināto stratēģiju; |
| --- | --- |

iii)

nodrošināšanu, ka dīleriem ir tiesības patstāvīgi lemt par pozīciju izveidošanu un pārvaldību saskaņā ar noteiktajiem limitiem un apstiprināto stratēģiju;

| iv) | nodrošināšanu, ka par pozīcijām tiek paziņots augstākajai vadībai, un šādi ziņojumi ir iestādes riska pārvaldības procesa sastāvdaļa; |
| --- | --- |

iv)

nodrošināšanu, ka par pozīcijām tiek paziņots augstākajai vadībai, un šādi ziņojumi ir iestādes riska pārvaldības procesa sastāvdaļa;

| v) | nodrošināšanu, ka pozīcijas tiek aktīvi uzraudzītas, atsaucoties uz tirgus informācijas avotiem, un tiek veikts novērtējums par pozīcijas vai tās komponentu risku tirgojamību vai risku ierobežošanas spēju, tostarp novērtējums par tirgus datu kvalitāti un pieejamību vērtēšanas procesā, tirgus apgrozījuma līmeni, kā arī tirgū tirgoto pozīciju lielumu; |
| --- | --- |

v)

nodrošināšanu, ka pozīcijas tiek aktīvi uzraudzītas, atsaucoties uz tirgus informācijas avotiem, un tiek veikts novērtējums par pozīcijas vai tās komponentu risku tirgojamību vai risku ierobežošanas spēju, tostarp novērtējums par tirgus datu kvalitāti un pieejamību vērtēšanas procesā, tirgus apgrozījuma līmeni, kā arī tirgū tirgoto pozīciju lielumu;

| vi) | krāpšanas aktīvas apkarošanas procedūras un kontroles; |
| --- | --- |

vi)

krāpšanas aktīvas apkarošanas procedūras un kontroles;

| c) | iestādei ir ieviesta skaidri noteikta politika un procedūras, lai uzraudzītu pozīciju atbilstību iestādes tirdzniecības stratēģijai, tostarp apgrozījuma un tādu pozīciju uzraudzību, kurām ir pārsniegts sākotnēji plānotais turēšanas periods.”; |
| --- | --- |

c)

iestādei ir ieviesta skaidri noteikta politika un procedūras, lai uzraudzītu pozīciju atbilstību iestādes tirdzniecības stratēģijai, tostarp apgrozījuma un tādu pozīciju uzraudzību, kurām ir pārsniegts sākotnēji plānotais turēšanas periods.”;

| 52) | regulas 104. panta 2. punktu svītro; |
| --- | --- |

52)

regulas 104. panta 2. punktu svītro;

| 53) | iekļauj šādus pantus:

  “104.a pants
  Pozīcijas pārklasificēšana

  1.   Iestādes ievieš skaidri izstrādātu politiku, lai varētu apzināt ārkārtas apstākļus, kas pamato tirdzniecības portfeļa pozīcijas pārklasificēšanu par netirdzniecības portfeļa pozīciju vai otrādi – netirdzniecības portfeļa pozīcijas pārklasificēšanu par tirdzniecības portfeļa pozīciju, lai noteiktu savas pašu kapitāla prasības, ievērojot kompetento iestāžu prasības. Iestādes pārskata minēto politiku vismaz reizi gadā.
  EBI pārrauga dažādās uzraudzības prakses un līdz 2024. gada 28. jūnijam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu izdod pamatnostādnes par to, kas ir ārkārtas apstākļi šā panta pirmās daļas nozīmē. Līdz brīdim, kad EBI izdod minētās pamatnostādnes, kompetentās iestādes EBI sniedz informāciju un pamatojumu par to lēmumiem atļaut vai ne kādai iestādei pārklasificēt pozīciju, kā minēts šā panta 2. punktā.


  2.   Kompetentās iestādes piešķir atļauju pārklasificēt tirdzniecības portfeļa pozīciju par netirdzniecības portfeļa pozīciju vai otrādi – netirdzniecības portfeļa pozīciju par tirdzniecības portfeļa pozīciju, lai noteiktu savas pašu kapitāla prasības, vienīgi tad, ja iestāde ir iesniegusi kompetentajām iestādēm rakstiskus pierādījumus, ka tās lēmums pārklasificēt minēto pozīciju izriet no ārkārtas apstākļiem, kas atbilst iestādes saskaņā ar šā panta 1. punktu izstrādātajai politikai. Šajā nolūkā iestāde iesniedz pietiekamus pierādījumus, ka minētā pozīcija vairs neatbilst nosacījumiem, lai to klasificētu kā tirdzniecības portfeļa vai netirdzniecības portfeļa pozīciju saskaņā ar 104. pantu.
  Pirmajā daļā minēto lēmumu apstiprina vadības struktūra.


  3.   Ja kompetentā iestāde ir devusi atļauju pārklasificēt pozīciju saskaņā ar 2. punktu, iestāde, kas saņēmusi minēto atļauju:






  a) | nekavējoties publisko






  i) | informāciju par to, ka tās pozīcija ir pārklasificēta; un |
| --- | --- | --- | --- |

53)

iekļauj šādus pantus:

“104.a pants

Pozīcijas pārklasificēšana

1.   Iestādes ievieš skaidri izstrādātu politiku, lai varētu apzināt ārkārtas apstākļus, kas pamato tirdzniecības portfeļa pozīcijas pārklasificēšanu par netirdzniecības portfeļa pozīciju vai otrādi – netirdzniecības portfeļa pozīcijas pārklasificēšanu par tirdzniecības portfeļa pozīciju, lai noteiktu savas pašu kapitāla prasības, ievērojot kompetento iestāžu prasības. Iestādes pārskata minēto politiku vismaz reizi gadā.

EBI pārrauga dažādās uzraudzības prakses un līdz 2024. gada 28. jūnijam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu izdod pamatnostādnes par to, kas ir ārkārtas apstākļi šā panta pirmās daļas nozīmē. Līdz brīdim, kad EBI izdod minētās pamatnostādnes, kompetentās iestādes EBI sniedz informāciju un pamatojumu par to lēmumiem atļaut vai ne kādai iestādei pārklasificēt pozīciju, kā minēts šā panta 2. punktā.

2.   Kompetentās iestādes piešķir atļauju pārklasificēt tirdzniecības portfeļa pozīciju par netirdzniecības portfeļa pozīciju vai otrādi – netirdzniecības portfeļa pozīciju par tirdzniecības portfeļa pozīciju, lai noteiktu savas pašu kapitāla prasības, vienīgi tad, ja iestāde ir iesniegusi kompetentajām iestādēm rakstiskus pierādījumus, ka tās lēmums pārklasificēt minēto pozīciju izriet no ārkārtas apstākļiem, kas atbilst iestādes saskaņā ar šā panta 1. punktu izstrādātajai politikai. Šajā nolūkā iestāde iesniedz pietiekamus pierādījumus, ka minētā pozīcija vairs neatbilst nosacījumiem, lai to klasificētu kā tirdzniecības portfeļa vai netirdzniecības portfeļa pozīciju saskaņā ar 104. pantu.

Pirmajā daļā minēto lēmumu apstiprina vadības struktūra.

3.   Ja kompetentā iestāde ir devusi atļauju pārklasificēt pozīciju saskaņā ar 2. punktu, iestāde, kas saņēmusi minēto atļauju:

a)

nekavējoties publisko

i)

informāciju par to, ka tās pozīcija ir pārklasificēta; un

| ii) | ja minētās pārklasifikācijas rezultātā ir samazinājušās iestādes pašu kapitāla prasības, – minētā samazinājuma lielumu; un |
| --- | --- |

ii)

ja minētās pārklasifikācijas rezultātā ir samazinājušās iestādes pašu kapitāla prasības, – minētā samazinājuma lielumu; un

| b) | ja minētās pārklasifikācijas rezultātā ir samazinājušās iestādes pašu kapitāla prasības, šo rezultātu neatzīst līdz brīdim, kad iestājas šīs pozīcijas termiņš, ja vien attiecīgās iestādes kompetentā iestāde nedod atļauju šo rezultātu atzīt jau agrākā datumā. |
| --- | --- |

b)

ja minētās pārklasifikācijas rezultātā ir samazinājušās iestādes pašu kapitāla prasības, šo rezultātu neatzīst līdz brīdim, kad iestājas šīs pozīcijas termiņš, ja vien attiecīgās iestādes kompetentā iestāde nedod atļauju šo rezultātu atzīt jau agrākā datumā.

4.   Iestāde neto izmaiņas savu pašu kapitāla prasību apjomā, kas izriet no pozīcijas pārklasificēšanas, aprēķina kā starpību starp pašu kapitāla prasībām uzreiz pēc pārklasifikācijas un pašu kapitāla prasībām īsi pirms pārklasifikācijas, katru no šiem rādījumiem aprēķinot saskaņā ar 92. pantu. Aprēķinā neņem vērā nekādu citu faktoru ietekmi, kuri nav saistīti ar pārklasifikāciju.

5.   Pozīcijas pārklasificēšana saskaņā ar šo pantu ir neatsaucama.

104.b pants

Prasības tirdzniecības nodaļai

1.   Regulas 430.b panta 3. punktā izklāstīto pārskatu sniegšanas prasību nolūkos iestādes izveido tirdzniecības nodaļas un piesaista katru savu tirdzniecības portfeļa pozīciju kādai no minētajām tirdzniecības nodaļām. Tirdzniecības portfeļa pozīcijas piesaista tai pašai tirdzniecības nodaļai vienīgi tad, ja tās atbilst tirdzniecības nodaļas saskaņotajai uzņēmējdarbības stratēģijai un tiek konsekventi pārvaldītas un uzraudzītas saskaņā ar šā panta 2. punktu.

2.   Iestāžu tirdzniecības nodaļas vienmēr atbilst visām šādām prasībām:

| a) | katrai tirdzniecības nodaļai ir skaidra un atšķirīga uzņēmējdarbības stratēģija un riska pārvaldības struktūra, kas ir atbilstoša tās uzņēmējdarbības stratēģijai; |
| --- | --- |

a)

katrai tirdzniecības nodaļai ir skaidra un atšķirīga uzņēmējdarbības stratēģija un riska pārvaldības struktūra, kas ir atbilstoša tās uzņēmējdarbības stratēģijai;

| b) | katrai tirdzniecības nodaļai ir skaidra organizatoriskā struktūra; pozīcijas katrā tirdzniecības nodaļā pārvalda iestādē izraudzīti dīleri; katram dīlerim tirdzniecības nodaļā ir konkrēti pienākumi; katru dīleri piesaista tikai vienai tirdzniecības nodaļai; |
| --- | --- |

b)

katrai tirdzniecības nodaļai ir skaidra organizatoriskā struktūra; pozīcijas katrā tirdzniecības nodaļā pārvalda iestādē izraudzīti dīleri; katram dīlerim tirdzniecības nodaļā ir konkrēti pienākumi; katru dīleri piesaista tikai vienai tirdzniecības nodaļai;

| c) | katrā tirdzniecības nodaļā nosaka pozīciju limitus saskaņā ar minētās tirdzniecības nodaļas uzņēmējdarbības stratēģiju; |
| --- | --- |

c)

katrā tirdzniecības nodaļā nosaka pozīciju limitus saskaņā ar minētās tirdzniecības nodaļas uzņēmējdarbības stratēģiju;

| d) | pārskatus par darbībām, ienesīgumu, riska pārvaldību un reglamentējošām prasībām tirdzniecības nodaļas līmenī sagatavo vismaz reizi nedēļā un regulāri iesniedz vadības struktūrai; |
| --- | --- |

d)

pārskatus par darbībām, ienesīgumu, riska pārvaldību un reglamentējošām prasībām tirdzniecības nodaļas līmenī sagatavo vismaz reizi nedēļā un regulāri iesniedz vadības struktūrai;

| e) | katrai tirdzniecības nodaļai ir skaidrs gada darbības plāns, tostarp detalizēti izstrādāta atalgojuma politika, kuras pamatā ir piemēroti kritēriji, ko izmanto darba rezultātu mērīšanai; |
| --- | --- |

e)

katrai tirdzniecības nodaļai ir skaidrs gada darbības plāns, tostarp detalizēti izstrādāta atalgojuma politika, kuras pamatā ir piemēroti kritēriji, ko izmanto darba rezultātu mērīšanai;

| f) | katru mēnesi par katru tirdzniecības nodaļu tiek sagatavoti un kompetentajām iestādēm darīti pieejami pārskati par pozīcijām ar drīzu galatermiņu, vienas dienas un ikdienas tirdzniecības ierobežojumu pārkāpumiem un pasākumiem, ko iestāde veikusi, lai novērstu minētos pārkāpumus, kā arī novērtējumi par tirgus likviditāti. |
| --- | --- |

f)

katru mēnesi par katru tirdzniecības nodaļu tiek sagatavoti un kompetentajām iestādēm darīti pieejami pārskati par pozīcijām ar drīzu galatermiņu, vienas dienas un ikdienas tirdzniecības ierobežojumu pārkāpumiem un pasākumiem, ko iestāde veikusi, lai novērstu minētos pārkāpumus, kā arī novērtējumi par tirgus likviditāti.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta b) apakšpunkta, iestāde var dīleri piesaistīt vairāk nekā vienai tirdzniecības nodaļai, ar noteikumu, ka iestāde savai kompetentajai iestādei pārliecinoši pierādījusi, ka piesaistīšana ir veikta uzņēmējdarbības vai resursu apsvērumu dēļ un piesaistīšanas rezultātā saglabājas citas šajā pantā izklāstītās kvalitatīvās prasības, kas ir piemērojamas dīleriem un tirdzniecības nodaļām.

4.   Iestādes informē kompetentās iestādes par veidu, kā tās izpilda 2. punkta prasības. Kompetentās iestādes var prasīt iestādei izmainīt tirdzniecības nodaļu struktūru vai organizāciju, lai izpildītu šā panta prasības.”;

| 54) | regulas 105. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Visām tirdzniecības portfeļa pozīcijām un netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas novērtētas pēc to patiesās vērtības, piemēro piesardzīgas vērtēšanas standartus, kā norādīts šajā pantā. Iestādes jo īpaši nodrošina, ka to tirdzniecības portfeļa pozīciju piesardzīgai novērtēšanai ir atbilstīga noteiktības pakāpe, ņemot vērā tirdzniecības portfeļa pozīciju un netirdzniecības portfeļa pozīciju, kas novērtētas pēc to patiesās vērtības, dinamisko būtību, prudenciālās atbilstības prasības un kapitāla prasību lietošanas veidu un mērķi attiecībā uz tirdzniecības portfeļa pozīcijām un netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas novērtētas pēc to patiesās vērtības.”; |
| --- | --- | --- |

54)

regulas 105. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Visām tirdzniecības portfeļa pozīcijām un netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas novērtētas pēc to patiesās vērtības, piemēro piesardzīgas vērtēšanas standartus, kā norādīts šajā pantā. Iestādes jo īpaši nodrošina, ka to tirdzniecības portfeļa pozīciju piesardzīgai novērtēšanai ir atbilstīga noteiktības pakāpe, ņemot vērā tirdzniecības portfeļa pozīciju un netirdzniecības portfeļa pozīciju, kas novērtētas pēc to patiesās vērtības, dinamisko būtību, prudenciālās atbilstības prasības un kapitāla prasību lietošanas veidu un mērķi attiecībā uz tirdzniecības portfeļa pozīcijām un netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas novērtētas pēc to patiesās vērtības.”;

| b) | panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “3.   Iestādes vismaz reizi dienā pārvērtē tirdzniecības portfeļa pozīcijas pēc to patiesās vērtības. Izmaiņas minēto pozīciju vērtībā paziņo iestādes peļņas un zaudējumu pārskatā.


  4.   Iestādes, kad tas iespējams, tirdzniecības portfeļa pozīcijas un netirdzniecības portfeļa pozīcijas, kas novērtētas pēc to patiesās vērtības, vērtē pēc tirgus cenas, arī tad, kad minētajām pozīcijām piemēro attiecīgās kapitāla prasības.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Iestādes vismaz reizi dienā pārvērtē tirdzniecības portfeļa pozīcijas pēc to patiesās vērtības. Izmaiņas minēto pozīciju vērtībā paziņo iestādes peļņas un zaudējumu pārskatā.

4.   Iestādes, kad tas iespējams, tirdzniecības portfeļa pozīcijas un netirdzniecības portfeļa pozīcijas, kas novērtētas pēc to patiesās vērtības, vērtē pēc tirgus cenas, arī tad, kad minētajām pozīcijām piemēro attiecīgās kapitāla prasības.”;

| c) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Ja novērtēšana pēc tirgus cenas nav iespējama, iestādes piesardzīgi veic savu pozīciju un portfeļu novērtēšanu pēc modeļa, tostarp, kad tās aprēķina pašu kapitāla prasības tirdzniecības portfeļa pozīcijām un netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas novērtētas pēc to patiesās vērtības.”; |
| --- | --- |

c)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Ja novērtēšana pēc tirgus cenas nav iespējama, iestādes piesardzīgi veic savu pozīciju un portfeļu novērtēšanu pēc modeļa, tostarp, kad tās aprēķina pašu kapitāla prasības tirdzniecības portfeļa pozīcijām un netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas novērtētas pēc to patiesās vērtības.”;

| d) | panta 7. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Pirmās daļas d) apakšpunkta nolūkos modeli izstrādā vai apstiprina, neiesaistot tirdzniecības nodaļu, un to pārbauda neatkarīgi, ietverot matemātisko aprēķinu, pieņēmumu un programmatūras ieviešanas validāciju.”; |
| --- | --- |

d)

panta 7. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Pirmās daļas d) apakšpunkta nolūkos modeli izstrādā vai apstiprina, neiesaistot tirdzniecības nodaļu, un to pārbauda neatkarīgi, ietverot matemātisko aprēķinu, pieņēmumu un programmatūras ieviešanas validāciju.”;

| e) | panta 11. punktā a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | papildu laiks, kas būtu nepieciešams, lai slēgtu pozīciju vai ierobežotu riskus, kuri piemīt pozīcijai, pārsniedzot likviditātes periodus, kas piesaistīti pozīcijas riska faktoriem saskaņā ar 325.bd pantu;”; |
| --- | --- | --- |

e)

panta 11. punktā a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

papildu laiks, kas būtu nepieciešams, lai slēgtu pozīciju vai ierobežotu riskus, kuri piemīt pozīcijai, pārsniedzot likviditātes periodus, kas piesaistīti pozīcijas riska faktoriem saskaņā ar 325.bd pantu;”;

| 55) | regulas 106. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

  “2.   Šā panta 1. punktā izklāstītās prasības piemēro, neskarot prasības, kas piemērojamas netirdzniecības portfeļa vai attiecīgā gadījumā – tirdzniecības portfeļa – pozīcijai, kurai ierobežo risku.


  3.   Ja iestāde ierobežo netirdzniecības portfeļa kredītriska riska darījumu vai darījuma partnera riska darījumu, izmantojot kredītu atvasināto instrumentu, kas iegrāmatots tās tirdzniecības portfelī, minēto kredītu atvasinātā instrumenta pozīciju atzīst kā iekšējā riska ierobežošanu netirdzniecības portfeļa kredītriska riska darījumam vai darījuma partnera riska darījumam, lai aprēķinātu riska darījumu riska svērtās vērtības, kas minētas 92. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ja iestāde slēdz citu kredītu atvasinātā instrumenta darījumu ar piemērotu trešās personas aizsardzības devēju, kurš atbilst prasībām attiecībā uz netirdzniecības portfeļa nefondēto kredītaizsardzību un pilnībā izlīdzina iekšējo risku ierobežošanas pozīciju tirgus risku.
  Gan iekšējā riska ierobežošanu, kas atzīta saskaņā ar pirmo daļu, gan kredītu atvasināto instrumentu, kas noslēgts ar trešo personu, iekļauj tirdzniecības portfelī, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības tirgus riskam.”; |
| --- | --- | --- |

55)

regulas 106. pantu groza šādi:

a)

panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Šā panta 1. punktā izklāstītās prasības piemēro, neskarot prasības, kas piemērojamas netirdzniecības portfeļa vai attiecīgā gadījumā – tirdzniecības portfeļa – pozīcijai, kurai ierobežo risku.

3.   Ja iestāde ierobežo netirdzniecības portfeļa kredītriska riska darījumu vai darījuma partnera riska darījumu, izmantojot kredītu atvasināto instrumentu, kas iegrāmatots tās tirdzniecības portfelī, minēto kredītu atvasinātā instrumenta pozīciju atzīst kā iekšējā riska ierobežošanu netirdzniecības portfeļa kredītriska riska darījumam vai darījuma partnera riska darījumam, lai aprēķinātu riska darījumu riska svērtās vērtības, kas minētas 92. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ja iestāde slēdz citu kredītu atvasinātā instrumenta darījumu ar piemērotu trešās personas aizsardzības devēju, kurš atbilst prasībām attiecībā uz netirdzniecības portfeļa nefondēto kredītaizsardzību un pilnībā izlīdzina iekšējo risku ierobežošanas pozīciju tirgus risku.

Gan iekšējā riska ierobežošanu, kas atzīta saskaņā ar pirmo daļu, gan kredītu atvasināto instrumentu, kas noslēgts ar trešo personu, iekļauj tirdzniecības portfelī, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības tirgus riskam.”;

| b) | pievieno šādus punktus:

  “4.   Ja iestāde ierobežo netirdzniecības portfeļa kapitāla vērtspapīru riska darījumu, izmantojot kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu, kas iegrāmatots tās tirdzniecības portfelī, minētā kapitāla vērtspapīru atvasinātā instrumenta pozīciju atzīst par netirdzniecības portfeļa kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo risku ierobežošanas pozīciju nolūkā aprēķināt riska darījumu riska svērtās vērtības, kas minētas 92. panta 3. punkta a) apakšpunktā, gadījumos, kad iestāde slēdz citu kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu darījumu ar piemērotu trešās personas aizsardzības devēju, kurš atbilst prasībām attiecībā uz netirdzniecības portfeļa nefondēto kredītaizsardzību un pilnībā izlīdzina minēto iekšējo risku ierobežošanas pozīciju tirgus risku.
  Gan iekšējā riska ierobežošanu, kas atzīta saskaņā ar pirmo daļu, gan kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu darījumu, kas noslēgts ar piemērotu trešās personas aizsardzības devēju, iekļauj tirdzniecības portfelī, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības tirgus riskam.


  5.   Ja iestāde ierobežo netirdzniecības portfeļa procenta likmju riska riska darījumiem, izmantojot procenta likmju riska pozīciju, kas iegrāmatota tās tirdzniecības portfelī, minēto procenta likmju riska pozīciju uzskata par iekšējā riska ierobežošanu, lai novērtētu procentu likmju riskus, ko rada netirdzniecības pozīcijas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 84. un 98. pantu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | minētā pozīcija ir piesaistīta atsevišķam portfelim no citas tirdzniecības portfeļa pozīcijas, kuras uzņēmējdarbības stratēģija paredz vienīgi tirgus riska pārvaldīšanu un mazināšanu iekšējai riska ierobežošanai procentu likmju riska riska darījumos; šajā nolūkā iestāde minētajam portfelim var piesaistīt citas procenta likmju riska pozīcijas, kas izveidotas ar trešām personām vai pašas iestādes tirdzniecības portfelī, ja vien iestāde pilnībā izlīdzina tirgus risku ko rada minēto procenta likmju riska pozīcijas, kas pašas iestādes tirdzniecības portfelī iekļautas, iesaistoties pretējās procenta likmju riska pozīcijās ar trešām personām; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus punktus:

“4.   Ja iestāde ierobežo netirdzniecības portfeļa kapitāla vērtspapīru riska darījumu, izmantojot kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu, kas iegrāmatots tās tirdzniecības portfelī, minētā kapitāla vērtspapīru atvasinātā instrumenta pozīciju atzīst par netirdzniecības portfeļa kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo risku ierobežošanas pozīciju nolūkā aprēķināt riska darījumu riska svērtās vērtības, kas minētas 92. panta 3. punkta a) apakšpunktā, gadījumos, kad iestāde slēdz citu kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu darījumu ar piemērotu trešās personas aizsardzības devēju, kurš atbilst prasībām attiecībā uz netirdzniecības portfeļa nefondēto kredītaizsardzību un pilnībā izlīdzina minēto iekšējo risku ierobežošanas pozīciju tirgus risku.

Gan iekšējā riska ierobežošanu, kas atzīta saskaņā ar pirmo daļu, gan kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu darījumu, kas noslēgts ar piemērotu trešās personas aizsardzības devēju, iekļauj tirdzniecības portfelī, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības tirgus riskam.

5.   Ja iestāde ierobežo netirdzniecības portfeļa procenta likmju riska riska darījumiem, izmantojot procenta likmju riska pozīciju, kas iegrāmatota tās tirdzniecības portfelī, minēto procenta likmju riska pozīciju uzskata par iekšējā riska ierobežošanu, lai novērtētu procentu likmju riskus, ko rada netirdzniecības pozīcijas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 84. un 98. pantu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

minētā pozīcija ir piesaistīta atsevišķam portfelim no citas tirdzniecības portfeļa pozīcijas, kuras uzņēmējdarbības stratēģija paredz vienīgi tirgus riska pārvaldīšanu un mazināšanu iekšējai riska ierobežošanai procentu likmju riska riska darījumos; šajā nolūkā iestāde minētajam portfelim var piesaistīt citas procenta likmju riska pozīcijas, kas izveidotas ar trešām personām vai pašas iestādes tirdzniecības portfelī, ja vien iestāde pilnībā izlīdzina tirgus risku ko rada minēto procenta likmju riska pozīcijas, kas pašas iestādes tirdzniecības portfelī iekļautas, iesaistoties pretējās procenta likmju riska pozīcijās ar trešām personām;

| b) | 430.b panta 3. punktā izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības nolūkos minētā pozīcija ir piesaistīta tirdzniecības nodaļai, kura izveidota saskaņā ar 104.b pantu un kuras uzņēmējdarbības stratēģija paredz vienīgi tirgus riska pārvaldīšanu un mazināšanu iekšējām riska ierobežošanas pozīcijām procentu likmju riska darījumos; šajā nolūkā minētā tirdzniecības nodaļa var izveidot citas procentu likmju riska pozīcijas ar trešām personām vai citām iestādes tirdzniecības nodaļām, ja vien minētās citas tirdzniecības nodaļas pilnībā kompensē tirgus risku, ko rada minētās citas procentu likmju riska pozīcijas, izveidojot pretējas procentu likmju riska pozīcijas ar trešām personām; |
| --- | --- |

b)

430.b panta 3. punktā izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības nolūkos minētā pozīcija ir piesaistīta tirdzniecības nodaļai, kura izveidota saskaņā ar 104.b pantu un kuras uzņēmējdarbības stratēģija paredz vienīgi tirgus riska pārvaldīšanu un mazināšanu iekšējām riska ierobežošanas pozīcijām procentu likmju riska darījumos; šajā nolūkā minētā tirdzniecības nodaļa var izveidot citas procentu likmju riska pozīcijas ar trešām personām vai citām iestādes tirdzniecības nodaļām, ja vien minētās citas tirdzniecības nodaļas pilnībā kompensē tirgus risku, ko rada minētās citas procentu likmju riska pozīcijas, izveidojot pretējas procentu likmju riska pozīcijas ar trešām personām;

| c) | iestāde pilnībā dokumentē, kā katra pozīcija mazina procentu likmju risku, ko rada netirdzniecības portfeļa pozīcijas, to prasību vajadzībām, kas noteiktas Direktīvas 2013/36/ES 84. un 98. pantā. |
| --- | --- |

c)

iestāde pilnībā dokumentē, kā katra pozīcija mazina procentu likmju risku, ko rada netirdzniecības portfeļa pozīcijas, to prasību vajadzībām, kas noteiktas Direktīvas 2013/36/ES 84. un 98. pantā.

6.   Tirgus riska pašu kapitāla prasības visām tām pozīcijām, kas piesaistītas atsevišķam portfelim, kā minēts 5. punkta a) apakšpunktā, aprēķina katrai atsevišķi, un tās ir papildus pašu kapitāla prasībām citām tirdzniecības portfeļa pozīcijām.

7.   Regulas 430.b pantā izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības nolūkos aprēķins tirgus riska pašu kapitāla prasībām visām tām pozīcijām, kas piesaistītas atsevišķam portfelim, kā minēts šā panta 5. punkta a) apakšpunktā, vai piesaistītas vai izveidotas šā panta 5. punkta b) apakšpunktā minētajā tirdzniecības nodaļā, attiecīgā gadījumā tiek veikts katrai atsevišķi kā atsevišķus portfeļus, un tas ir papildus pašu kapitāla prasību aprēķinam citām tirdzniecības portfeļa pozīcijām.”;

| 56) | regulas 107. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Šīs regulas nolūkos riska darījumus ar trešo valstu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, trešo valstu kredītiestādēm un trešo valstu biržām uzskata par riska darījumiem ar iestādēm vienīgi tad, ja trešā valsts attiecībā uz minēto struktūru piemēro tādas prudenciālās un uzraudzības prasības, kas ir vismaz līdzvērtīgas Savienībā piemērotajām prasībām.”; |
| --- | --- |

56)

regulas 107. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Šīs regulas nolūkos riska darījumus ar trešo valstu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, trešo valstu kredītiestādēm un trešo valstu biržām uzskata par riska darījumiem ar iestādēm vienīgi tad, ja trešā valsts attiecībā uz minēto struktūru piemēro tādas prudenciālās un uzraudzības prasības, kas ir vismaz līdzvērtīgas Savienībā piemērotajām prasībām.”;

| 57) | regulas 117. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | panta 2. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “o) | Starptautiskā attīstības asociācija; |
| --- | --- | --- | --- |

57)

regulas 117. panta 2. punktu groza šādi:

a)

panta 2. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“o)

Starptautiskā attīstības asociācija;

| p) | Āzijas Infrastruktūras investīciju banka.”; |
| --- | --- |

p)

Āzijas Infrastruktūras investīciju banka.”;

| b) | pievieno šādu daļu:
  “Komisija ir pilnvarota grozīt šo regulu, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 462. pantu, lai saskaņā ar starptautiskajiem standartiem grozītu pirmajā daļā minēto daudzpusējo attīstības banku sarakstu.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu daļu:

“Komisija ir pilnvarota grozīt šo regulu, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 462. pantu, lai saskaņā ar starptautiskajiem standartiem grozītu pirmajā daļā minēto daudzpusējo attīstības banku sarakstu.”;

| 58) | regulas 118. panta a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | Eiropas Savienība un Eiropas Atomenerģijas kopiena;”; |
| --- | --- | --- |

58)

regulas 118. panta a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

Eiropas Savienība un Eiropas Atomenerģijas kopiena;”;

| 59) | regulas 123. pantā pievieno šādu daļu:

  “Riska darījumiem, kas radušies tādu aizdevumu dēļ, ko kredītiestāde ir izsniegusi pensionāriem vai darba ņēmējiem ar beztermiņa darba līgumu pret nodrošinājumu, saskaņā ar kuru tiek veikta aizņēmēja pensijas vai algas daļas beznosacījuma pārskaitīšana uz minēto kredītiestādi, piemēro riska pakāpi 35 % apmērā, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | lai atmaksātu aizdevumu, aizņēmējs bez nosacījumiem pilnvaro pensiju fondu vai darba devēju uz attiecīgo kredītiestādi veikt tiešos maksājumus, atskaitot mēneša aizdevuma maksājumus no aizņēmēja mēneša pensijas vai algas; |
| --- | --- | --- |

59)

regulas 123. pantā pievieno šādu daļu:

“Riska darījumiem, kas radušies tādu aizdevumu dēļ, ko kredītiestāde ir izsniegusi pensionāriem vai darba ņēmējiem ar beztermiņa darba līgumu pret nodrošinājumu, saskaņā ar kuru tiek veikta aizņēmēja pensijas vai algas daļas beznosacījuma pārskaitīšana uz minēto kredītiestādi, piemēro riska pakāpi 35 % apmērā, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

lai atmaksātu aizdevumu, aizņēmējs bez nosacījumiem pilnvaro pensiju fondu vai darba devēju uz attiecīgo kredītiestādi veikt tiešos maksājumus, atskaitot mēneša aizdevuma maksājumus no aizņēmēja mēneša pensijas vai algas;

| b) | aizņēmēja nāves, darbnespējas, bezdarba vai neto mēneša pensijas vai algas samazinājuma riski ir pienācīgi segti ar apdrošināšanas polisi, ko aizņēmējs parakstījis par labu attiecīgajai kredītiestādei; |
| --- | --- |

b)

aizņēmēja nāves, darbnespējas, bezdarba vai neto mēneša pensijas vai algas samazinājuma riski ir pienācīgi segti ar apdrošināšanas polisi, ko aizņēmējs parakstījis par labu attiecīgajai kredītiestādei;

| c) | mēneša maksājumi, kas aizņēmējam jāmaksā par visiem aizņēmumiem, kuri izpilda a) un b) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus, kopumā nepārsniedz 20 % no aizņēmēja neto mēneša pensijas vai algas; |
| --- | --- |

c)

mēneša maksājumi, kas aizņēmējam jāmaksā par visiem aizņēmumiem, kuri izpilda a) un b) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus, kopumā nepārsniedz 20 % no aizņēmēja neto mēneša pensijas vai algas;

| d) | maksimālais aizdevuma sākotnējais termiņš ir vienāds ar vai mazāks par desmit gadiem.”; |
| --- | --- |

d)

maksimālais aizdevuma sākotnējais termiņš ir vienāds ar vai mazāks par desmit gadiem.”;

| 60) | regulas 124. pantu aizstāj ar šādu:

  “124. pants
  Riska darījumi, kas nodrošināti ar hipotēkām uz nekustamo īpašumu

  1.   Riska darījumam vai jebkurai riska darījuma daļai, kas ir pilnībā nodrošināta ar nekustamā īpašuma hipotēku, piešķir 100 % riska pakāpi, ja nav izpildīti 125. vai 126. pantā izklāstītie nosacījumi, izņemot jebkuru riska darījuma daļu, kuru klasificē cita riska darījumu kategorijā. Riska darījuma daļai, kura pārsniedz ar hipotēku nodrošināto nekustamā īpašuma vērtību, piešķir riska pakāpi, kas piemērojama iesaistītā darījumu partnera nenodrošinātajiem riska darījumiem.
  Tā riska darījuma daļa, kas tiek uztverta kā pilnībā nodrošināta ar nekustamo īpašumu, nav lielāka par attiecīgā nekustamā īpašuma ķīlas tirgus vērtību vai – dalībvalstīs, kas tiesību aktu vai regulatīvos noteikumos ir paredzējušas stingrus kritērijus attiecībā uz hipotekārās vērtības novērtēšanu, – hipotekāro vērtību.


  1.a   Dalībvalstis norīko iestādi, kas atbild par 2. punkta piemērošanu. Minētā iestāde ir kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde.
  Ja iestāde, ko dalībvalsts ir norīkojusi šā panta piemērošanai, ir kompetentā iestāde, tā nodrošina, lai attiecīgās valsts struktūras un iestādes, kurām ir makroprudenciālās pilnvaras, būtu pienācīgi informētas par kompetentās iestādes nodomu izmantot šo pantu un tiktu atbilstīgi iesaistītas ar finanšu stabilitāti saistīto bažu novērtēšanā attiecīgās iestādes dalībvalstī saskaņā ar 2. punktu.
  Ja iestāde, ko dalībvalsts ir norīkojusi šā panta piemērošanai, ir iestāde, kas atšķiras no kompetentās iestādes, dalībvalstis pieņem noteikumus, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju un informācijas apmaiņu starp kompetento iestādi un norīkoto iestādi šā panta pienācīgas piemērošanas nolūkā. Konkrēti, iestādēm izvirza prasību cieši sadarboties un apmainīties ar visu informāciju, kas var būt nepieciešama, lai pienācīgi tiktu pildīti pienākumi, kas norīkotajai iestādei noteikti, ievērojot šo pantu. Minētās sadarbības mērķis ir izvairīties no jebkādas dubultas vai nesaskaņotas darbības starp kompetento iestādi un norīkoto iestādi, kā arī nodrošināt, lai tiktu pienācīgi ņemta vērā mijiedarbība ar citiem pasākumiem, jo īpaši tiem, kas tiek veikti saskaņā ar šīs regulas 458. pantu un Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu.


  2.   Pamatojoties uz datiem, kas apkopoti saskaņā ar 430.a pantu, un jebkādiem citiem attiecīgiem rādītājiem, saskaņā ar šā panta 1.a punktu norīkotā iestāde periodiski un vismaz reizi gadā novērtē, vai 35 % riska pakāpe attiecībā uz riska darījumiem ar vienu vai vairākiem īpašuma segmentiem, kuri nodrošināti ar hipotēkām attiecībā uz mājokļa īpašumu, kā minēts 125. pantā, kas atrodas vienā vai vairākās attiecīgās iestādes dalībvalsts teritorijas daļās, un 50 % riska pakāpe attiecībā uz riska darījumiem, kuri nodrošināti ar hipotēkām attiecībā uz komerciālu nekustamo īpašumu, kā minēts 126. pantā, kas atrodas vienā vai vairākās attiecīgās iestādes dalībvalsts teritorijas daļās, ir atbilstīgas riska pakāpes, ņemot vērā:






  a) | zaudējumu pieredzi saistībā ar riska darījumiem, kuri nodrošināti ar nekustamo īpašumu; |
| --- | --- | --- |

60)

regulas 124. pantu aizstāj ar šādu:

“124. pants

Riska darījumi, kas nodrošināti ar hipotēkām uz nekustamo īpašumu

1.   Riska darījumam vai jebkurai riska darījuma daļai, kas ir pilnībā nodrošināta ar nekustamā īpašuma hipotēku, piešķir 100 % riska pakāpi, ja nav izpildīti 125. vai 126. pantā izklāstītie nosacījumi, izņemot jebkuru riska darījuma daļu, kuru klasificē cita riska darījumu kategorijā. Riska darījuma daļai, kura pārsniedz ar hipotēku nodrošināto nekustamā īpašuma vērtību, piešķir riska pakāpi, kas piemērojama iesaistītā darījumu partnera nenodrošinātajiem riska darījumiem.

Tā riska darījuma daļa, kas tiek uztverta kā pilnībā nodrošināta ar nekustamo īpašumu, nav lielāka par attiecīgā nekustamā īpašuma ķīlas tirgus vērtību vai – dalībvalstīs, kas tiesību aktu vai regulatīvos noteikumos ir paredzējušas stingrus kritērijus attiecībā uz hipotekārās vērtības novērtēšanu, – hipotekāro vērtību.

1.a   Dalībvalstis norīko iestādi, kas atbild par 2. punkta piemērošanu. Minētā iestāde ir kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde.

Ja iestāde, ko dalībvalsts ir norīkojusi šā panta piemērošanai, ir kompetentā iestāde, tā nodrošina, lai attiecīgās valsts struktūras un iestādes, kurām ir makroprudenciālās pilnvaras, būtu pienācīgi informētas par kompetentās iestādes nodomu izmantot šo pantu un tiktu atbilstīgi iesaistītas ar finanšu stabilitāti saistīto bažu novērtēšanā attiecīgās iestādes dalībvalstī saskaņā ar 2. punktu.

Ja iestāde, ko dalībvalsts ir norīkojusi šā panta piemērošanai, ir iestāde, kas atšķiras no kompetentās iestādes, dalībvalstis pieņem noteikumus, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju un informācijas apmaiņu starp kompetento iestādi un norīkoto iestādi šā panta pienācīgas piemērošanas nolūkā. Konkrēti, iestādēm izvirza prasību cieši sadarboties un apmainīties ar visu informāciju, kas var būt nepieciešama, lai pienācīgi tiktu pildīti pienākumi, kas norīkotajai iestādei noteikti, ievērojot šo pantu. Minētās sadarbības mērķis ir izvairīties no jebkādas dubultas vai nesaskaņotas darbības starp kompetento iestādi un norīkoto iestādi, kā arī nodrošināt, lai tiktu pienācīgi ņemta vērā mijiedarbība ar citiem pasākumiem, jo īpaši tiem, kas tiek veikti saskaņā ar šīs regulas 458. pantu un Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu.

2.   Pamatojoties uz datiem, kas apkopoti saskaņā ar 430.a pantu, un jebkādiem citiem attiecīgiem rādītājiem, saskaņā ar šā panta 1.a punktu norīkotā iestāde periodiski un vismaz reizi gadā novērtē, vai 35 % riska pakāpe attiecībā uz riska darījumiem ar vienu vai vairākiem īpašuma segmentiem, kuri nodrošināti ar hipotēkām attiecībā uz mājokļa īpašumu, kā minēts 125. pantā, kas atrodas vienā vai vairākās attiecīgās iestādes dalībvalsts teritorijas daļās, un 50 % riska pakāpe attiecībā uz riska darījumiem, kuri nodrošināti ar hipotēkām attiecībā uz komerciālu nekustamo īpašumu, kā minēts 126. pantā, kas atrodas vienā vai vairākās attiecīgās iestādes dalībvalsts teritorijas daļās, ir atbilstīgas riska pakāpes, ņemot vērā:

a)

zaudējumu pieredzi saistībā ar riska darījumiem, kuri nodrošināti ar nekustamo īpašumu;

| b) | nekustamā īpašuma tirgus tendenču prognozes. |
| --- | --- |

b)

nekustamā īpašuma tirgus tendenču prognozes.

Ja, pamatojoties uz šā punkta pirmajā daļā minēto novērtējumu, saskaņā ar šā panta 1.a punktu norīkotā iestāde secina, ka 125. panta 2. punktā vai 126. panta 2. punktā noteiktās riska pakāpes atbilstīgi neatspoguļo reālos riskus, kas saistīti ar vienu vai vairākiem riska darījumu īpašuma segmentiem, kuri pilnībā nodrošināti ar hipotēkām uz mājokļa īpašumu vai komerciālu nekustamo īpašumu, kas atrodas vienā vai vairākās attiecīgās iestādes dalībvalsts teritorijas daļās, un ja minētā iestāde uzskata, ka riska pakāpju neatbilstība varētu nelabvēlīgi ietekmēt pašreizējo vai turpmāko finanšu stabilitāti tās dalībvalstī, tā var palielināt riska pakāpes, kas piemērojamas minētajiem riska darījumiem, šā punkta ceturtajā daļā noteiktajos diapazonos vai noteikt stingrākus kritērijus nekā tie, kas izklāstīti 125. panta 2. punktā vai 126. panta 2. punktā.

Saskaņā ar šā panta 1.a punktu norīkotā iestāde paziņo EBI un ESRK par visām riska pakāpju un piemēroto kritēriju korekcijām saskaņā ar šo punktu. Viena mēneša laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas EBI un ESRK attiecīgajai dalībvalstij sniedz savu atzinumu. EBI un ESRK publicē attiecīgās iestādes ieviestās riska pakāpes un kritērijus 125. un 126. pantā un 199. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem riska darījumiem.

Šā punkta otrās daļas nolūkos saskaņā ar 1.a punktu norīkotā iestāde var noteikt riska pakāpes šādos diapazonos:

| a) | 35 % – 150 % riska darījumiem, kas nodrošināti ar hipotēkām uz mājokļa īpašumu; |
| --- | --- |

a)

35 % – 150 % riska darījumiem, kas nodrošināti ar hipotēkām uz mājokļa īpašumu;

| b) | 50 % – 150 % riska darījumiem, kas nodrošināti ar hipotēkām uz komerciālu nekustamo īpašumu. |
| --- | --- |

b)

50 % – 150 % riska darījumiem, kas nodrošināti ar hipotēkām uz komerciālu nekustamo īpašumu.

3.   Ja saskaņā ar 1.a punktu norīkotā iestāde nosaka augstākas riska pakāpes vai stingrākus kritērijus, ievērojot 2. punkta otro daļu, iestādēm ir sešu mēnešu ilgs pārejas periods, lai tos piemērotu.

4.   EBI ciešā sadarbībā ar ESRK izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu stingros kritērijus 1. punktā minētās hipotekārās vērtības novērtēšanai un faktoru veidus, kas jāņem vērā, lai novērtētu 2. punkta pirmajā daļā minēto riska pakāpju piemērotību.

EBI līdz 2019. gada 31. decembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

5.   ESRK, izmantojot ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 16. pantu un ciešā sadarbībā ar EBI, var saskaņā ar šā panta 1.a punktu norīkotajām iestādēm sniegt norādes par šādiem aspektiem:

| a) | faktori, kas varētu “nelabvēlīgi ietekmēt pašreizējo vai turpmāko finanšu stabilitāti”, kā minēts 2. punkta otrajā daļā; un |
| --- | --- |

a)

faktori, kas varētu “nelabvēlīgi ietekmēt pašreizējo vai turpmāko finanšu stabilitāti”, kā minēts 2. punkta otrajā daļā; un

| b) | indikatīvi kritēriji, ko saskaņā ar 1.a punktu norīkotajai iestādei jāņem vērā augstāku riska pakāpju noteikšanā. |
| --- | --- |

b)

indikatīvi kritēriji, ko saskaņā ar 1.a punktu norīkotajai iestādei jāņem vērā augstāku riska pakāpju noteikšanā.

6.   Dalībvalsts iestādes piemēro riska pakāpes un kritērijus, ko saskaņā ar 2. punktu ir noteikušas citas dalībvalsts iestādes, attiecībā uz visiem saviem atbilstošajiem riska darījumiem, kuri ir nodrošināti ar hipotēkām uz mājokļa īpašumu vai komerciālu nekustamo īpašumu, kas atrodas vienā vai vairākās minētās citas dalībvalsts teritorijas daļās.”;

| 61) | regulas 128. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Iestādes piemēro 150 % riska pakāpi riska darījumiem, kas saistīti ar īpaši augstu risku.


  2.   Šā panta nolūkos iestādes jebkuru no turpmāk minētajiem riska darījumiem uzskata par riska darījumiem, kas saistīti ar īpaši augstu risku:






  a) | ieguldījumi riska kapitāla sabiedrībās, izņemot, ja minētajiem ieguldījumiem piemēro 132. pantu; |
| --- | --- | --- |

61)

regulas 128. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Iestādes piemēro 150 % riska pakāpi riska darījumiem, kas saistīti ar īpaši augstu risku.

2.   Šā panta nolūkos iestādes jebkuru no turpmāk minētajiem riska darījumiem uzskata par riska darījumiem, kas saistīti ar īpaši augstu risku:

a)

ieguldījumi riska kapitāla sabiedrībās, izņemot, ja minētajiem ieguldījumiem piemēro 132. pantu;

| b) | ieguldījumi privātos kapitāla vērtspapīros, izņemot, ja minētajiem ieguldījumiem piemēro 132. pantu; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumi privātos kapitāla vērtspapīros, izņemot, ja minētajiem ieguldījumiem piemēro 132. pantu;

| c) | spekulatīva nekustamā īpašuma finansējums.”; |
| --- | --- |

c)

spekulatīva nekustamā īpašuma finansējums.”;

| 62) | regulas 132. pantu aizstāj ar šādu:

  “132. pants
  Pašu kapitāla prasības riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā

  1.   Iestādes aprēķina riska darījuma riska svērto vērtību saviem riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā, reizinot riska darījuma riska svērto vērtību KIU riska darījumos, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punkta pirmajā daļā minētajām pieejām, ar minēto iestāžu turēto daļu vai ieguldījumu apliecību procentuālo īpatsvaru.


  2.   Ja ir izpildīti šā panta 3. punktā izklāstītie nosacījumi, iestādes var izmantot caurskatāmības pieeju saskaņā ar 132.a panta 1. punktu vai pilnvaru pieeju saskaņā ar 132.a panta 2. punktu.
  Ievērojot 132.b panta 2. punktu, iestādes, kas neizmanto caurskatāmības pieeju vai pilnvaru pieeju, piesaista saviem riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā riska pakāpi 1 250 % apmērā (“atkāpšanās pieeja”).
  Iestādes var aprēķināt riska darījuma riska svērto vērtību saviem riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā, izmantojot šajā punktā minēto pieeju kombināciju, ar noteikumu, ka ir izpildīti nosacījumi minēto pieeju izmantošanai.


  3.   Iestādes var noteikt riska darījuma riska svērto vērtību KIU riska darījumiem saskaņā ar pieejām, kas izklāstītas 132.a pantā, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:






  a) | KIU ir kāds no turpmāk minētajiem:






  i) | pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmums (PVKIU), ko regulē Direktīva 2009/65/EK; |
| --- | --- | --- | --- |

62)

regulas 132. pantu aizstāj ar šādu:

“132. pants

Pašu kapitāla prasības riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā

1.   Iestādes aprēķina riska darījuma riska svērto vērtību saviem riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā, reizinot riska darījuma riska svērto vērtību KIU riska darījumos, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punkta pirmajā daļā minētajām pieejām, ar minēto iestāžu turēto daļu vai ieguldījumu apliecību procentuālo īpatsvaru.

2.   Ja ir izpildīti šā panta 3. punktā izklāstītie nosacījumi, iestādes var izmantot caurskatāmības pieeju saskaņā ar 132.a panta 1. punktu vai pilnvaru pieeju saskaņā ar 132.a panta 2. punktu.

Ievērojot 132.b panta 2. punktu, iestādes, kas neizmanto caurskatāmības pieeju vai pilnvaru pieeju, piesaista saviem riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā riska pakāpi 1 250 % apmērā (“atkāpšanās pieeja”).

Iestādes var aprēķināt riska darījuma riska svērto vērtību saviem riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā, izmantojot šajā punktā minēto pieeju kombināciju, ar noteikumu, ka ir izpildīti nosacījumi minēto pieeju izmantošanai.

3.   Iestādes var noteikt riska darījuma riska svērto vērtību KIU riska darījumiem saskaņā ar pieejām, kas izklāstītas 132.a pantā, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

a)

KIU ir kāds no turpmāk minētajiem:

i)

pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmums (PVKIU), ko regulē Direktīva 2009/65/EK;

| ii) | AIF, ko pārvalda ES AIFP, kas reģistrēts saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

ii)

AIF, ko pārvalda ES AIFP, kas reģistrēts saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punktu;

| iii) | AIF, ko pārvalda ES AIFP, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 6. pantu; |
| --- | --- |

iii)

AIF, ko pārvalda ES AIFP, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 6. pantu;

| iv) | AIF, ko pārvalda ārpussavienības AIFP, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 37. pantu; |
| --- | --- |

iv)

AIF, ko pārvalda ārpussavienības AIFP, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 37. pantu;

| v) | ārpussavienības AIF, ko pārvalda ārpussavienības AIFP un laiž tirgū saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 42. pantu; |
| --- | --- |

v)

ārpussavienības AIF, ko pārvalda ārpussavienības AIFP un laiž tirgū saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 42. pantu;

| vi) | ārpussavienības AIF, kas Savienībā netiek laists tirgū un ko pārvalda ārpussavienības AIFP, kurš veic uzņēmējdarbību kādā no trešām valstīm un uz kuru attiecas deleģēts akts, kas minēts Direktīvas 2011/61/ES 67. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

vi)

ārpussavienības AIF, kas Savienībā netiek laists tirgū un ko pārvalda ārpussavienības AIFP, kurš veic uzņēmējdarbību kādā no trešām valstīm un uz kuru attiecas deleģēts akts, kas minēts Direktīvas 2011/61/ES 67. panta 6. punktā;

| b) | KIU prospektā vai līdzvērtīgā dokumentā ir iekļautas:






  i) | aktīvu kategorijas, kurās KIU ir atļauts ieguldīt, |
| --- | --- | --- |

b)

KIU prospektā vai līdzvērtīgā dokumentā ir iekļautas:

i)

aktīvu kategorijas, kurās KIU ir atļauts ieguldīt,

| ii) | ja pastāv ieguldījumu limiti – relatīvie limiti un to aprēķināšanas metodika; |
| --- | --- |

ii)

ja pastāv ieguldījumu limiti – relatīvie limiti un to aprēķināšanas metodika;

| c) | KIU vai KIU pārvaldes sabiedrības ziņojumi iestādei atbilst šādām prasībām:






  i) | par KIU riska darījumiem ziņo vismaz tikpat bieži kā par iestādes riska darījumiem, |
| --- | --- | --- |

c)

KIU vai KIU pārvaldes sabiedrības ziņojumi iestādei atbilst šādām prasībām:

i)

par KIU riska darījumiem ziņo vismaz tikpat bieži kā par iestādes riska darījumiem,

| ii) | finanšu informācijas detalizācijas pakāpe ir pietiekama, lai iestāde varētu aprēķināt KIU riska darījuma riska svērto vērtību saskaņā ar iestādes izvēlēto pieeju, |
| --- | --- |

ii)

finanšu informācijas detalizācijas pakāpe ir pietiekama, lai iestāde varētu aprēķināt KIU riska darījuma riska svērto vērtību saskaņā ar iestādes izvēlēto pieeju,

| iii) | ja iestāde izmanto caurskatāmības pieeju, informāciju par pamatā esošiem riska darījumiem pārbauda neatkarīga trešā persona. |
| --- | --- |

iii)

ja iestāde izmanto caurskatāmības pieeju, informāciju par pamatā esošiem riska darījumiem pārbauda neatkarīga trešā persona.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas a) apakšpunkta, daudzpusējas un divpusējas attīstības bankas un citas iestādes, kas KIU veic kopīgus ieguldījumus ar daudzpusējām vai divpusējām attīstības bankām, minētā KIU riska darījumu riska svērtās vērtības var noteikt saskaņā ar pieejām, kas izklāstītas 132.a pantā, ar noteikumu, ka ir izpildīti šā punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi un ka KIU ieguldījuma pilnvarojumā paredzēts ierobežojums, proti, – attiecīgais KIU var ieguldīt tikai tādos aktīvu veidos, kas sekmē jaunattīstības valstu ilgtspējīgu attīstību.

Iestādes savai kompetentai iestādei paziņo par tiem KIU, kurām tās piemēro otrajā daļā minēto režīmu.

Atkāpjoties no pirmās daļas c) apakšpunkta i) punkta, gadījumos, kad iestāde riska darījuma riska svērto vērtību KIU riska darījumiem nosaka saskaņā ar pieeju, kas balstīta uz pilnvarojumu, KIU vai KIU pārvaldes sabiedrības ziņojumu sniegšana iestādei var attiekties tikai uz KIU ieguldījumu pilnvarojumu un jebkādām izmaiņām tajā, un to var veikt tikai tad, ja iestādei pirmoreiz rodas riska darījums ar KIU un ja ir izmaiņas KIU ieguldījumu pilnvarojumā.

4.   Iestādes, kurām nav atbilstīgu datu vai informācijas, lai aprēķinātu riska darījuma riska svērto vērtību KIU riska darījumiem saskaņā ar 132.a pantā izklāstītajām pieejām, var izmantot trešās personas aprēķinus, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | trešā persona ir vai nu:






  i) | KIU depozītu iestāde vai depozītu finanšu iestāde, ar noteikumu, ka KIU iegulda tikai vērtspapīros un nogulda visus vērtspapīrus minētajā depozītu iestādē vai depozītu finanšu iestādē; vai |
| --- | --- | --- |

a)

trešā persona ir vai nu:

i)

KIU depozītu iestāde vai depozītu finanšu iestāde, ar noteikumu, ka KIU iegulda tikai vērtspapīros un nogulda visus vērtspapīrus minētajā depozītu iestādē vai depozītu finanšu iestādē; vai

| ii) | attiecībā uz KIU, kas nav ietverti šā punkta i) apakšpunktā, – KIU pārvaldes sabiedrība, ar noteikumu, ka šī sabiedrība atbilst 3. punkta a) apakšpunktā izklāstītajam nosacījumam; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz KIU, kas nav ietverti šā punkta i) apakšpunktā, – KIU pārvaldes sabiedrība, ar noteikumu, ka šī sabiedrība atbilst 3. punkta a) apakšpunktā izklāstītajam nosacījumam;

| b) | trešā persona veic aprēķinus saskaņā ar pieejām, kas izklāstītas attiecīgi 132.a panta 1., 2. vai 3. punktā; |
| --- | --- |

b)

trešā persona veic aprēķinus saskaņā ar pieejām, kas izklāstītas attiecīgi 132.a panta 1., 2. vai 3. punktā;

| c) | ārējais revidents ir apstiprinājis trešās personas aprēķinu pareizību. |
| --- | --- |

c)

ārējais revidents ir apstiprinājis trešās personas aprēķinu pareizību.

Iestādes, kas izmanto trešo personu aprēķinus, reizina minētajos aprēķinos iegūto riska darījumu riska svērto vērtību KIU riska darījumiem ar koeficientu 1,2.

Atkāpjoties no otrās daļas, ja iestādei ir neierobežota piekļuve trešās personas veiktajiem detalizētajiem aprēķiniem, koeficientu 1,2 nepiemēro. Pēc pieprasījuma iestāde šos aprēķinus iesniedz savai kompetentajai iestādei.

5.   Ja iestāde piemēro 132.a pantā minētās pieejas, lai aprēķinātu riska darījuma riska svērto vērtību KIU (“1. līmeņa KIU”), un jebkurš no 1. līmeņa KIU pamatā esošajiem riska darījumiem ir riska darījums cita KIU (“2. līmeņa KIU”) daļu vai ieguldījumu apliecību veidā, riska darījuma riska svērto vērtību 2. līmeņa KIU riska darījumiem var aprēķināt, izmantojot jebkuru no šā panta 2. punktā aprakstītajām trim pieejām. Iestāde var izmantot caurskatāmības pieeju, lai aprēķinātu riska darījumu riska svērtās vērtības KIU riska darījumiem 3. līmenī un jebkurā turpmākā līmenī, tikai tad, ja tā ir izmantojusi šo pieeju aprēķiniem iepriekšējā līmenī. Jebkurā citā gadījumā tā izmanto atkāpšanās pieeju.

6.   Riska darījuma riska svērto vērtību KIU riska darījumiem, kas aprēķināta saskaņā ar caurskatāmības pieeju un pilnvaru pieeju, kā izklāstīts 132.a panta 1. un 2. punktā, ierobežo ar minēto KIU riska darījumu riska svērto vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar atkāpšanās pieeju.

7.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, iestādes, kas piemēro caurskatāmības pieeju saskaņā ar 132.a panta 1. punktu, var aprēķināt riska darījuma riska svērto vērtību saviem riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā, reizinot riska darījumu vērtības minētajiem riska darījumiem, kas aprēķinātas saskaņā ar 111. pantu, ar riska pakāpi (
  Formula
  ), kas aprēķināta saskaņā ar 132.c pantā izklāstīto formulu, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | iestādes novērtē savu līdzdalību KIU daļās vai ieguldījumu apliecībās sākotnējās izmaksās, savukārt KIU pamatā esošo aktīvu vērtību tās novērtē patiesajā vērtībā, ja tās piemēro caurskatāmības pieeju; |
| --- | --- |

a)

iestādes novērtē savu līdzdalību KIU daļās vai ieguldījumu apliecībās sākotnējās izmaksās, savukārt KIU pamatā esošo aktīvu vērtību tās novērtē patiesajā vērtībā, ja tās piemēro caurskatāmības pieeju;

| b) | izmaiņas to daļu vai ieguldījumu apliecību tirgus vērtībā, kurām vērtību iestādes novērtē sākotnējās izmaksās, nemaina ne minēto iestāžu pašu kapitāla apjomu, ne riska darījuma vērtību, kas saistīta ar minēto līdzdalību.”; |
| --- | --- |

b)

izmaiņas to daļu vai ieguldījumu apliecību tirgus vērtībā, kurām vērtību iestādes novērtē sākotnējās izmaksās, nemaina ne minēto iestāžu pašu kapitāla apjomu, ne riska darījuma vērtību, kas saistīta ar minēto līdzdalību.”;

| 63) | regulā iekļauj šādus pantus:

  “132.a pants
  Pieejas KIU riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanai

  1.   Ja ir izpildīti 132. panta 3. punktā izklāstītie nosacījumi, iestādes, kurām ir pietiekama informācija par atsevišķiem pamatā esošiem KIU riska darījumiem, caurskata šos riska darījumus, lai aprēķinātu KIU riska darījuma riska svērto vērtību, sverot visus pamatā esošos KIU riska darījumus, it kā minētās iestādes tos turētu tiešā veidā.


  2.   Ja ir izpildīti 132. panta 3. punktā izklāstītie nosacījumi, iestādes, kurām nav pietiekamas informācijas par atsevišķiem pamatā esošiem KIU riska darījumiem, lai izmantotu caurskatāmības pieeju, var aprēķināt riska darījuma riska svērto vērtību šiem riska darījumiem saskaņā ar ierobežojumiem, kas noteikti KIU pilnvarās un attiecīgajos tiesību aktos.
  Iestādes pirmajā daļā minētos aprēķinus veic ar pieņēmumu, ka KIU vispirms uzņemas riska darījumus maksimālā apmērā, kādu pieļauj tā pilnvaras vai attiecīgie tiesību akti riska darījumos, kas piesaista augstāko pašu kapitāla prasību, un tad turpina uzņemties riska darījumus dilstošā secībā, kamēr tiek sasniegts maksimālais kopējo riska darījumu ierobežojums, un ka KIU maksimālajam apmēram, kādu pieļauj tā pilnvaras vai attiecīgie tiesību akti, attiecīgā gadījumā piemēro sviru.
  Iestādes veic aprēķinus, kas minēti pirmajā daļā, saskaņā ar metodēm, kas izklāstītas šajā nodaļā, šīs sadaļas 5. nodaļā un 6. nodaļas 3., 4. vai 5. iedaļā.


  3.   Atkāpjoties no 92. panta 3. punkta d) apakšpunkta, iestādes, kas aprēķina riska darījuma riska svērto vērtību KIU riska darījumiem saskaņā ar šā panta 1. vai 2. punktu, var aprēķināt pašu kapitāla prasību kredīta vērtības korekcijas riskam, ko rada minētā KIU atvasināto instrumentu riska darījumi, kā summu, kas vienāda ar 50 % no pašu kapitāla prasības minētajiem atvasināto instrumentu riska darījumiem, kas aprēķināta attiecīgi saskaņā ar šīs sadaļas 6. nodaļas 3., 4. vai 5. iedaļu.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, iestāde no pašu kapitāla prasības aprēķiniem attiecībā uz kredīta vērtības korekcijas risku var izslēgt tos atvasināto instrumentu riska darījumus, uz kuriem minētā prasība neattiektos, ja tos tiešā veidā izraisītu iestāde.


  4.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu, kā iestādes aprēķina 2. punktā minēto riska darījuma riska svērto vērtību, ja nav pieejami viens vai vairāki no minētajiem aprēķiniem nepieciešamajiem ievades datiem.
  EBI līdz 2020. gada 28. martam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.
  Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantā.



  132.b pants
  Izņēmumi attiecībā uz pieejām KIU riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanai

  1.   Iestādes var izslēgt no 132. pantā minētajiem aprēķiniem KIU turētos pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla, otrā līmeņa kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus, kurus iestādes atskaita attiecīgi saskaņā ar 36. panta 1. punktu, 56., 66. un 72.e pantu.


  2.   Iestādes var izslēgt no 132. pantā minētajiem aprēķiniem 150. panta 1. punkta g) un h) apakšpunktā minētos riska darījumus KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā un tā vietā minētajiem riska darījumiem piemērot aprēķina procedūru, kas izklāstīta 133. pantā.



  132.c pants
  Aprēķina procedūra ārpusbilances riska darījumiem ar KIU

  1.   Iestādes aprēķina riska darījuma riska svērto vērtību saviem ārpusbilances posteņiem, kurus iespējams pārvērst riska darījumos KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā, reizinot riska darījumu vērtības minētajiem riska darījumiem, kas aprēķinātas saskaņā ar 111. pantu, ar šādu riska pakāpi:






  a) | visiem riska darījumiem, kuriem iestādes izmanto vienu no 132.a pantā izklāstītajām pieejām:





  kur: | = | riska pakāpe; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| i | = | indekss, ar ko apzīmē KIU: |
| RWAEi | = | vērtība, ko attiecībā uz KIUi aprēķina saskaņā ar 132.a pantu; |
| | = | riska darījuma vērtība KIUi riska darījumiem; |
| Ai | = | KIUi aktīvu uzskaites vērtība; un |
| EQi | = | KIUi pašu kapitāla uzskaites vērtība; |

63)

regulā iekļauj šādus pantus:

“132.a pants

Pieejas KIU riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanai

1.   Ja ir izpildīti 132. panta 3. punktā izklāstītie nosacījumi, iestādes, kurām ir pietiekama informācija par atsevišķiem pamatā esošiem KIU riska darījumiem, caurskata šos riska darījumus, lai aprēķinātu KIU riska darījuma riska svērto vērtību, sverot visus pamatā esošos KIU riska darījumus, it kā minētās iestādes tos turētu tiešā veidā.

2.   Ja ir izpildīti 132. panta 3. punktā izklāstītie nosacījumi, iestādes, kurām nav pietiekamas informācijas par atsevišķiem pamatā esošiem KIU riska darījumiem, lai izmantotu caurskatāmības pieeju, var aprēķināt riska darījuma riska svērto vērtību šiem riska darījumiem saskaņā ar ierobežojumiem, kas noteikti KIU pilnvarās un attiecīgajos tiesību aktos.

Iestādes pirmajā daļā minētos aprēķinus veic ar pieņēmumu, ka KIU vispirms uzņemas riska darījumus maksimālā apmērā, kādu pieļauj tā pilnvaras vai attiecīgie tiesību akti riska darījumos, kas piesaista augstāko pašu kapitāla prasību, un tad turpina uzņemties riska darījumus dilstošā secībā, kamēr tiek sasniegts maksimālais kopējo riska darījumu ierobežojums, un ka KIU maksimālajam apmēram, kādu pieļauj tā pilnvaras vai attiecīgie tiesību akti, attiecīgā gadījumā piemēro sviru.

Iestādes veic aprēķinus, kas minēti pirmajā daļā, saskaņā ar metodēm, kas izklāstītas šajā nodaļā, šīs sadaļas 5. nodaļā un 6. nodaļas 3., 4. vai 5. iedaļā.

3.   Atkāpjoties no 92. panta 3. punkta d) apakšpunkta, iestādes, kas aprēķina riska darījuma riska svērto vērtību KIU riska darījumiem saskaņā ar šā panta 1. vai 2. punktu, var aprēķināt pašu kapitāla prasību kredīta vērtības korekcijas riskam, ko rada minētā KIU atvasināto instrumentu riska darījumi, kā summu, kas vienāda ar 50 % no pašu kapitāla prasības minētajiem atvasināto instrumentu riska darījumiem, kas aprēķināta attiecīgi saskaņā ar šīs sadaļas 6. nodaļas 3., 4. vai 5. iedaļu.

Atkāpjoties no pirmās daļas, iestāde no pašu kapitāla prasības aprēķiniem attiecībā uz kredīta vērtības korekcijas risku var izslēgt tos atvasināto instrumentu riska darījumus, uz kuriem minētā prasība neattiektos, ja tos tiešā veidā izraisītu iestāde.

4.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu, kā iestādes aprēķina 2. punktā minēto riska darījuma riska svērto vērtību, ja nav pieejami viens vai vairāki no minētajiem aprēķiniem nepieciešamajiem ievades datiem.

EBI līdz 2020. gada 28. martam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantā.

132.b pants

Izņēmumi attiecībā uz pieejām KIU riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanai

1.   Iestādes var izslēgt no 132. pantā minētajiem aprēķiniem KIU turētos pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla, otrā līmeņa kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus, kurus iestādes atskaita attiecīgi saskaņā ar 36. panta 1. punktu, 56., 66. un 72.e pantu.

2.   Iestādes var izslēgt no 132. pantā minētajiem aprēķiniem 150. panta 1. punkta g) un h) apakšpunktā minētos riska darījumus KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā un tā vietā minētajiem riska darījumiem piemērot aprēķina procedūru, kas izklāstīta 133. pantā.

132.c pants

Aprēķina procedūra ārpusbilances riska darījumiem ar KIU

1.   Iestādes aprēķina riska darījuma riska svērto vērtību saviem ārpusbilances posteņiem, kurus iespējams pārvērst riska darījumos KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā, reizinot riska darījumu vērtības minētajiem riska darījumiem, kas aprēķinātas saskaņā ar 111. pantu, ar šādu riska pakāpi:

a)

visiem riska darījumiem, kuriem iestādes izmanto vienu no 132.a pantā izklāstītajām pieejām:

Formula

kur:

Formula

=

riska pakāpe;

i

=

indekss, ar ko apzīmē KIU:

RWAEi

=

vērtība, ko attiecībā uz KIUi aprēķina saskaņā ar 132.a pantu;

Formula

=

riska darījuma vērtība KIUi riska darījumiem;

Ai

=

KIUi aktīvu uzskaites vērtība; un

EQi

=

KIUi pašu kapitāla uzskaites vērtība;

| b) | visiem citiem riska darījumiem,



  . |
| --- | --- |

b)

Formula

2.   Minimālās vērtības saistību riska darījuma vērtību, kas atbilst šā panta 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, iestādes aprēķina kā garantētās summas diskontēto pašreizējo vērtību, izmantojot diskonta faktoru bez saistību nepildīšanas riska. Minimālās vērtības saistību riska darījuma vērtību iestādes var samazināt ar jebkādiem zaudējumiem, kas saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu atzīti attiecībā uz minimālās vērtības saistībām.

Riska darījumu riska svērtās vērtības ārpusbilances posteņu riska darījumiem, kas radušies no minimālās vērtības saistībām, kuras atbilst visiem šā panta 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, iestādes aprēķina, reizinot minēto riska darījumu vērtību ar kredīta pārrēķināšanas koeficientu 20 % apmērā un riska svērumu, kas atvasināts saskaņā ar 132. vai 152. pantu.

3.   Riska darījumu riska svērtās vērtības ārpusbilances posteņu riska darījumiem, kas radušies no minimālās vērtības saistībām saskaņā ar 2. punktu, iestādes nosaka, ja ir izpildīti visi turpmāk uzskaitītie nosacījumi:

| a) | iestādes ārpusbilances posteņu riska darījums ir minimālās vērtības saistība tādam ieguldījumam vienas vai vairāku KIU daļās vai ieguldījumu apliecībās, kurš paredz, ka iestādei ir pienākums veikt nomaksu saskaņā ar minimālās vērtības saistību tikai tad, ja pamatā esošā viena vai vairāku KIU riska darījuma tirgus vērtība ir konkrētā līgumā noteiktā laikā par vienu vai vairākiem punktiem zemāka par iepriekš noteiktu robežvērtību; |
| --- | --- |

a)

iestādes ārpusbilances posteņu riska darījums ir minimālās vērtības saistība tādam ieguldījumam vienas vai vairāku KIU daļās vai ieguldījumu apliecībās, kurš paredz, ka iestādei ir pienākums veikt nomaksu saskaņā ar minimālās vērtības saistību tikai tad, ja pamatā esošā viena vai vairāku KIU riska darījuma tirgus vērtība ir konkrētā līgumā noteiktā laikā par vienu vai vairākiem punktiem zemāka par iepriekš noteiktu robežvērtību;

| b) | KIU ir kāds no turpmāk minētajiem:






  i) | PVKIU, kā definēts Direktīvā 2009/65/EK; vai |
| --- | --- | --- |

b)

KIU ir kāds no turpmāk minētajiem:

i)

PVKIU, kā definēts Direktīvā 2009/65/EK; vai

| ii) | AIF, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kas iegulda tikai pārvedamos vērtspapīros vai citos Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punktā minētos likvīdos finanšu aktīvos, ja fonda pilnvaras nepieļauj sviru, kas būtu augstāka par to, kura atļauta saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 51. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

ii)

AIF, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kas iegulda tikai pārvedamos vērtspapīros vai citos Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punktā minētos likvīdos finanšu aktīvos, ja fonda pilnvaras nepieļauj sviru, kas būtu augstāka par to, kura atļauta saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 51. panta 3. punktu;

| c) | pašreizējā pamatā esošā riska darījumu tirgus vērtība KIU, kuram piemēro minimālās vērtības saistību, neņemot vērā ārpusbilances minimālās vērtības saistību ietekmi, sedz vai pārsniedz robežvērtības pašreizējo vērtību, kura precizēta minimālās vērtības saistībā; |
| --- | --- |

c)

pašreizējā pamatā esošā riska darījumu tirgus vērtība KIU, kuram piemēro minimālās vērtības saistību, neņemot vērā ārpusbilances minimālās vērtības saistību ietekmi, sedz vai pārsniedz robežvērtības pašreizējo vērtību, kura precizēta minimālās vērtības saistībā;

| d) | ja samazinās viena vai vairāku KIU pamatā esošo riska darījumu tirgus vērtības pārākums pār minimālās vērtības saistības pašreizējo vērtību, iestāde vai cits uzņēmums, ciktāl uz to attiecas konsolidētā uzraudzība, kurai saskaņā ar šo regulu un Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2002/87/EK pakļauta arī pati iestāde, var ietekmēt viena vai vairāku KIU pamatā esošo riska darījumu sastāvu vai kā citādi ierobežot turpmāka minētā pārākuma samazinājuma potenciālu; |
| --- | --- |

d)

ja samazinās viena vai vairāku KIU pamatā esošo riska darījumu tirgus vērtības pārākums pār minimālās vērtības saistības pašreizējo vērtību, iestāde vai cits uzņēmums, ciktāl uz to attiecas konsolidētā uzraudzība, kurai saskaņā ar šo regulu un Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2002/87/EK pakļauta arī pati iestāde, var ietekmēt viena vai vairāku KIU pamatā esošo riska darījumu sastāvu vai kā citādi ierobežot turpmāka minētā pārākuma samazinājuma potenciālu;

| e) | minimālās vērtības saistības galīgais tiešais vai netiešais labumguvējs parasti ir privātais klients, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 11. apakšpunktā.”; |
| --- | --- |

e)

minimālās vērtības saistības galīgais tiešais vai netiešais labumguvējs parasti ir privātais klients, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 11. apakšpunktā.”;

| 64) | regulas 144. panta 1. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “g) | iestāde ir saskaņā ar IRB pieeju aprēķinājusi pašu kapitāla prasības, kas izriet no tās riska parametru aplēsēm, un var iesniegt pārskatu saskaņā ar 430. pantu;”; |
| --- | --- | --- |

64)

regulas 144. panta 1. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“g)

iestāde ir saskaņā ar IRB pieeju aprēķinājusi pašu kapitāla prasības, kas izriet no tās riska parametru aplēsēm, un var iesniegt pārskatu saskaņā ar 430. pantu;”;

| 65) | regulas 152. pantu aizstāj ar šādu:

  “152. pants
  Aprēķina procedūra riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā

  1.   Riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā iestādes aprēķina riska darījumu riska svērtās vērtības, reizinot KIU riska darījuma riska svērto vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar 2. un 5. punktā izklāstītajām pieejām, ar šo iestāžu turēto daļu vai ieguldījumu apliecību procentuālo īpatsvaru.


  2.   Ja ir izpildīti 132. panta 3. punktā izklāstītie nosacījumi, iestādes, kurām ir pietiekama informācija par atsevišķiem pamatā esošiem KIU riska darījumiem, caurskata minētos pamatā esošos riska darījumus, lai aprēķinātu KIU riska darījuma riska svērto vērtību, sverot attiecībā uz risku visus pamatā esošos KIU riska darījumus, it kā šīs iestādes tos turētu tiešā veidā.


  3.   Atkāpjoties no 92. panta 3. punkta d) apakšpunkta, iestādes, kas aprēķina KIU riska darījuma riska svērto vērtību saskaņā ar šā panta 1. vai 2. punktu, var aprēķināt pašu kapitāla prasību kredīta vērtības korekcijas riskam, ko rada minētā KIU atvasināto instrumentu riska darījumi, kā summu, kas vienāda ar 50 % no pašu kapitāla prasības minētajiem atvasināto instrumentu riska darījumiem, kas aprēķināta attiecīgi saskaņā ar šīs sadaļas 6. nodaļas 3., 4. vai 5. iedaļu.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, iestāde no pašu kapitāla prasības aprēķiniem attiecībā uz kredīta vērtības korekcijas risku var izslēgt tos atvasināto instrumentu riska darījumus, uz kuriem minētā prasība neattiektos, ja tos tiešā veidā izraisītu iestāde.


  4.   Iestādes, kas piemēro caurskatāmības pieeju saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu un atbilst pastāvīgas daļējas izmantošanas nosacījumiem saskaņā ar 150. pantu vai kas neatbilst šajā nodaļā izklāstīto metožu vai vienas vai vairāku 5. nodaļā izklāstīto metožu izmantošanas nosacījumiem attiecībā uz visiem vai daļu no pamatā esošajiem KIU riska darījumiem, aprēķina riska darījumu riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu (EL) apmēru, ievērojot šādus principus:






  a) | riska darījumiem, kas piesaistīti 147. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto kapitāla vērtspapīru riska darījumu kategorijai, iestādes piemēro vienkāršo riska pakāpju pieeju, kas izklāstīta 155. panta 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

65)

regulas 152. pantu aizstāj ar šādu:

“152. pants

Aprēķina procedūra riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā

1.   Riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā iestādes aprēķina riska darījumu riska svērtās vērtības, reizinot KIU riska darījuma riska svērto vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar 2. un 5. punktā izklāstītajām pieejām, ar šo iestāžu turēto daļu vai ieguldījumu apliecību procentuālo īpatsvaru.

2.   Ja ir izpildīti 132. panta 3. punktā izklāstītie nosacījumi, iestādes, kurām ir pietiekama informācija par atsevišķiem pamatā esošiem KIU riska darījumiem, caurskata minētos pamatā esošos riska darījumus, lai aprēķinātu KIU riska darījuma riska svērto vērtību, sverot attiecībā uz risku visus pamatā esošos KIU riska darījumus, it kā šīs iestādes tos turētu tiešā veidā.

3.   Atkāpjoties no 92. panta 3. punkta d) apakšpunkta, iestādes, kas aprēķina KIU riska darījuma riska svērto vērtību saskaņā ar šā panta 1. vai 2. punktu, var aprēķināt pašu kapitāla prasību kredīta vērtības korekcijas riskam, ko rada minētā KIU atvasināto instrumentu riska darījumi, kā summu, kas vienāda ar 50 % no pašu kapitāla prasības minētajiem atvasināto instrumentu riska darījumiem, kas aprēķināta attiecīgi saskaņā ar šīs sadaļas 6. nodaļas 3., 4. vai 5. iedaļu.

Atkāpjoties no pirmās daļas, iestāde no pašu kapitāla prasības aprēķiniem attiecībā uz kredīta vērtības korekcijas risku var izslēgt tos atvasināto instrumentu riska darījumus, uz kuriem minētā prasība neattiektos, ja tos tiešā veidā izraisītu iestāde.

4.   Iestādes, kas piemēro caurskatāmības pieeju saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu un atbilst pastāvīgas daļējas izmantošanas nosacījumiem saskaņā ar 150. pantu vai kas neatbilst šajā nodaļā izklāstīto metožu vai vienas vai vairāku 5. nodaļā izklāstīto metožu izmantošanas nosacījumiem attiecībā uz visiem vai daļu no pamatā esošajiem KIU riska darījumiem, aprēķina riska darījumu riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu (EL) apmēru, ievērojot šādus principus:

a)

riska darījumiem, kas piesaistīti 147. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto kapitāla vērtspapīru riska darījumu kategorijai, iestādes piemēro vienkāršo riska pakāpju pieeju, kas izklāstīta 155. panta 2. punktā;

| b) | riska darījumiem, kas piesaistīti 147. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto vērtspapīrošanas pozīciju posteņu kategorijai, iestādes piemēro 254. pantā izklāstīto režīmu, it kā minētās iestādes minētos riska darījumus turētu tiešā veidā; |
| --- | --- |

b)

riska darījumiem, kas piesaistīti 147. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto vērtspapīrošanas pozīciju posteņu kategorijai, iestādes piemēro 254. pantā izklāstīto režīmu, it kā minētās iestādes minētos riska darījumus turētu tiešā veidā;

| c) | visiem pārējiem pamatā esošajiem riska darījumiem iestādes piemēro standartizēto pieeju, kas noteikta šīs sadaļas 2. nodaļā. |
| --- | --- |

c)

visiem pārējiem pamatā esošajiem riska darījumiem iestādes piemēro standartizēto pieeju, kas noteikta šīs sadaļas 2. nodaļā.

Pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkos, ja iestāde nespēj noteikt atšķirību starp privātu kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, biržā tirgotu kapitāla vērtspapīru riska darījumiem un citiem kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, tā attiecīgos riska darījumus pielīdzina citiem kapitāla vērtspapīru riska darījumiem.

5.   Ja ir izpildīti 132. panta 3. punktā izklāstītie nosacījumi, iestādes, kurām nav pietiekamas informācijas par atsevišķiem pamatā esošiem KIU riska darījumiem, var aprēķināt riska darījuma riska svērto vērtību minētajiem riska darījumiem saskaņā ar pilnvaru pieeju, kas izklāstīta 132.a panta 2. punktā. Tomēr riska darījumiem, kas uzskaitīti šā panta 4. punkta a), b) un c) apakšpunktos, iestādes piemēro minētajos apakšpunktos izklāstītās pieejas.

6.   Ievērojot 132.b panta 2. punktu, iestādes, kas nepiemēro nedz caurskatāmības pieeju saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu, nedz pilnvarojumā balstīto pieeju saskaņā ar šā panta 5. punktu, piemēro 132. panta 2. punktā minēto atkāpšanās pieeju.

7.   Iestādes var aprēķināt riska darījuma riska svērto vērtību saviem riska darījumiem KIU daļu vai ieguldījumu apliecību veidā, izmantojot šajā pantā minēto pieeju kombināciju, ar noteikumu, ka ir izpildīti nosacījumi minēto pieeju izmantošanai.

8.   Iestādes, kurām nav atbilstīgu datu vai informācijas, lai aprēķinātu KIU riska svērto vērtību saskaņā ar 2., 3., 4. un 5. punktā izklāstītajām pieejām, var izmantot trešās personas aprēķinus ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | trešā persona ir vai nu:






  i) | KIU depozītu iestāde vai depozītu finanšu iestāde, ar noteikumu, ka KIU iegulda tikai vērtspapīros un nogulda visus vērtspapīrus minētajā depozītu iestādē vai depozītu finanšu iestādē; vai |
| --- | --- | --- |

a)

trešā persona ir vai nu:

i)

KIU depozītu iestāde vai depozītu finanšu iestāde, ar noteikumu, ka KIU iegulda tikai vērtspapīros un nogulda visus vērtspapīrus minētajā depozītu iestādē vai depozītu finanšu iestādē; vai

| ii) | attiecībā uz KIU, kas nav ietverti šā apakšpunktā i) punktā, – KIU pārvaldes sabiedrība ar noteikumu, ka KIU pārvaldes sabiedrība atbilst 132. panta 3. punkta a) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz KIU, kas nav ietverti šā apakšpunktā i) punktā, – KIU pārvaldes sabiedrība ar noteikumu, ka KIU pārvaldes sabiedrība atbilst 132. panta 3. punkta a) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem;

| b) | riska darījumiem, kas nav uzskaitīti šā panta 4. punkta a), b) un c) apakšpunktā, trešā persona veic aprēķinus saskaņā ar caurskatāmības pieeju, kas izklāstīta 132.a panta 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

riska darījumiem, kas nav uzskaitīti šā panta 4. punkta a), b) un c) apakšpunktā, trešā persona veic aprēķinus saskaņā ar caurskatāmības pieeju, kas izklāstīta 132.a panta 1. punktā;

| c) | riska darījumiem, kas uzskaitīti 4. punkta a), b) un c) apakšpunktā, trešā persona veic aprēķinus saskaņā ar minētajos apakšpunktos izklāstītajām pieejām; |
| --- | --- |

c)

riska darījumiem, kas uzskaitīti 4. punkta a), b) un c) apakšpunktā, trešā persona veic aprēķinus saskaņā ar minētajos apakšpunktos izklāstītajām pieejām;

| d) | ārējais revidents ir apstiprinājis trešās personas aprēķinu pareizību. |
| --- | --- |

d)

ārējais revidents ir apstiprinājis trešās personas aprēķinu pareizību.

Iestādes, kas izmanto trešo personu aprēķinus, reizina minētajos aprēķinos iegūtās riska darījumu riska svērtās vērtības KIU riska darījumiem ar koeficientu 1,2.

Atkāpjoties no otrās daļas, ja iestādei ir neierobežota piekļuve trešās personas veiktajiem detalizētajiem aprēķiniem, koeficientu 1,2 nepiemēro. Pēc pieprasījuma iestāde šos aprēķinus nodod savai kompetentajai iestādei.

9.   Šā panta nolūkos piemēro 132. panta 5. un 6. punktu un 132.b pantu. Šā panta nolūkos piemēro 132.c pantu, izmantojot riska pakāpes, kas aprēķinātas saskaņā ar šīs sadaļas 3. nodaļu.”;

| 66) | regulas 158. pantā iekļauj šādu punktu:

  “9.a   Paredzamo zaudējumu apmērs minimālās vērtības saistībai, kas atbilst visām 132.c panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, ir nulle.”; |
| --- | --- |

66)

regulas 158. pantā iekļauj šādu punktu:

“9.a   Paredzamo zaudējumu apmērs minimālās vērtības saistībai, kas atbilst visām 132.c panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, ir nulle.”;

| 67) | regulas 164. pantu aizstāj ar šādu:

  “164. pants
  Saistību nepildīšanas zaudējumi (LGD)

  1.   Iestādes izmanto pašu veiktās LGD aplēses, ja tās ievēro šīs nodaļas 6. sadaļā noteiktās prasības un ir saņēmušas kompetento iestāžu atļauju saskaņā ar 143. pantu. Nopirkto debitoru parādu atgūstamās vērtības samazinājuma riskam izmanto LGD vērtību 75 % apmērā. Ja iestāde savas EL aplēses nopirkto debitoru parādu atgūstamās vērtības samazinājuma riskam var sadalīt PD un LGD komponentos uzticamā veidā, tad iestāde var izmantot savas LGD aplēses.


  2.   Atsevišķiem riska darījumiem vai riska darījumu portfelim var ņemt vērā nefondēto kredītaizsardzību, koriģējot PD vai LGD aplēses, ja tiek ievērotas prasības, kas noteiktas 183. panta 1., 2. un 3. punktā, un ja to ir atļāvusi kompetentā iestāde. Iestāde nepiemēro ar garantiju nodrošinātajiem riska darījumiem koriģētu PD vai LGD, ja koriģētā riska pakāpe būtu zemāka nekā salīdzināmam, tiešam riska darījumam ar garantijas devēju.


  3.   Regulas 154. panta 2. punkta nolūkos salīdzināmā tiešā riska darījuma ar 153. panta 3. punktā minēto aizsardzības devēju LGD ir vai nu pret risku nenodrošināta darījuma ar garantijas devēju LGD, vai arī pret risku nenodrošināta darījuma ar parādnieku LGD, atkarībā no tā, vai – gadījumā, kad pret risku nodrošināta darījuma termiņa laikā saistību neizpilde iestāsies gan garantijas devējam, gan parādniekam, – ir pieejami pierādījumi un vai garantija ir strukturēta tā, ka atgūstamā vērtība būtu atkarīga attiecīgi no garantijas devēja vai no parādnieka finansiālā stāvokļa.


  4.   Visiem riska darījumiem ar privātpersonām un MVU, kuri ir nodrošināti ar mājokļa īpašumu un kuriem nav centrālo valdību garantiju, riska darījumu svērtie vidējie LGD nav mazāki par 10 %.
  Visiem riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, kuri ir nodrošināti ar komerciālu nekustamo īpašumu un kuriem nav centrālo valdību garantiju, riska darījumu svērtie vidējie LGD nav mazāki par 15 %.


  5.   Dalībvalstis norīko iestādi, kas atbild par 6. punkta piemērošanu. Minētā iestāde ir kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde.
  Ja iestāde, ko dalībvalsts ir norīkojusi šā panta piemērošanai, ir kompetentā iestāde, tā nodrošina, lai attiecīgās valsts struktūras un iestādes, kurām ir makroprudenciālās pilnvaras, būtu pienācīgi informētas par kompetentās iestādes nodomu izmantot šo pantu un tiktu atbilstīgi iesaistītas ar finanšu stabilitāti saistīto bažu novērtēšanā attiecīgās iestādes dalībvalstī saskaņā ar 6. punktu.
  Ja iestāde, ko dalībvalsts ir norīkojusi šā panta piemērošanai, ir iestāde, kas atšķiras no kompetentās iestādes, dalībvalstis pieņem noteikumus, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju un informācijas apmaiņu starp kompetento iestādi un norīkoto iestādi šā panta pienācīgas piemērošanas nolūkā. Konkrēti, iestādēm izvirza prasību cieši sadarboties un apmainīties ar visu informāciju, kas var būt nepieciešama, lai tiktu pienācīgi pildīti pienākumi, kas norīkotajai iestādei noteikti, ievērojot šo pantu. Šīs sadarbības mērķis ir izvairīties no jebkādas dubultas vai nesaskaņotas darbības kompetentās iestādes un norīkotās iestādes starpā, kā arī nodrošināt, lai tiktu pienācīgi ņemta vērā mijiedarbība ar citiem pasākumiem, jo īpaši tiem, kas tiek veikti saskaņā ar šīs regulas 458. pantu un Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu.


  6.   Pamatojoties uz datiem, kas savākti saskaņā ar 430.a pantu, un uz jebkādiem citiem attiecīgiem rādītājiem un ņemot vērā nekustamā īpašuma tirgus tendenču prognozes, saskaņā ar šā panta 5. punktu norīkotā iestāde periodiski un vismaz reizi gadā novērtē, vai šā panta 4. punktā minētās minimālās LGD vērtības ir atbilstošas riska darījumiem, kuri ir nodrošināti ar hipotēkām uz mājokļa īpašumu vai komerciālu nekustamo īpašumu, kas atrodas vienā vai vairākās attiecīgās iestādes dalībvalsts teritorijas daļās.
  Ja, pamatojoties uz šā punkta pirmajā daļā minēto novērtējumu, saskaņā ar 5. punktu norīkotā iestāde secina, ka 4. punktā minētās minimālās LGD vērtības nav pietiekamas, un ja minētā iestāde uzskata, ka LGD vērtību nepietiekamība varētu nelabvēlīgi ietekmēt pašreizējo vai turpmāko finanšu stabilitāti tās dalībvalstī, tā minētajiem riska darījumiem, kas atrodas vienā vai vairākās attiecīgās iestādes dalībvalsts teritorijas daļās, var noteikt augstākas minimālās LGD vērtības. Minētās augstākās minimālās vērtības var tikt piemērotas arī vienam vai vairākiem šādu riska darījumu īpašuma segmentiem.
  Saskaņā ar 5. punktu norīkotā iestāde pirms šajā punktā minētā lēmuma pieņemšanas informē par to EBI un ESRK. Viena mēneša laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas EBI un ESRK attiecīgajām dalībvalstīm sniedz savu atzinumu. EBI un ESRK publicē minētās LGD vērtības.


  7.   Ja saskaņā ar 5. punktu norīkotā iestāde nosaka augstākas minimālās LGD vērtības, ievērojot 6. punktu, iestādēm ir sešu mēnešu ilgs pārejas periods, lai piemērotu tās.


  8.   EBI ciešā sadarbībā ar ESRK izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu nosacījumus, ko saskaņā ar 5. punktu norīkotā iestāde ņem vērā, kad novērtē LGD vērtību piemērotību, kas ir daļa no 6. punktā minētā novērtējuma.
  EBI līdz 2019. gada 31. decembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.
  Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.


  9.   ESRK, izmantojot ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 16. pantu un ciešā sadarbībā ar EBI, var saskaņā ar šā panta 5. punktu norīkotajām iestādēm sniegt norādes par šādiem aspektiem:






  a) | faktori, kas varētu “nelabvēlīgi ietekmēt pašreizējo vai turpmāko finanšu stabilitāti”, kā minēts 6. punktā; un |
| --- | --- | --- |

67)

regulas 164. pantu aizstāj ar šādu:

“164. pants

Saistību nepildīšanas zaudējumi (LGD)

1.   Iestādes izmanto pašu veiktās LGD aplēses, ja tās ievēro šīs nodaļas 6. sadaļā noteiktās prasības un ir saņēmušas kompetento iestāžu atļauju saskaņā ar 143. pantu. Nopirkto debitoru parādu atgūstamās vērtības samazinājuma riskam izmanto LGD vērtību 75 % apmērā. Ja iestāde savas EL aplēses nopirkto debitoru parādu atgūstamās vērtības samazinājuma riskam var sadalīt PD un LGD komponentos uzticamā veidā, tad iestāde var izmantot savas LGD aplēses.

2.   Atsevišķiem riska darījumiem vai riska darījumu portfelim var ņemt vērā nefondēto kredītaizsardzību, koriģējot PD vai LGD aplēses, ja tiek ievērotas prasības, kas noteiktas 183. panta 1., 2. un 3. punktā, un ja to ir atļāvusi kompetentā iestāde. Iestāde nepiemēro ar garantiju nodrošinātajiem riska darījumiem koriģētu PD vai LGD, ja koriģētā riska pakāpe būtu zemāka nekā salīdzināmam, tiešam riska darījumam ar garantijas devēju.

3.   Regulas 154. panta 2. punkta nolūkos salīdzināmā tiešā riska darījuma ar 153. panta 3. punktā minēto aizsardzības devēju LGD ir vai nu pret risku nenodrošināta darījuma ar garantijas devēju LGD, vai arī pret risku nenodrošināta darījuma ar parādnieku LGD, atkarībā no tā, vai – gadījumā, kad pret risku nodrošināta darījuma termiņa laikā saistību neizpilde iestāsies gan garantijas devējam, gan parādniekam, – ir pieejami pierādījumi un vai garantija ir strukturēta tā, ka atgūstamā vērtība būtu atkarīga attiecīgi no garantijas devēja vai no parādnieka finansiālā stāvokļa.

4.   Visiem riska darījumiem ar privātpersonām un MVU, kuri ir nodrošināti ar mājokļa īpašumu un kuriem nav centrālo valdību garantiju, riska darījumu svērtie vidējie LGD nav mazāki par 10 %.

Visiem riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, kuri ir nodrošināti ar komerciālu nekustamo īpašumu un kuriem nav centrālo valdību garantiju, riska darījumu svērtie vidējie LGD nav mazāki par 15 %.

5.   Dalībvalstis norīko iestādi, kas atbild par 6. punkta piemērošanu. Minētā iestāde ir kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde.

Ja iestāde, ko dalībvalsts ir norīkojusi šā panta piemērošanai, ir kompetentā iestāde, tā nodrošina, lai attiecīgās valsts struktūras un iestādes, kurām ir makroprudenciālās pilnvaras, būtu pienācīgi informētas par kompetentās iestādes nodomu izmantot šo pantu un tiktu atbilstīgi iesaistītas ar finanšu stabilitāti saistīto bažu novērtēšanā attiecīgās iestādes dalībvalstī saskaņā ar 6. punktu.

Ja iestāde, ko dalībvalsts ir norīkojusi šā panta piemērošanai, ir iestāde, kas atšķiras no kompetentās iestādes, dalībvalstis pieņem noteikumus, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju un informācijas apmaiņu starp kompetento iestādi un norīkoto iestādi šā panta pienācīgas piemērošanas nolūkā. Konkrēti, iestādēm izvirza prasību cieši sadarboties un apmainīties ar visu informāciju, kas var būt nepieciešama, lai tiktu pienācīgi pildīti pienākumi, kas norīkotajai iestādei noteikti, ievērojot šo pantu. Šīs sadarbības mērķis ir izvairīties no jebkādas dubultas vai nesaskaņotas darbības kompetentās iestādes un norīkotās iestādes starpā, kā arī nodrošināt, lai tiktu pienācīgi ņemta vērā mijiedarbība ar citiem pasākumiem, jo īpaši tiem, kas tiek veikti saskaņā ar šīs regulas 458. pantu un Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu.

6.   Pamatojoties uz datiem, kas savākti saskaņā ar 430.a pantu, un uz jebkādiem citiem attiecīgiem rādītājiem un ņemot vērā nekustamā īpašuma tirgus tendenču prognozes, saskaņā ar šā panta 5. punktu norīkotā iestāde periodiski un vismaz reizi gadā novērtē, vai šā panta 4. punktā minētās minimālās LGD vērtības ir atbilstošas riska darījumiem, kuri ir nodrošināti ar hipotēkām uz mājokļa īpašumu vai komerciālu nekustamo īpašumu, kas atrodas vienā vai vairākās attiecīgās iestādes dalībvalsts teritorijas daļās.

Ja, pamatojoties uz šā punkta pirmajā daļā minēto novērtējumu, saskaņā ar 5. punktu norīkotā iestāde secina, ka 4. punktā minētās minimālās LGD vērtības nav pietiekamas, un ja minētā iestāde uzskata, ka LGD vērtību nepietiekamība varētu nelabvēlīgi ietekmēt pašreizējo vai turpmāko finanšu stabilitāti tās dalībvalstī, tā minētajiem riska darījumiem, kas atrodas vienā vai vairākās attiecīgās iestādes dalībvalsts teritorijas daļās, var noteikt augstākas minimālās LGD vērtības. Minētās augstākās minimālās vērtības var tikt piemērotas arī vienam vai vairākiem šādu riska darījumu īpašuma segmentiem.

Saskaņā ar 5. punktu norīkotā iestāde pirms šajā punktā minētā lēmuma pieņemšanas informē par to EBI un ESRK. Viena mēneša laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas EBI un ESRK attiecīgajām dalībvalstīm sniedz savu atzinumu. EBI un ESRK publicē minētās LGD vērtības.

7.   Ja saskaņā ar 5. punktu norīkotā iestāde nosaka augstākas minimālās LGD vērtības, ievērojot 6. punktu, iestādēm ir sešu mēnešu ilgs pārejas periods, lai piemērotu tās.

8.   EBI ciešā sadarbībā ar ESRK izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu nosacījumus, ko saskaņā ar 5. punktu norīkotā iestāde ņem vērā, kad novērtē LGD vērtību piemērotību, kas ir daļa no 6. punktā minētā novērtējuma.

EBI līdz 2019. gada 31. decembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

9.   ESRK, izmantojot ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 16. pantu un ciešā sadarbībā ar EBI, var saskaņā ar šā panta 5. punktu norīkotajām iestādēm sniegt norādes par šādiem aspektiem:

a)

faktori, kas varētu “nelabvēlīgi ietekmēt pašreizējo vai turpmāko finanšu stabilitāti”, kā minēts 6. punktā; un

| b) | indikatīvi kritēriji, kas saskaņā ar 5. punktu norīkotajai iestādei jāņem vērā augstāku minimālo LGD vērtību noteikšanā. |
| --- | --- |

b)

indikatīvi kritēriji, kas saskaņā ar 5. punktu norīkotajai iestādei jāņem vērā augstāku minimālo LGD vērtību noteikšanā.

10.   Dalībvalsts iestādes piemēro augstākas minimālās LGD vērtības, ko citas dalībvalsts kompetentās iestādes ir noteikušas saskaņā ar 6. punktu, visiem saviem atbilstošajiem riska darījumiem, kuri ir nodrošināti ar hipotēkām uz mājokļa īpašumu vai komerciālu nekustamo īpašumu, kas atrodas vienā vai vairākās minētās citas dalībvalsts teritorijas daļās.”;

| 68) | regulas 201. panta 1. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “h) | atbilstīgi centrālie darījumu partneri.”; |
| --- | --- | --- |

68)

regulas 201. panta 1. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“h)

atbilstīgi centrālie darījumu partneri.”;

| 69) | iekļauj šādu pantu:

  “204.a pants
  Atbilstoši kapitāla atvasināto instrumentu veidi

  1.   Iestādes var izmantot kapitāla vērtspapīru atvasinātos instrumentus, kas ir kopējo ieņēmumu mijmaiņas līgumi vai ir ekonomiskās izpausmes ziņā tiem līdzīgi, kā atbilstošu kredītaizsardzību vienīgi, lai īstenotu iekšējā riska ierobežošanas pozīcijas.
  Ja iestāde pērk kredītaizsardzību kopējo ieņēmumu mijmaiņas darījumā un par mijmaiņu saņemtos neto maksājumus iegrāmato kā neto ienākumu, bet neiegrāmato attiecīgo aizsargātā aktīva vērtības pazemināšanos (vai nu samazinot patieso vērtību, vai papildinot rezerves), šāda kredītaizsardzība netiek atzīta par atbilstošu kredītaizsardzību.


  2.   Ja iestāde veic iekšējā riska ierobežošanu, izmantojot kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu, lai iekšējā riska ierobežošana tiktu atzīta par atbilstošu kredītaizsardzību šīs nodaļas nolūkos, kredītrisku, kas pārvietots uz tirdzniecības portfeli, pārvieto uz trešo personu vai personām.
  Ja iekšējā riska ierobežošana ir veikta saskaņā ar pirmo daļu un ja ir izpildītas šīs nodaļas prasības, tad iestādes, kad tās saņem nefondēto kredītaizsardzību, riska darījumu riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu apmēra aprēķināšanai piemēro šīs nodaļas 4.–6. iedaļā izklāstītos noteikumus.”; |
| --- | --- |

69)

iekļauj šādu pantu:

“204.a pants

Atbilstoši kapitāla atvasināto instrumentu veidi

1.   Iestādes var izmantot kapitāla vērtspapīru atvasinātos instrumentus, kas ir kopējo ieņēmumu mijmaiņas līgumi vai ir ekonomiskās izpausmes ziņā tiem līdzīgi, kā atbilstošu kredītaizsardzību vienīgi, lai īstenotu iekšējā riska ierobežošanas pozīcijas.

Ja iestāde pērk kredītaizsardzību kopējo ieņēmumu mijmaiņas darījumā un par mijmaiņu saņemtos neto maksājumus iegrāmato kā neto ienākumu, bet neiegrāmato attiecīgo aizsargātā aktīva vērtības pazemināšanos (vai nu samazinot patieso vērtību, vai papildinot rezerves), šāda kredītaizsardzība netiek atzīta par atbilstošu kredītaizsardzību.

2.   Ja iestāde veic iekšējā riska ierobežošanu, izmantojot kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu, lai iekšējā riska ierobežošana tiktu atzīta par atbilstošu kredītaizsardzību šīs nodaļas nolūkos, kredītrisku, kas pārvietots uz tirdzniecības portfeli, pārvieto uz trešo personu vai personām.

Ja iekšējā riska ierobežošana ir veikta saskaņā ar pirmo daļu un ja ir izpildītas šīs nodaļas prasības, tad iestādes, kad tās saņem nefondēto kredītaizsardzību, riska darījumu riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu apmēra aprēķināšanai piemēro šīs nodaļas 4.–6. iedaļā izklāstītos noteikumus.”;

| 70) | regulas 223. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “
  OTC atvasināto instrumentu darījumiem iestādes, kas izmanto 6. nodaļas 6. iedaļā noteikto metodi, EVA aprēķina šādi: | EVA = E.”; |
| --- | --- | --- | --- |

70)

regulas 223. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“
  OTC atvasināto instrumentu darījumiem iestādes, kas izmanto 6. nodaļas 6. iedaļā noteikto metodi, EVA aprēķina šādi:

OTC

VA

EVA = E.”;

VA

| b) | panta 5. punktā pievieno šādu daļu:
  “OTC atvasināto instrumentu darījumiem iestādes, kas izmanto 6. nodaļas 3., 4. un 5. iedaļā minētās metodes, ņem vērā nodrošinājuma radīto riska mazināšanas ietekmi saskaņā ar noteikumiem, kas attiecīgi izklāstīti 6. nodaļas 3., 4. un 5. iedaļā.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktā pievieno šādu daļu:

“OTC atvasināto instrumentu darījumiem iestādes, kas izmanto 6. nodaļas 3., 4. un 5. iedaļā minētās metodes, ņem vērā nodrošinājuma radīto riska mazināšanas ietekmi saskaņā ar noteikumiem, kas attiecīgi izklāstīti 6. nodaļas 3., 4. un 5. iedaļā.”;

OTC

| 71) | regulas 272. pantu groza šādi:






  a) | panta 6) punktu aizstāj ar šādu:






  “6) | “riska ierobežošanas kopa” ir darījumu grupa vienā savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, kur ir atļauta pilnīga vai daļēja izlīdzināšana, nosakot potenciālu nākotnes riska darījumu saskaņā ar metodēm, kas izklāstītas šīs nodaļas 3. vai 4. iedaļā;”; |
| --- | --- | --- | --- |

71)

regulas 272. pantu groza šādi:

a)

panta 6) punktu aizstāj ar šādu:

“6)

“riska ierobežošanas kopa” ir darījumu grupa vienā savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, kur ir atļauta pilnīga vai daļēja izlīdzināšana, nosakot potenciālu nākotnes riska darījumu saskaņā ar metodēm, kas izklāstītas šīs nodaļas 3. vai 4. iedaļā;”;

| b) | iekļauj šādu punktu:






  “7.a) | “vienvirziena līgums par drošības rezervi” ir līgums par drošības rezervi, saskaņā ar kuru iestādei jāiesniedz darījumu partnerim mainīgās drošības rezerves, bet nav tiesību saņemt šādas mainīgās drošības rezerves no darījumu partnera, vai otrādi;”; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“7.a)

“vienvirziena līgums par drošības rezervi” ir līgums par drošības rezervi, saskaņā ar kuru iestādei jāiesniedz darījumu partnerim mainīgās drošības rezerves, bet nav tiesību saņemt šādas mainīgās drošības rezerves no darījumu partnera, vai otrādi;”;

| c) | panta 12) punktu aizstāj ar šādu:






  “12) | “pašreizējā tirgus vērtība” jeb “CMV” ir visu darījumu neto tirgus vērtība savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, neņemot vērā jebkādu nodrošinājumu, kas turēts vai iesniegts, kurā, aprēķinot CMV, ieskaita gan pozitīvās, gan negatīvās tirgus vērtības;”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 12) punktu aizstāj ar šādu:

“12)

“pašreizējā tirgus vērtība” jeb “CMV” ir visu darījumu neto tirgus vērtība savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, neņemot vērā jebkādu nodrošinājumu, kas turēts vai iesniegts, kurā, aprēķinot CMV, ieskaita gan pozitīvās, gan negatīvās tirgus vērtības;”;

CMV

CMV

| d) | iekļauj šādu punktu:






  “12.a) | “neto neatkarīgs nodrošinājums” jeb “NICA” ir summa, ko veido attiecīgi saņemta vai iesniegta neto nodrošinājuma vērtība, kurai piemērota svārstīguma korekcija, savstarpējo prasījumu ieskaita kopai, izņemot mainīgo drošības rezervi;”; |
| --- | --- | --- |

d)

iekļauj šādu punktu:

“12.a)

“neto neatkarīgs nodrošinājums” jeb “NICA” ir summa, ko veido attiecīgi saņemta vai iesniegta neto nodrošinājuma vērtība, kurai piemērota svārstīguma korekcija, savstarpējo prasījumu ieskaita kopai, izņemot mainīgo drošības rezervi;”;

NICA

| 72) | regulas 273. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Iestādes aprēķina II pielikumā uzskaitīto līgumu riska darījumu vērtību, pamatojoties uz vienu no metodēm, kas izklāstītas 3.–6. iedaļā saskaņā ar šo pantu.
  Iestāde, kas neatbilst 273.a panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, neizmanto 4. iedaļā izklāstīto metodi. Iestāde, kas neatbilst 273.a panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, neizmanto 5. iedaļā izklāstīto metodi.
  Iestādes grupā drīkst pastāvīgi apvienojumā lietot 3.–6. iedaļā aprakstītās metodes. Atsevišķa iestāde pastāvīgi neizmanto 3.–6. iedaļā izklāstīto metožu kombināciju.”; |
| --- | --- | --- |

72)

regulas 273. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Iestādes aprēķina II pielikumā uzskaitīto līgumu riska darījumu vērtību, pamatojoties uz vienu no metodēm, kas izklāstītas 3.–6. iedaļā saskaņā ar šo pantu.

Iestāde, kas neatbilst 273.a panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, neizmanto 4. iedaļā izklāstīto metodi. Iestāde, kas neatbilst 273.a panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, neizmanto 5. iedaļā izklāstīto metodi.

Iestādes grupā drīkst pastāvīgi apvienojumā lietot 3.–6. iedaļā aprakstītās metodes. Atsevišķa iestāde pastāvīgi neizmanto 3.–6. iedaļā izklāstīto metožu kombināciju.”;

| b) | panta 6., 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:

  “6.   Saskaņā ar 3.–6. iedaļā izklāstītajām metodēm riska darījuma vērtība konkrētam darījuma partnerim ir vienāda ar riska darījumu vērtību summu, ko aprēķina katrai minētā darījuma partnera savstarpējo prasījumu ieskaita kopai.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, ja vienu līgumu par drošības rezervi piemēro vairākām minētā darījuma partnera savstarpējo prasījumu ieskaita kopām un iestāde izmanto kādu no metodēm, kas izklāstītas 3.– 6. iedaļā, lai aprēķinātu minēto savstarpējo prasījumu ieskaita kopu riska darījuma vērtību, minēto riska darījuma vērtību aprēķina saskaņā ar attiecīgo iedaļu.
  Konkrētam darījuma partnerim riska darījuma vērtība noteiktai II pielikumā uzskaitīto OTC atvasināto instrumentu savstarpējo prasījumu ieskaita kopai, kas aprēķināta saskaņā ar šo nodaļu, ir lielāka par nulli un starpību starp riska darījumu summu visās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās ar darījuma partneri un minētā darījuma partnera kredīta vērtības korekcijas summu, kuru iestāde ir atzinusi par norakstītu. Kredīta vērtības korekcijas aprēķina, neņemot vērā izlīdzinošo debeta vērtības korekciju, kas saistīta ar sabiedrības pašas kredītrisku un kas no pašu kapitāla jau ir izslēgta saskaņā ar 33. panta 1. punkta c) apakšpunktu.


  7.   Aprēķinot riska darījuma vērtību saskaņā ar 3., 4. un 5. iedaļā izklāstītajām metodēm, iestādes var uzskatīt divus OTC atvasināto instrumentu līgumus, kas iekļauti tajā pašā savstarpējo prasījumu ieskaita līgumā un ir pilnīgi atbilstīgi, par vienu līgumu ar nosacītu pamatsummu, kas vienāda ar nulli.
  Pirmās daļas nolūkos divi OTC atvasināto instrumentu līgumi ir pilnīgi atbilstīgi, ja atbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  a) | to riska pozīcijas ir pretējas; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 6., 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:

“6.   Saskaņā ar 3.–6. iedaļā izklāstītajām metodēm riska darījuma vērtība konkrētam darījuma partnerim ir vienāda ar riska darījumu vērtību summu, ko aprēķina katrai minētā darījuma partnera savstarpējo prasījumu ieskaita kopai.

Atkāpjoties no pirmās daļas, ja vienu līgumu par drošības rezervi piemēro vairākām minētā darījuma partnera savstarpējo prasījumu ieskaita kopām un iestāde izmanto kādu no metodēm, kas izklāstītas 3.– 6. iedaļā, lai aprēķinātu minēto savstarpējo prasījumu ieskaita kopu riska darījuma vērtību, minēto riska darījuma vērtību aprēķina saskaņā ar attiecīgo iedaļu.

Konkrētam darījuma partnerim riska darījuma vērtība noteiktai II pielikumā uzskaitīto OTC atvasināto instrumentu savstarpējo prasījumu ieskaita kopai, kas aprēķināta saskaņā ar šo nodaļu, ir lielāka par nulli un starpību starp riska darījumu summu visās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās ar darījuma partneri un minētā darījuma partnera kredīta vērtības korekcijas summu, kuru iestāde ir atzinusi par norakstītu. Kredīta vērtības korekcijas aprēķina, neņemot vērā izlīdzinošo debeta vērtības korekciju, kas saistīta ar sabiedrības pašas kredītrisku un kas no pašu kapitāla jau ir izslēgta saskaņā ar 33. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

7.   Aprēķinot riska darījuma vērtību saskaņā ar 3., 4. un 5. iedaļā izklāstītajām metodēm, iestādes var uzskatīt divus OTC atvasināto instrumentu līgumus, kas iekļauti tajā pašā savstarpējo prasījumu ieskaita līgumā un ir pilnīgi atbilstīgi, par vienu līgumu ar nosacītu pamatsummu, kas vienāda ar nulli.

Pirmās daļas nolūkos divi OTC atvasināto instrumentu līgumi ir pilnīgi atbilstīgi, ja atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

a)

to riska pozīcijas ir pretējas;

| b) | to iezīmes, izņemot tirdzniecības datumu, ir identiskas; |
| --- | --- |

b)

to iezīmes, izņemot tirdzniecības datumu, ir identiskas;

| c) | to naudas plūsmas pilnībā viena otru kompensē. |
| --- | --- |

c)

to naudas plūsmas pilnībā viena otru kompensē.

8.   Riska darījumiem, kuri rodas no ilgstošo norēķinu darījumiem, iestādes nosaka riska darījuma vērtību, izmantojot jebkuru no šīs nodaļas 3.–6. iedaļā minētajām metodēm, neatkarīgi no tā, kādu metodi iestāde ir izvēlējusies piemērot OTC atvasinātajiem instrumentiem, repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumiem un maržinālo aizdevumu darījumiem. Aprēķinot pašu kapitāla prasības ilgstošo norēķinu darījumiem, iestāde, kas izmanto 3. nodaļā izklāstīto pieeju, var pastāvīgi un neatkarīgi no minēto pozīciju būtiskuma piešķirt riska pakāpes saskaņā ar 2. nodaļā izklāstīto metodi.”;

| c) | pievieno šādu punktu:

  “9.   Attiecībā uz šīs nodaļas 3.–6. iedaļā izklāstītajām metodēm iestādes darījumiem, kuros ir konstatēts specifiskais korelācijas risks, piemēro 291. panta 2., 4., 5. un 6. punktu.”; |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“9.   Attiecībā uz šīs nodaļas 3.–6. iedaļā izklāstītajām metodēm iestādes darījumiem, kuros ir konstatēts specifiskais korelācijas risks, piemēro 291. panta 2., 4., 5. un 6. punktu.”;

| 73) | regulā iekļauj šādus pantus:

  “273.a pants
  Riska darījuma vērtības vienkāršotu aprēķināšanas metožu izmantošanas nosacījumi

  1.   Iestāde var savu atvasināto instrumentu pozīciju riska darījuma vērtību aprēķināt saskaņā ar 4. iedaļā izklāstīto metodi, ar noteikumu, ka iestādes bilances un ārpusbilances atvasināto instrumentu darījumu apmērs ir vienāds vai mazāks par abām turpmāk minētajām robežvērtībām, pamatojoties uz novērtējumu, ko veic katru mēnesi, izmantojot mēneša pēdējās dienas datus:






  a) | 10 % no iestādes kopējiem aktīviem; |
| --- | --- | --- |

73)

regulā iekļauj šādus pantus:

“273.a pants

Riska darījuma vērtības vienkāršotu aprēķināšanas metožu izmantošanas nosacījumi

1.   Iestāde var savu atvasināto instrumentu pozīciju riska darījuma vērtību aprēķināt saskaņā ar 4. iedaļā izklāstīto metodi, ar noteikumu, ka iestādes bilances un ārpusbilances atvasināto instrumentu darījumu apmērs ir vienāds vai mazāks par abām turpmāk minētajām robežvērtībām, pamatojoties uz novērtējumu, ko veic katru mēnesi, izmantojot mēneša pēdējās dienas datus:

a)

10 % no iestādes kopējiem aktīviem;

| b) | EUR 300 miljoni. |
| --- | --- |

b)

EUR 300 miljoni.

2.   Iestāde var savu atvasināto instrumentu pozīciju riska darījuma vērtību aprēķināt saskaņā ar 5. iedaļā izklāstīto metodi, ar noteikumu, ka iestādes bilances un ārpusbilances atvasināto instrumentu darījumu apmērs nepārsniedz nevienu no abām turpmāk minētajām robežvērtībām, pamatojoties uz novērtējumu, ko veic katru mēnesi, izmantojot mēneša pēdējās dienas datus:

| a) | 5 % no iestādes kopējiem aktīviem; |
| --- | --- |

a)

5 % no iestādes kopējiem aktīviem;

| b) | EUR 100 miljoni; |
| --- | --- |

b)

EUR 100 miljoni;

3.   Šā panta 1. un 2. punkta nolūkos iestādes savu bilances un ārpusbilances atvasināto instrumentu darījumu apmēru aprēķina, pamatojoties uz katra mēneša pēdējās dienas datiem un ievērojot šādas prasības:

| a) | atvasināto instrumentu pozīcijas vērtē pēc to tirgus vērtības minētajā konkrētajā datumā; ja kādas pozīcijas tirgus vērtība konkrētā datumā nav pieejama, iestādes izmanto šīs pozīcijas patieso vērtību minētajā datumā; ja kādas pozīcijas tirgus vērtība un patiesā vērtība konkrētajā datumā nav pieejamas, iestādes izmanto minētās pozīcijas jaunāko tirgus vērtību vai patieso vērtību; |
| --- | --- |

a)

atvasināto instrumentu pozīcijas vērtē pēc to tirgus vērtības minētajā konkrētajā datumā; ja kādas pozīcijas tirgus vērtība konkrētā datumā nav pieejama, iestādes izmanto šīs pozīcijas patieso vērtību minētajā datumā; ja kādas pozīcijas tirgus vērtība un patiesā vērtība konkrētajā datumā nav pieejamas, iestādes izmanto minētās pozīcijas jaunāko tirgus vērtību vai patieso vērtību;

| b) | atvasināto instrumentu garo pozīciju absolūto vērtību summē ar atvasināto instrumentu īso pozīciju absolūto vērtību; |
| --- | --- |

b)

atvasināto instrumentu garo pozīciju absolūto vērtību summē ar atvasināto instrumentu īso pozīciju absolūto vērtību;

| c) | iekļauj visas atvasināto instrumentu pozīcijas, izņemot kredītu atvasinātos instrumentus, kas atzīti kā iekšējās riska ierobežošanas pozīcijas netirdzniecības portfeļa kredītriska riska darījumos. |
| --- | --- |

c)

iekļauj visas atvasināto instrumentu pozīcijas, izņemot kredītu atvasinātos instrumentus, kas atzīti kā iekšējās riska ierobežošanas pozīcijas netirdzniecības portfeļa kredītriska riska darījumos.

4.   Atkāpjoties attiecīgi no 1. vai 2. punkta, ja konsolidētie atvasināto instrumentu darījumi nepārsniedz attiecīgi 1. vai 2. punktā noteiktās robežvērtības, iestāde, kura ir iekļauta konsolidācijā un kurai būtu jāpiemēro 3. vai 4. iedaļā izklāstītā metode, jo tā individuāli pārsniedz minētās robežvērtības, var tā vietā pēc tam, kad ir saņemta kompetento iestāžu atļauja, izvēlēties piemērot metodi, kas būtu piemērojama konsolidācijas gadījumā.

5.   Iestādes paziņo kompetentajām iestādēm 4. vai 5. iedaļā izklāstītās metodes, kuras tās attiecīgi izmanto vai kuru izmantošanu pārtrauc, lai aprēķinātu atvasināto instrumentu pozīciju riska darījuma vērtību.

6.   Iestādes neiesaistās atvasināto instrumentu darījumā vai nepērk vai nepārdod atvasināto instrumentu tikai tādēļ vien, lai ikmēneša novērtējuma laikā izpildītu kādu no 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

273.b pants

Atvasināto instrumentu riska darījuma vērtības vienkāršotu aprēķināšanas metožu izmantošanas nosacījumu neizpilde

1.   Iestāde, kas vairs neatbilst vienam vai vairākiem no 273.a panta 1. vai 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, nekavējoties informē par to kompetento iestādi.

2.   Iestāde pārtrauc aprēķināt savu atvasināto instrumentu pozīciju riska darījumu vērtības saskaņā ar attiecīgi 4. vai 5. iedaļu trīs mēnešu laikā pēc tam, kad iestājas kāds no šādiem notikumiem:

| a) | iestāde trīs mēnešus pēc kārtas neizpilda attiecīgi 273.a panta 1. vai 2. punkta a) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus vai attiecīgi 273.a panta 1. vai 2. punkta b) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus; |
| --- | --- |

a)

iestāde trīs mēnešus pēc kārtas neizpilda attiecīgi 273.a panta 1. vai 2. punkta a) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus vai attiecīgi 273.a panta 1. vai 2. punkta b) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus;

| b) | iestāde vairāk nekā sešus mēnešus no iepriekšējiem 12 mēnešiem nav izpildījusi attiecīgi 273.a panta 1. vai 2. punkta a) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus vai attiecīgi 273.a panta 1. vai 2. punkta b) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus. |
| --- | --- |

b)

iestāde vairāk nekā sešus mēnešus no iepriekšējiem 12 mēnešiem nav izpildījusi attiecīgi 273.a panta 1. vai 2. punkta a) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus vai attiecīgi 273.a panta 1. vai 2. punkta b) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus.

3.   Ja iestāde ir pārtraukusi aprēķināt savu atvasināto instrumentu pozīciju riska darījumu vērtības saskaņā ar attiecīgi 4. vai 5. iedaļu, tā tikai tad drīkst atsākt aprēķināt savu atvasināto instrumentu pozīciju riska darījumu vērtību, kā izklāstīts 4. vai 5. iedaļā, ja tā kompetentajai iestādei pierāda, ka visi 273.a panta 1. vai 2. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti vienu gadu bez pārtraukuma.”;

| 74) | regulas Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 3., 4. un 5. iedaļu aizstāj ar šādām:


  “
  3. iedaļa




  Standartizēta pieeja attiecībā uz darījumu partnera kredītrisku




  274. pants
  Riska darījuma vērtība

  1.   Iestāde var aprēķināt atsevišķa riska darījuma vērtību savstarpējo prasījumu ieskaita kopas līmenī visiem darījumiem, uz ko attiecas savstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita līgums, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:






  a) | savstarpējo prasījumu ieskaita līgums pieder kādam no savstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita līgumu veidiem, kas minēti 295. pantā; |
| --- | --- | --- |

74)

regulas Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 3., 4. un 5. iedaļu aizstāj ar šādām:

“
  3. iedaļa

Standartizēta pieeja attiecībā uz darījumu partnera kredītrisku

274. pants

Riska darījuma vērtība

1.   Iestāde var aprēķināt atsevišķa riska darījuma vērtību savstarpējo prasījumu ieskaita kopas līmenī visiem darījumiem, uz ko attiecas savstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita līgums, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

a)

savstarpējo prasījumu ieskaita līgums pieder kādam no savstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita līgumu veidiem, kas minēti 295. pantā;

| b) | kompetentās iestādes ir atzinušas savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu saskaņā ar 296. pantu; |
| --- | --- |

b)

kompetentās iestādes ir atzinušas savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu saskaņā ar 296. pantu;

| c) | iestāde ir izpildījusi pienākumus, kas paredzēti 297. pantā attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita līgumiem. |
| --- | --- |

c)

iestāde ir izpildījusi pienākumus, kas paredzēti 297. pantā attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita līgumiem.

Ja nav izpildīts kāds no pirmajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem, iestāde katru darījumu uzskata par tādu, it kā tas būtu atsevišķa savstarpējo prasījumu ieskaita kopa.

2.   Saskaņā ar standartizēto pieeju attiecībā uz darījumu partnera kredītrisku iestādes savstarpējo prasījumu ieskaita kopas riska darījuma vērtību aprēķina šādi:

| | Riska darījuma vērtība = α · (RC + PFE)
  kur:








  RC | = | aizvietošanas vērtība, kas aprēķināta saskaņā ar 275. pantu; un |
| --- | --- | --- | --- |
| PFE | = | potenciālā nākotnes riska darījuma vērtība, kas aprēķināta saskaņā ar 278. pantu; |
| α | = | 1,4. |

Riska darījuma vērtība = α · (RC + PFE)

kur:

RC

=

aizvietošanas vērtība, kas aprēķināta saskaņā ar 275. pantu; un

PFE

=

potenciālā nākotnes riska darījuma vērtība, kas aprēķināta saskaņā ar 278. pantu;

α

=

1,4.

3.   Savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, uz kuru attiecas līgums par drošības rezervi, riska darījuma vērtību ierobežo ar tās pašas savstarpējo prasījumu ieskaita kopas riska darījuma vērtību, uz ko neattiecas nekāds līgums par drošības rezervi.

4.   Ja vienai savstarpējo prasījumu ieskaita kopai piemēro vairākus līgumus par drošības rezervi, iestādes piesaista katru šo līgumu par drošības rezervi darījumu grupai savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, kurā līgumu par drošības rezervi piemēro saskaņā ar līgumu, un aprēķina riska darījuma vērtību katram no šajā grupā iekļautajiem darījumiem atsevišķi.

5.   Iestādes var noteikt riska darījumu vērtību kā nulli savstarpējo prasījumu ieskaita kopai, kas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

| a) | savstarpējo prasījumu ieskaita kopa sastāv tikai no pārdotajiem iespēju līgumiem; |
| --- | --- |

a)

savstarpējo prasījumu ieskaita kopa sastāv tikai no pārdotajiem iespēju līgumiem;

| b) | savstarpējo prasījumu ieskaita kopas pašreizējā tirgus vērtība visu laiku ir negatīva; |
| --- | --- |

b)

savstarpējo prasījumu ieskaita kopas pašreizējā tirgus vērtība visu laiku ir negatīva;

| c) | visu savstarpējo prasījumu ieskaita kopā iekļauto iespēju līgumu prēmijas iestāde ir saņēmusi jau iepriekš, lai nodrošinātu līgumu izpildi; |
| --- | --- |

c)

visu savstarpējo prasījumu ieskaita kopā iekļauto iespēju līgumu prēmijas iestāde ir saņēmusi jau iepriekš, lai nodrošinātu līgumu izpildi;

| d) | uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu neattiecas neviens līgums par drošības rezervi. |
| --- | --- |

d)

uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu neattiecas neviens līgums par drošības rezervi.

6.   Savstarpējo prasījumu ieskaita kopā iestādes aizvieto darījumu, kas ir nopirkto vai pārdoto dzēšanas vai pārdošanas iespēju līgumu galīga lineāra kombinācija, ar visām atsevišķajām iespējām, kas veido minēto lineāro kombināciju, ko uzskata par individuālu darījumu, aprēķinot savstarpējo prasījumu ieskaita kopas riska darījuma vērtību saskaņā ar šo iedaļu. Katru šādu iespēju līgumu kombināciju uzskata par individuālu darījumu savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, kurā riska darījuma vērtības aprēķināšanas nolūkos ir iekļauta kombinācija.

7.   Kredītu atvasināto instrumentu darījuma, kas ir garā pozīcija pamatā esošajā instrumentā, riska darījuma maksimālo vērtību var noteikt nesamaksātās uzcenojuma summas apmērā, ar noteikumu, ka to uzskata par patstāvīgu savstarpējo prasījumu ieskaita kopu, uz kuru neattiecas līgums par drošības rezervi.

275. pants

Aizvietošanas vērtība

1.   Aizvietošanas vērtību savstarpējo prasījumu ieskaita kopām RC, uz kurām neattiecas līgums par drošības rezervi, iestādes aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

| | RC = max{CMV – NICA, 0} |
| --- | --- |

RC = max{CMV – NICA, 0}

2.   Aizvietošanas vērtību atsevišķām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, uz kurām attiecas līgums par drošības rezervi, iestādes aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

| | RC = max{CMV – VM – NICA, TH + MPS – NICA, 0}
  kur:








  RC | = | aizvietošanas vērtība; |
| --- | --- | --- | --- |
| VM | = | attiecīgi regulāri saņemtas vai iesniegtas neto mainīgās drošības rezerves vērtība, kurai piemērota svārstīguma korekcija, savstarpējo prasījumu ieskaita kopai, lai mazinātu izmaiņas šīs savstarpējo prasījumu ieskaita kopas CMV; |
| TH | = | maržinālais slieksnis, kuru piemēro savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar līgumu par drošības rezervi un kuru nesasniedzot iestāde nevar pieprasīt nodrošinājumu; un |
| MPS | = | minimālā pārskaitījuma summa, ko piemēro savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar līgumu par drošības rezervi. |

RC = max{CMV – VM – NICA, TH + MPS – NICA, 0}

kur:

RC

=

aizvietošanas vērtība;

VM

=

attiecīgi regulāri saņemtas vai iesniegtas neto mainīgās drošības rezerves vērtība, kurai piemērota svārstīguma korekcija, savstarpējo prasījumu ieskaita kopai, lai mazinātu izmaiņas šīs savstarpējo prasījumu ieskaita kopas CMV;

TH

=

maržinālais slieksnis, kuru piemēro savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar līgumu par drošības rezervi un kuru nesasniedzot iestāde nevar pieprasīt nodrošinājumu; un

MPS

=

minimālā pārskaitījuma summa, ko piemēro savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar līgumu par drošības rezervi.

3.   Aizvietošanas vērtību vairākām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, uz kurām attiecas tas pats līgums par drošības rezervi, iestādes aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

| RC | = | aizvietošanas vērtība; |
| --- | --- | --- |
| i | = | indekss, kas apzīmē savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, uz kurām attiecas viens līgums par drošības rezervi; |
| CMV
  i | = | savstarpējo prasījumu ieskaita kopas “i”CMV; |
| VMMA | = | attiecīgi regulāri saņemtā vai iesniegtā nodrošinājuma vērtības, kurai piemērota svārstīguma korekcija, summa vairākām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, lai mazinātu izmaiņas to CMV; un |
| NICAMA | = | attiecīgi saņemtā vai iesniegtā nodrošinājuma vērtības, kurai piemērota svārstīguma korekcija, summa vairākām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, kas nav VMMA
  . |

RC

=

aizvietošanas vērtība;

i

=

indekss, kas apzīmē savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, uz kurām attiecas viens līgums par drošības rezervi;

CMV
  i

=

savstarpējo prasījumu ieskaita kopas “i”CMV;

VMMA

=

attiecīgi regulāri saņemtā vai iesniegtā nodrošinājuma vērtības, kurai piemērota svārstīguma korekcija, summa vairākām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, lai mazinātu izmaiņas to CMV; un

NICAMA

=

attiecīgi saņemtā vai iesniegtā nodrošinājuma vērtības, kurai piemērota svārstīguma korekcija, summa vairākām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, kas nav VMMA
  .

Pirmās daļas nolūkos NICAMA
  var aprēķināt tirdzniecības līmenī, savstarpējo prasījumu ieskaita kopas līmenī vai visu savstarpējo prasījumu ieskaita kopu līmenī, kam piemēro līgumu par drošības rezervi, atkarībā no līmeņa, kurā piemēro līgumu par drošības rezervi.

276. pants

Nodrošinājuma atzīšana un nodrošinājumam piemērojamā procedūra

1.   Šīs iedaļas nolūkos VM, VMMA
  , NICA un NICAMA
  nodrošinājuma summas iestādes aprēķina, piemērojot visas šādas prasības:

| a) | ja visi darījumi, kas iekļauti savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, pieder tirdzniecības portfelim, atzīst vienīgi to nodrošinājumu, kas ir atbilstošs saskaņā ar 197. un 299. pantu; |
| --- | --- |

a)

ja visi darījumi, kas iekļauti savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, pieder tirdzniecības portfelim, atzīst vienīgi to nodrošinājumu, kas ir atbilstošs saskaņā ar 197. un 299. pantu;

| b) | ja savstarpējo prasījumu ieskaita kopa satur vismaz vienu darījumu, kas pieder netirdzniecības portfelim, atzīst vienīgi to nodrošinājumu, kas ir atbilstošs saskaņā ar 197. pantu; |
| --- | --- |

b)

ja savstarpējo prasījumu ieskaita kopa satur vismaz vienu darījumu, kas pieder netirdzniecības portfelim, atzīst vienīgi to nodrošinājumu, kas ir atbilstošs saskaņā ar 197. pantu;

| c) | no darījumu partnera saņemtu nodrošinājumu atzīst ar pozitīvu zīmi, un nodrošinājumu, kas iesniegts darījumu partnerim, atzīst ar negatīvu zīmi; |
| --- | --- |

c)

no darījumu partnera saņemtu nodrošinājumu atzīst ar pozitīvu zīmi, un nodrošinājumu, kas iesniegts darījumu partnerim, atzīst ar negatīvu zīmi;

| d) | jebkura veida saņemta vai iesniegta nodrošinājuma vērtību, kurai piemērota svārstīguma korekcija, aprēķina saskaņā ar 223. pantu; minētā aprēķina nolūkā iestādes neizmanto metodi, kas izklāstīta 225. pantā; |
| --- | --- |

d)

jebkura veida saņemta vai iesniegta nodrošinājuma vērtību, kurai piemērota svārstīguma korekcija, aprēķina saskaņā ar 223. pantu; minētā aprēķina nolūkā iestādes neizmanto metodi, kas izklāstīta 225. pantā;

| e) | to pašu nodrošinājuma pozīciju vienlaikus neiekļauj gan VM, gan NICA; |
| --- | --- |

e)

to pašu nodrošinājuma pozīciju vienlaikus neiekļauj gan VM, gan NICA;

| f) | to pašu nodrošinājuma pozīciju vienlaikus neiekļauj gan VMMA
  , gan NICAMA
  ; |
| --- | --- |

f)

to pašu nodrošinājuma pozīciju vienlaikus neiekļauj gan VMMA
  , gan NICAMA
  ;

| g) | jebkuru nodrošinājumu, kas iesniegts darījumu partnerim un ir nodalīts no minētā darījumu partnera aktīviem un minētās nodalīšanas dēļ ir neaizskarams minētā darījumu partnera saistību neizpildes vai maksātnespējas gadījumā, neatzīst, aprēķinot NICA un NICAMA
  . |
| --- | --- |

g)

jebkuru nodrošinājumu, kas iesniegts darījumu partnerim un ir nodalīts no minētā darījumu partnera aktīviem un minētās nodalīšanas dēļ ir neaizskarams minētā darījumu partnera saistību neizpildes vai maksātnespējas gadījumā, neatzīst, aprēķinot NICA un NICAMA
  .

2.   Aprēķinot šā panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto iesniegto nodrošinājuma vērtību, kurai piemērota svārstīguma korekcija, iestādes 223. panta 2. punktā izklāstīto formulu aizstāj ar šādu formulu:

| | CVA = C · (1 + HC + Hfx)
  kur: | CVA = iesniegtā nodrošinājuma vērtība, kurai piemērota svārstīguma korekcija; un |
| --- | --- | --- |

CVA = C · (1 + HC + Hfx)

kur:

CVA = iesniegtā nodrošinājuma vērtība, kurai piemērota svārstīguma korekcija; un

| | C = svārstīguma korekcija. |
| --- | --- |

C = svārstīguma korekcija.

| | Hc un Hfx ir definēts saskaņā ar 223. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

Hc un Hfx ir definēts saskaņā ar 223. panta 2. punktu.

3.   Šā panta 1. punkta d) apakšpunkta nolūkos iestādes nosaka likvidācijas periodu, kas ir vajadzīgs, aprēķinot jebkura saņemta vai iesniegta nodrošinājuma vērtību, kurai piemērota svārstīguma korekcija, saskaņā ar kādu no šādiem laikposmiem:

| a) | viens gads 275. panta 1. punktā minētajām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām; |
| --- | --- |

a)

viens gads 275. panta 1. punktā minētajām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām;

| b) | maržinālais riska periods, kas noteikts saskaņā ar 279.c panta 1. punkta b) apakšpunktu, 275. panta 2. un 3. punktā minētajām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām. |
| --- | --- |

b)

maržinālais riska periods, kas noteikts saskaņā ar 279.c panta 1. punkta b) apakšpunktu, 275. panta 2. un 3. punktā minētajām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām.

277. pants

Darījumu attiecināšana uz riska kategorijām

1.   Iestādes attiecina katru savstarpējo prasījumu ieskaita kopas darījumu uz kādu no šādām riska kategorijām, lai noteiktu savstarpējo prasījumu ieskaita kopas potenciālo nākotnes riska darījumu, kas minēts 278. pantā:

| a) | procentu likmju risks; |
| --- | --- |

a)

procentu likmju risks;

| b) | ārvalstu valūtas risks; |
| --- | --- |

b)

ārvalstu valūtas risks;

| c) | kredītrisks; |
| --- | --- |

c)

kredītrisks;

| d) | kapitāla vērtspapīru risks; |
| --- | --- |

d)

kapitāla vērtspapīru risks;

| e) | preču risks; |
| --- | --- |

e)

preču risks;

| f) | citi riski. |
| --- | --- |

f)

citi riski.

2.   Iestādes veic 1. punktā minēto attiecināšanu, pamatojoties uz atvasinātā instrumenta darījuma primāro risku raksturojošo rādītāju. Primārais risku raksturojošais rādītājs ir vienīgais būtiskais risku raksturojošais rādītājs atvasinātā instrumenta darījumam.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, iestādes attiecina atvasināta instrumenta darījumus ar vairāk nekā vienu būtisku risku raksturojošu rādītāju uz vairāk nekā vienu riska kategoriju. Ja viena šāda darījuma visi būtiskie risku raksturojošie rādītāji pieder vienai riska kategorijai, iestādēm minētais darījums uz minēto riska kategoriju ir jāattiecina tikai vienu reizi, pamatojoties uz visbūtiskāko no minētajiem risku raksturojošajiem rādītājiem. Ja viena šāda darījuma būtiskie risku raksturojošie rādītāji pieder dažādām riska kategorijām, iestādes minēto darījumu vienu reizi attiecina uz katru riska kategoriju, attiecībā uz kuru darījumam ir vismaz viens būtisks risku raksturojošs rādītājs, pamatojoties uz visbūtiskāko risku raksturojošo rādītāju minētajā riska kategorijā.

4.   Neatkarīgi no 1., 2. un 3. punkta, kad iestādes attiecina darījumus uz 1. punktā uzskaitītajām riska kategorijām, tās piemēro šādas prasības:

| a) | ja darījuma primārais risku raksturojošais rādītājs vai 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir inflācijas mainīgais lielums, iestādes attiecina darījumu uz procentu likmju riska kategoriju; |
| --- | --- |

a)

ja darījuma primārais risku raksturojošais rādītājs vai 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir inflācijas mainīgais lielums, iestādes attiecina darījumu uz procentu likmju riska kategoriju;

| b) | ja darījuma primārais risku raksturojošais rādītājs vai 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir mainīgais lielums attiecībā uz klimatu, iestādes attiecina darījumu uz preču riska kategoriju. |
| --- | --- |

b)

ja darījuma primārais risku raksturojošais rādītājs vai 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir mainīgais lielums attiecībā uz klimatu, iestādes attiecina darījumu uz preču riska kategoriju.

5.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu:

| a) | metodi, ar ko var apzināt darījumus, kuriem ir tikai viens būtisks risku raksturojošs rādītājs; |
| --- | --- |

a)

metodi, ar ko var apzināt darījumus, kuriem ir tikai viens būtisks risku raksturojošs rādītājs;

| b) | metodi, ar ko var apzināt darījumus, kuriem ir vairāk nekā viens būtisks risku raksturojošs rādītājs, un ar ko var apzināt visbūtiskāko no šiem risku raksturojošajiem rādītājiem 3. punkta nolūkos. |
| --- | --- |

b)

metodi, ar ko var apzināt darījumus, kuriem ir vairāk nekā viens būtisks risku raksturojošs rādītājs, un ar ko var apzināt visbūtiskāko no šiem risku raksturojošajiem rādītājiem 3. punkta nolūkos.

EBI līdz 2019. gada 28. decembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

277.a pants

Riska ierobežošanas kopas

1.   Iestādes izveido attiecīgas riska ierobežošanas kopas katrai savstarpējo prasījumu ieskaita kopas riska kategorijai un piesaista katru darījumu minētajām riska ierobežošanas kopām šādi:

| a) | darījumus, kas attiecināti uz procentu likmju riska kategoriju, piesaista tai pašai riska ierobežošanas kopai vienīgi tad, ja tās primārais risku raksturojošais rādītājs vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir izteikts tajā pašā valūtā; |
| --- | --- |

a)

darījumus, kas attiecināti uz procentu likmju riska kategoriju, piesaista tai pašai riska ierobežošanas kopai vienīgi tad, ja tās primārais risku raksturojošais rādītājs vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir izteikts tajā pašā valūtā;

| b) | darījumus, kas attiecināti uz ārvalstu valūtas riska kategoriju, piesaista tai pašai riska ierobežošanas kopai vienīgi tad, ja tās primārā risku raksturojošā rādītāja vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākā risku raksturojošā rādītāja konkrētajā riska kategorijā pamatā ir tas pats valūtas pāris; |
| --- | --- |

b)

darījumus, kas attiecināti uz ārvalstu valūtas riska kategoriju, piesaista tai pašai riska ierobežošanas kopai vienīgi tad, ja tās primārā risku raksturojošā rādītāja vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākā risku raksturojošā rādītāja konkrētajā riska kategorijā pamatā ir tas pats valūtas pāris;

| c) | visus darījumus, kas attiecināti uz kredītriska kategoriju, piesaista tai pašai riska ierobežošanas kopai; |
| --- | --- |

c)

visus darījumus, kas attiecināti uz kredītriska kategoriju, piesaista tai pašai riska ierobežošanas kopai;

| d) | visus darījumus, kas attiecināti uz kapitāla vērtspapīru riska kategoriju, piesaista tai pašai riska ierobežošanas kopai; |
| --- | --- |

d)

visus darījumus, kas attiecināti uz kapitāla vērtspapīru riska kategoriju, piesaista tai pašai riska ierobežošanas kopai;

| e) | darījumus, kas attiecināti uz preču riska kategoriju, piesaista vienai no šādām riska ierobežošanas kopām, pamatojoties uz to primārā risku raksturojošā rādītāja vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākā risku raksturojošā rādītāja konkrētajā riska kategorijā būtību:






  i) | enerģija; |
| --- | --- | --- |

e)

darījumus, kas attiecināti uz preču riska kategoriju, piesaista vienai no šādām riska ierobežošanas kopām, pamatojoties uz to primārā risku raksturojošā rādītāja vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākā risku raksturojošā rādītāja konkrētajā riska kategorijā būtību:

i)

enerģija;

| ii) | metāli; |
| --- | --- |

ii)

metāli;

| iii) | lauksaimniecības preces; |
| --- | --- |

iii)

lauksaimniecības preces;

| iv) | citas preces; |
| --- | --- |

iv)

citas preces;

| v) | klimatiskie apstākļi; |
| --- | --- |

v)

klimatiskie apstākļi;

| f) | darījumus, kas attiecināti uz citu risku kategoriju, piesaista tai pašai riska ierobežošanas kopai vienīgi tad, ja to primārais risku raksturojošais rādītājs vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir identisks. |
| --- | --- |

f)

darījumus, kas attiecināti uz citu risku kategoriju, piesaista tai pašai riska ierobežošanas kopai vienīgi tad, ja to primārais risku raksturojošais rādītājs vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir identisks.

Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkos darījumus, kas attiecināti uz procentu likmju riska kategoriju, kam inflācijas mainīgais lielums ir primārais risku raksturojošais rādītājs, piesaista atsevišķām riska ierobežošanas kopām, kas nav tās riska ierobežošanas kopas, kuras izveidotas darījumiem, kas attiecināti uz procentu likmju riska kategoriju, kurai inflācijas mainīgais lielums nav primārais risku raksturojošais rādītājs. Minētos darījumus piesaista tai pašai riska ierobežošanas kopai vienīgi tad, ja to primārais risku raksturojošais rādītājs vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir izteikts tai pašā valūtā.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta prasībām, iestādes izveido atsevišķas individuālas riska ierobežošanas kopas katrā riska kategorijā šādiem darījumiem:

| a) | darījumiem, kuru primārais risku raksturojošais rādītājs vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir vai nu tirgus izraisīts risku raksturojoša rādītāja svārstīgums, vai tā īstenots svārstīgums, vai korelācija starp diviem risku raksturojošiem rādītājiem; |
| --- | --- |

a)

darījumiem, kuru primārais risku raksturojošais rādītājs vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir vai nu tirgus izraisīts risku raksturojoša rādītāja svārstīgums, vai tā īstenots svārstīgums, vai korelācija starp diviem risku raksturojošiem rādītājiem;

| b) | darījumiem, kuru primārais risku raksturojošais rādītājs vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir starpība starp diviem risku raksturojošiem rādītājiem, kas attiecināti uz to pašu riska kategoriju, vai darījumiem, kuri sastāv no divām maksājuma pozīcijām, kas izteiktas tai pašā valūtā, un kuru risku raksturojošais rādītājs no tās pašas primārā risku raksturojošā rādītāja riska kategorijas ir iekļauts otrā maksājuma pozīcijā, nevis tajā, kas satur primāro risku raksturojošo rādītāju. |
| --- | --- |

b)

darījumiem, kuru primārais risku raksturojošais rādītājs vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir starpība starp diviem risku raksturojošiem rādītājiem, kas attiecināti uz to pašu riska kategoriju, vai darījumiem, kuri sastāv no divām maksājuma pozīcijām, kas izteiktas tai pašā valūtā, un kuru risku raksturojošais rādītājs no tās pašas primārā risku raksturojošā rādītāja riska kategorijas ir iekļauts otrā maksājuma pozīcijā, nevis tajā, kas satur primāro risku raksturojošo rādītāju.

Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkos iestādes piesaista darījumus tai pašai attiecīgās riska kategorijas riska ierobežošanas kopai tikai tad, ja to primārais risku raksturojošais rādītājs vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākais risku raksturojošais rādītājs konkrētajā riska kategorijā ir identisks.

Pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkos iestādes piesaista darījumus tai pašai attiecīgās riska kategorijas riska ierobežošanas kopai tikai tad, ja risku raksturojošo rādītāju pāris minētajos darījumos, kā tajā minēts, ir identisks un abi risku raksturojošie rādītāji šajā pārī ir pozitīvi korelēti. Pretējā gadījumā iestādes piesaista pirmās daļas b) apakšpunktā minētos darījumus vienai no riska ierobežošanas kopām, kas izveidotas saskaņā ar 1. punktu, pamatojoties tikai uz vienu no diviem risku raksturojošajiem rādītājiem, kas minēti pirmās daļas b) apakšpunktā.

3.   Iestādes pēc kompetento iestāžu pieprasījuma dara pieejamu riska ierobežošanas kopu skaitu, kas izveidots saskaņā ar šā panta 2. punktu katrai riska kategorijai, kā arī primāro risku raksturojošo rādītāju vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskāko risku raksturojošo rādītāju konkrētajā riska kategorijā, vai risku raksturojošo rādītāju pāri katrā no šīm riska ierobežošanas kopām un darījumu skaitu katrā no šīm riska ierobežošanas kopām.

278. pants

Potenciālais nākotnes riska darījums

1.   Savstarpējo prasījumu ieskaita kopas potenciālo nākotnes riska darījumu iestādes aprēķina šādi:

Formula

kur:

| PFE | = | potenciālais nākotnes riska darījums; |
| --- | --- | --- |
| a | = | indekss, kas apzīmē riska kategorijas, kuras iekļautas savstarpējo prasījumu ieskaita kopas potenciālā nākotnes riska darījuma aprēķinos; |
| papildinājums(a) | = | papildinājums riska kategorijai “a”, kas aprēķināts saskaņā ar attiecīgi 280.a–280.f pantu; un |
| reizinātājs | = | reizināšanas indekss, kas aprēķināts saskaņā ar 3. punktā minēto formulu. |

PFE

=

potenciālais nākotnes riska darījums;

a

=

indekss, kas apzīmē riska kategorijas, kuras iekļautas savstarpējo prasījumu ieskaita kopas potenciālā nākotnes riska darījuma aprēķinos;

papildinājums(a)

=

papildinājums riska kategorijai “a”, kas aprēķināts saskaņā ar attiecīgi 280.a–280.f pantu; un

reizinātājs

=

reizināšanas indekss, kas aprēķināts saskaņā ar 3. punktā minēto formulu.

Šā aprēķina nolūkos iestādes iekļauj attiecīgās riska kategorijas papildinājumu savstarpējo prasījumu ieskaita kopas potenciālā nākotnes riska darījuma aprēķinos, ja vismaz viens šīs savstarpējo prasījumu ieskaita kopas darījums ir attiecināts uz minēto riska kategoriju.

2.   Vairāku savstarpējo prasījumu ieskaita kopu potenciālo nākotnes riska darījumu, uz ko attiecas viens līgums par drošības rezervi, kā minēts 275. panta 3. punktā, aprēķina kā visu attiecīgo individuālo savstarpējo prasījumu ieskaita kopu potenciālo nākotnes riska darījumu summu, it kā uz tām neattiektos nekāda veida līgums par drošības rezervi.

3.   Šā panta 1. punkta nolūkā reizinātāju aprēķina šādi:

| Reizinātājs = | | 1 ja z ≥ 0 |
| --- | --- | --- |
| ja |

Reizinātājs =

1 ja z ≥ 0

Formula

Formula

kur:

| | Minimumsm = 5 %; un |
| --- | --- |

Minimumsm = 5 %; un

| | y = 2 · (1 – minimumsm) · Σa papildinājums(a) |
| --- | --- |

y = 2 · (1 – minimumsm) · Σa papildinājums(a)

| z = | | CMV – NICA riska ierobežošanas kopām,kas minētas 275. panta 1. punktā |
| --- | --- | --- |
| CMV – VM – NICA riska ierobežošanas kopām,kas minētas 275. panta 2. punktā |
| CMV
  i – NICA
  i riska ierobežošanas kopām,kas minētas 275. panta 3. punktā |

z =

CMV – NICA riska ierobežošanas kopām,kas minētas 275. panta 1. punktā

CMV – VM – NICA riska ierobežošanas kopām,kas minētas 275. panta 2. punktā

CMV
  i – NICA
  i riska ierobežošanas kopām,kas minētas 275. panta 3. punktā

| NICA
  i | = | neto neatkarīga nodrošinājuma summa, kas aprēķināta tikai darījumiem, kuri iekļauti savstarpējo prasījumu ieskaita kopā “i”. NICA
  i aprēķina tirdzniecības līmenī vai savstarpējo prasījumu ieskaita kopas līmenī – atkarībā no līguma par drošības rezervi. |
| --- | --- | --- |

NICA
  i

=

neto neatkarīga nodrošinājuma summa, kas aprēķināta tikai darījumiem, kuri iekļauti savstarpējo prasījumu ieskaita kopā “i”. NICA
  i aprēķina tirdzniecības līmenī vai savstarpējo prasījumu ieskaita kopas līmenī – atkarībā no līguma par drošības rezervi.

279. pants

Riska pozīcijas aprēķins

Lai aprēķinātu riska kategorijas papildinājumus, kas minēti 280.a–280.f pantā, iestādes katra darījuma riska pozīciju savstarpējo prasījumu ieskaita kopā aprēķina šādi:

| | Riska pozīcija = δ · KoriģNos · TF
  kur:







  δ | = | darījuma uzraudzības delta rādītājs, kas aprēķināts saskaņā ar 279.a pantā iekļauto formulu; |
| --- | --- | --- | --- |
| KoriģNos | = | darījuma koriģētā nosacītā summa, kas aprēķināta saskaņā ar 279.b pantu; un |
| TF | = | darījuma termiņa faktors, kas aprēķināts saskaņā ar 279.c pantā iekļauto formulu. |

Riska pozīcija = δ · KoriģNos · TF

kur:

δ

=

darījuma uzraudzības delta rādītājs, kas aprēķināts saskaņā ar 279.a pantā iekļauto formulu;

KoriģNos

=

darījuma koriģētā nosacītā summa, kas aprēķināta saskaņā ar 279.b pantu; un

TF

=

darījuma termiņa faktors, kas aprēķināts saskaņā ar 279.c pantā iekļauto formulu.

279.a pants

Uzraudzības delta rādītājs

1.   Uzraudzības delta rādītāju iestādes aprēķina šādi:

| a) | attiecībā uz pirkšanas un pārdošanas iespēju līgumiem, kas šīs iespējas pircējam dod tiesības pirkt vai pārdot pamatā esošu instrumentu par pozitīvu cenu vienā datumā vai vairākos datumos nākotnē, izņemot gadījumus, kad minētās iespējas ir attiecinātas uz procentu likmju riska kategoriju, iestādes izmanto šādu formulu:





  kur:







  δ | = | uzraudzības delta rādītājs; |
| --- | --- | --- | --- |
| zīme | = | – 1, ja darījums ir pārdota pirkšanas iespēja vai nopirkta pārdošanas iespēja; |
| zīme | = | + 1, ja darījums ir nopirkta pirkšanas iespēja vai pārdota pārdošanas iespēja; |
| veids | = | – 1, ja darījums ir pārdošanas iespēja; |
| veids | = | + 1, ja darījums ir pirkšanas iespēja; |
| N(x) | = | standartizēta normāli sadalīta gadījuma lieluma kumulatīva sadalījuma funkcija, t. i., varbūtība, ka normāli sadalīts gadījuma lielums ar vidējo vērtību 0 un dispersiju 1 ir mazāks vai vienāds ar “x”; |
| P | = | iespējas līguma pamatā esošā instrumenta tūlītēja vai nākotnes cena; iespējas līgumiem, kuru naudas plūsma ir atkarīga no pamatā esošā instrumenta cenas vidējās vērtības, P ir vienāds ar vidējo vērtību aprēķina datumā; |
| K | = | iespējas līguma norunas cena; |
| T | = | iespējas līguma beigu termiņš; iespējas līgumiem, kurus var īstenot tikai vienā datumā nākotnē, beigu termiņš ir vienāds ar minēto datumu; iespējas līgumiem, kurus var īstenot vairākos datumos nākotnē, beigu termiņš ir vienāds ar pēdējo no minētajiem datumiem; beigu termiņu izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; un |
| σ | = | iespējas līguma uzraudzības svārstīgums, kas noteikts saskaņā ar 1. tabulu, pamatojoties uz darījuma riska kategoriju un iespējas līguma pamatā esošā instrumenta būtību. |

a)

attiecībā uz pirkšanas un pārdošanas iespēju līgumiem, kas šīs iespējas pircējam dod tiesības pirkt vai pārdot pamatā esošu instrumentu par pozitīvu cenu vienā datumā vai vairākos datumos nākotnē, izņemot gadījumus, kad minētās iespējas ir attiecinātas uz procentu likmju riska kategoriju, iestādes izmanto šādu formulu:

Formula

kur:

δ

=

uzraudzības delta rādītājs;

zīme

=

– 1, ja darījums ir pārdota pirkšanas iespēja vai nopirkta pārdošanas iespēja;

zīme

=

- 1, ja darījums ir nopirkta pirkšanas iespēja vai pārdota pārdošanas iespēja;

veids

=

– 1, ja darījums ir pārdošanas iespēja;

veids

=

- 1, ja darījums ir pirkšanas iespēja;

N(x)

=

standartizēta normāli sadalīta gadījuma lieluma kumulatīva sadalījuma funkcija, t. i., varbūtība, ka normāli sadalīts gadījuma lielums ar vidējo vērtību 0 un dispersiju 1 ir mazāks vai vienāds ar “x”;

P

=

iespējas līguma pamatā esošā instrumenta tūlītēja vai nākotnes cena; iespējas līgumiem, kuru naudas plūsma ir atkarīga no pamatā esošā instrumenta cenas vidējās vērtības, P ir vienāds ar vidējo vērtību aprēķina datumā;

K

=

iespējas līguma norunas cena;

T

=

iespējas līguma beigu termiņš; iespējas līgumiem, kurus var īstenot tikai vienā datumā nākotnē, beigu termiņš ir vienāds ar minēto datumu; iespējas līgumiem, kurus var īstenot vairākos datumos nākotnē, beigu termiņš ir vienāds ar pēdējo no minētajiem datumiem; beigu termiņu izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; un

σ

=

iespējas līguma uzraudzības svārstīgums, kas noteikts saskaņā ar 1. tabulu, pamatojoties uz darījuma riska kategoriju un iespējas līguma pamatā esošā instrumenta būtību.

1. tabula

| Riska kategorija | Pamatā esošais instruments | Uzraudzības svārstīgums |
| --- | --- | --- |
| Ārvalstu valūta | Visi | 15 % |
| Kredīts | Ar vienu parādnieku saistīts instruments | 100 % |
| Ar vairākiem parādniekiem saistīts instruments | 80 % |
| Pašu kapitāls | Ar vienu parādnieku saistīts instruments | 120 % |
| Ar vairākiem parādniekiem saistīts instruments | 75 % |
| Preces | Elektrība | 150 % |
| Citas preces (izņemot elektrību) | 70 % |
| Citi | Visi | 150 % |

Riska kategorija

Pamatā esošais instruments

Uzraudzības svārstīgums

Ārvalstu valūta

Visi

15 %

Kredīts

Ar vienu parādnieku saistīts instruments

100 %

Ar vairākiem parādniekiem saistīts instruments

80 %

Pašu kapitāls

Ar vienu parādnieku saistīts instruments

120 %

Ar vairākiem parādniekiem saistīts instruments

75 %

Preces

Elektrība

150 %

Citas preces (izņemot elektrību)

70 %

Citi

Visi

150 %

Iestādes, kas izmanto iespējas līguma pamatā esošā instrumenta darījuma nākotnes cenu, nodrošina, ka:

| i) | darījuma nākotnes cena atbilst iespējas līguma pazīmēm; |
| --- | --- |

i)

darījuma nākotnes cena atbilst iespējas līguma pazīmēm;

| ii) | darījuma nākotnes cenu aprēķina, izmantojot attiecīgu procentu likmi, kas ir dominējoša pārskata sniegšanas datumā; |
| --- | --- |

ii)

darījuma nākotnes cenu aprēķina, izmantojot attiecīgu procentu likmi, kas ir dominējoša pārskata sniegšanas datumā;

| iii) | darījuma nākotnes cenā ir integrētas pamatā esošā instrumenta paredzamās naudas plūsmas pirms iespējas līguma beigu termiņa; |
| --- | --- |

iii)

darījuma nākotnes cenā ir integrētas pamatā esošā instrumenta paredzamās naudas plūsmas pirms iespējas līguma beigu termiņa;

| b) | attiecībā uz sintētiskās vērtspapīrošanas laidieniem un n-tā saistību nepildīšanas gadījuma kredītu atvasināto instrumentu iestādes izmanto šādu formulu:





  kur:







  zīme = | | + 1 ja kredītaizsardzība ir iegūta ar darījumu |
| --- | --- | --- | --- |
| – 1 ja kredītaizsardzība ir nodrošināta ar darījumu) |

b)

attiecībā uz sintētiskās vērtspapīrošanas laidieniem un n-tā saistību nepildīšanas gadījuma kredītu atvasināto instrumentu iestādes izmanto šādu formulu:

Formula

kur:

zīme =

- 1 ja kredītaizsardzība ir iegūta ar darījumu

– 1 ja kredītaizsardzība ir nodrošināta ar darījumu)

| A | = | laidiena pievienošanas punkts; n-tā saistību nepildīšanas gadījuma kredītu atvasināto instrumentu darījumam, balstoties uz atsauces vienībām, k, A = (n – 1)/k; un |
| --- | --- | --- |
| D | = | laidiena atvienojuma punkts; n-tā saistību nepildīšanas gadījuma kredītu atvasināto instrumentu darījumam, balstoties uz atsauces vienībām k, D = n/k; |

A

=

laidiena pievienošanas punkts; n-tā saistību nepildīšanas gadījuma kredītu atvasināto instrumentu darījumam, balstoties uz atsauces vienībām, k, A = (n – 1)/k; un

D

=

laidiena atvienojuma punkts; n-tā saistību nepildīšanas gadījuma kredītu atvasināto instrumentu darījumam, balstoties uz atsauces vienībām k, D = n/k;

| c) | attiecībā uz darījumiem, kas nav minēti a) vai b) apakšpunktā, iestādes izmanto šādu uzraudzības delta rādītāju:







  δ = | | + 1 ja darījums ir garā pozīcija primārajā risku raksturojošajā rādītājā vai visbūtiskākā risku raksturojošajā rādītājā konkrētajā riska kategorijā |
| --- | --- | --- | --- |
| – 1 ja darījums ir īsā pozīcija primārajā risku raksturojošajā rādītājā vai visbūtiskākā risku raksturojošajā rādītājā konkrētajā riska kategorijā |

c)

attiecībā uz darījumiem, kas nav minēti a) vai b) apakšpunktā, iestādes izmanto šādu uzraudzības delta rādītāju:

δ =

- 1 ja darījums ir garā pozīcija primārajā risku raksturojošajā rādītājā vai visbūtiskākā risku raksturojošajā rādītājā konkrētajā riska kategorijā

– 1 ja darījums ir īsā pozīcija primārajā risku raksturojošajā rādītājā vai visbūtiskākā risku raksturojošajā rādītājā konkrētajā riska kategorijā

2.   Šīs iedaļas nolūkos garā pozīcija primārajā risku raksturojošajā rādītājā vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākā risku raksturojošajā rādītājā konkrētajā riska kategorijā nozīmē, ka minētā darījuma tirgus vērtība palielinās, kad palielinās minētā risku raksturojošā rādītāja vērtība, un īsā pozīcija primārajā risku raksturojošajā rādītājā vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākā risku raksturojošajā rādītājā konkrētajā riska kategorijā nozīmē, ka minētā darījuma tirgus vērtība samazinās, kad palielinās minētā risku raksturojošā rādītāja vērtība.

3.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai precizētu:

| a) | saskaņā ar starptautiskajām regulatīvajām norisēm formulu, ko iestādes izmanto, lai aprēķinātu pirkšanas un pārdošanas iespēju līgumu uzraudzības delta rādītāju, kas attiecināts uz procentu likmju riska kategoriju, kura salīdzināma ar tirgus apstākļiem, kuros procentu likmes var būt negatīvas, kā arī uzraudzības svārstīgumu, kas ir piemērots minētajai formulai; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar starptautiskajām regulatīvajām norisēm formulu, ko iestādes izmanto, lai aprēķinātu pirkšanas un pārdošanas iespēju līgumu uzraudzības delta rādītāju, kas attiecināts uz procentu likmju riska kategoriju, kura salīdzināma ar tirgus apstākļiem, kuros procentu likmes var būt negatīvas, kā arī uzraudzības svārstīgumu, kas ir piemērots minētajai formulai;

| b) | metodi, ar ko var noteikt, vai darījums ir garā vai īsā pozīcija primārā risku raksturojošā rādītājā vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākā risku raksturojošajā rādītājā konkrētajā riska kategorijā. |
| --- | --- |

b)

metodi, ar ko var noteikt, vai darījums ir garā vai īsā pozīcija primārā risku raksturojošā rādītājā vai 277. panta 3. punktā minēto darījumu visbūtiskākā risku raksturojošajā rādītājā konkrētajā riska kategorijā.

EBI līdz 2019. gada 28. decembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

279.b pants

Koriģētā nosacītā summa

1.   Koriģēto nosacīto summu iestādes aprēķina šādi:

| a) | darījumiem, kas attiecināti uz procentu likmju riska kategoriju vai kredītriska kategoriju, iestādes koriģēto nosacīto summu aprēķina kā rezultātu, ko veido atvasinātā instrumenta līguma nosacītā summa un uzraudzības ilguma koeficients, ko aprēķina šādi:





  kur:







  R | = | uzraudzības diskonta likme; R = 5 %; |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | laikposms no darījuma sākuma datuma līdz pārskata sniegšanas datumam, ko izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; un |
| E | = | laikposms no darījuma beigu datuma līdz pārskata sniegšanas datumam, ko izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem. |

a)

darījumiem, kas attiecināti uz procentu likmju riska kategoriju vai kredītriska kategoriju, iestādes koriģēto nosacīto summu aprēķina kā rezultātu, ko veido atvasinātā instrumenta līguma nosacītā summa un uzraudzības ilguma koeficients, ko aprēķina šādi:

Formula

kur:

R

=

uzraudzības diskonta likme; R = 5 %;

S

=

laikposms no darījuma sākuma datuma līdz pārskata sniegšanas datumam, ko izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; un

E

=

laikposms no darījuma beigu datuma līdz pārskata sniegšanas datumam, ko izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem.

Darījuma sākuma datums ir visagrākais datums, kurā vismaz saskaņā ar darījumu līguma maksājums iestādei vai no iestādes tiek vai nu noteikts, vai veikta tā apmaiņa, izņemot maksājumus, kas saistīti ar nodrošinājuma apmaiņu līgumā par drošības rezervi. Ja pārskata sniegšanas datumā darījumā jau ir noteikti vai veikti maksājumi, darījuma sākuma datums ir vienāds ar nulli.

Ja darījums ietver vienu vai vairākus ar līgumu noteiktus nākotnes datumus, kuros iestāde vai darījumu partneris var nolemt izbeigt darījumu pirms līgumā noteiktā termiņa, tad darījuma sākuma datums ir vienāds ar agrāko no turpmāk minētā:

| i) | datums vai agrākais no vairākiem nākotnes datumiem, kuros iestāde vai darījumu partneris var nolemt izbeigt darījumu pirms līgumā noteiktā termiņa; |
| --- | --- |

i)

datums vai agrākais no vairākiem nākotnes datumiem, kuros iestāde vai darījumu partneris var nolemt izbeigt darījumu pirms līgumā noteiktā termiņa;

| ii) | datums, kurā darījumā sāk noteikt vai veikt maksājumus, izņemot maksājumus, kas saistīti ar nodrošinājuma maiņu līgumā par drošības rezervi. |
| --- | --- |

ii)

datums, kurā darījumā sāk noteikt vai veikt maksājumus, izņemot maksājumus, kas saistīti ar nodrošinājuma maiņu līgumā par drošības rezervi.

Ja darījumam kā pamatā esošs instruments, kas var izraisīt līgumiskus pienākumus papildus darījuma pienākumiem, ir finanšu instruments, tad darījuma sākuma datumu nosaka, pamatojoties uz visagrāko datumu, kad darījuma pamatā esošais instruments sāk noteikt vai veikt maksājumus.

Darījuma beigu datums ir vēlākais datums, kurā saskaņā ar darījumu notiek vai var notikt apmaiņa ar līguma maksājumu iestādei vai no iestādes.

Ja darījumam kā pamatā esošs instruments, kas var izraisīt līgumiskus pienākumus papildus darījuma pienākumiem, ir finanšu instruments, tad darījuma beigu datumu nosaka, pamatojoties uz darījuma pamatā esošā instrumenta pēdējo līguma maksājumu.

Ja darījums ir strukturēts tā, lai atlikušo riska darījumu nokārtotu norādītos maksājumu datumos, un ja noteikumi tiek pielāgoti tā, ka darījuma tirgus vērtība minētajos norādītajos datumos ir nulle, tad atlikušo riska darījumu nokārtošanu minētajos norādītajos datumos uzskata par šā paša darījuma līguma maksājumu;

| b) | darījumiem, kas attiecināti uz ārvalstu valūtas riska kategoriju, iestādes koriģēto nosacīto summu aprēķina šādi:






  i) | ja darījums sastāv no vienas maksājuma pozīcijas, koriģētā nosacītā summa ir atvasinātā instrumenta līguma nosacītā summa; |
| --- | --- | --- |

b)

darījumiem, kas attiecināti uz ārvalstu valūtas riska kategoriju, iestādes koriģēto nosacīto summu aprēķina šādi:

i)

ja darījums sastāv no vienas maksājuma pozīcijas, koriģētā nosacītā summa ir atvasinātā instrumenta līguma nosacītā summa;

| ii) | ja darījums sastāv no divām maksājuma pozīcijām un vienas maksājuma pozīcijas nosacītā summa ir izteikta iestādes pārskata sniegšanas valūtā, koriģētā nosacītā summa ir otras maksājuma pozīcijas nosacītā summa; |
| --- | --- |

ii)

ja darījums sastāv no divām maksājuma pozīcijām un vienas maksājuma pozīcijas nosacītā summa ir izteikta iestādes pārskata sniegšanas valūtā, koriģētā nosacītā summa ir otras maksājuma pozīcijas nosacītā summa;

| iii) | ja darījums sastāv no divām maksājuma pozīcijām un katras maksājuma pozīcijas nosacītā summa ir izteikta valūtā, kas nav iestādes pārskata sniegšanas valūta, koriģētā nosacītā summa ir lielākā no abu maksājuma pozīciju nosacītajām summām pēc tam, kad minētās summas ir konvertētas iestādes pārskata sniegšanas valūtā pēc dominējošā tūlītējā maiņas kursa; |
| --- | --- |

iii)

ja darījums sastāv no divām maksājuma pozīcijām un katras maksājuma pozīcijas nosacītā summa ir izteikta valūtā, kas nav iestādes pārskata sniegšanas valūta, koriģētā nosacītā summa ir lielākā no abu maksājuma pozīciju nosacītajām summām pēc tam, kad minētās summas ir konvertētas iestādes pārskata sniegšanas valūtā pēc dominējošā tūlītējā maiņas kursa;

| c) | darījumiem, kas attiecināti uz kapitāla vērtspapīru riska kategoriju vai preču riska kategoriju, iestādes koriģēto nosacīto summu aprēķina kā rezultātu, ko veido darījuma pamatā esošā instrumenta vienas vienības tirgus cena un vienību skaits šajā pamatā esošajā instrumentā, kas norādīts darījumā;
  ja darījums, kas attiecināts uz kapitāla vērtspapīru riska kategoriju vai preču riska kategoriju, līgumā ir izteikts kā nosacīta summa, iestādes kā koriģētu nosacīto summu izmanto darījuma nosacīto summu, nevis vienību skaitu pamatā esošajā instrumentā; |
| --- | --- |

c)

darījumiem, kas attiecināti uz kapitāla vērtspapīru riska kategoriju vai preču riska kategoriju, iestādes koriģēto nosacīto summu aprēķina kā rezultātu, ko veido darījuma pamatā esošā instrumenta vienas vienības tirgus cena un vienību skaits šajā pamatā esošajā instrumentā, kas norādīts darījumā;

ja darījums, kas attiecināts uz kapitāla vērtspapīru riska kategoriju vai preču riska kategoriju, līgumā ir izteikts kā nosacīta summa, iestādes kā koriģētu nosacīto summu izmanto darījuma nosacīto summu, nevis vienību skaitu pamatā esošajā instrumentā;

| d) | darījumiem, kas attiecināti uz citu risku kategoriju, iestādes koriģēto nosacīto summu aprēķina, pamatojoties uz vispiemērotāko metodi no a, b) un c) apakšpunktā izklāstītajām metodēm – atkarībā no darījuma pamatā esošā instrumenta būtības un pazīmēm. |
| --- | --- |

d)

darījumiem, kas attiecināti uz citu risku kategoriju, iestādes koriģēto nosacīto summu aprēķina, pamatojoties uz vispiemērotāko metodi no a, b) un c) apakšpunktā izklāstītajām metodēm – atkarībā no darījuma pamatā esošā instrumenta būtības un pazīmēm.

2.   Iestādes nosaka nosacīto summu vai vienību skaitu pamatā esošajā instrumentā nolūkā aprēķināt darījuma koriģēto nosacīto summu, kas minēta 1. punktā, šādi:

| a) | ja darījuma nosacītā summa vai pamatā esošā instrumenta vienību skaits nav noteikts līdz tā līgumā noteiktajam termiņam:






  i) | deterministiskām nosacītām summām un pamatā esošā instrumenta vienību skaitam nosacītā summa ir svērtais vidējais lielums no visām attiecīgi nosacīto summu vai pamatā esošā instrumenta vienību skaita deterministiskajām vērtībām līdz darījuma līgumā noteiktajam termiņam, ja pakāpes ir tā laikposma proporcionālais īpatsvars, kurā piemēro katru nosacītās summas vērtību; |
| --- | --- | --- |

a)

ja darījuma nosacītā summa vai pamatā esošā instrumenta vienību skaits nav noteikts līdz tā līgumā noteiktajam termiņam:

i)

deterministiskām nosacītām summām un pamatā esošā instrumenta vienību skaitam nosacītā summa ir svērtais vidējais lielums no visām attiecīgi nosacīto summu vai pamatā esošā instrumenta vienību skaita deterministiskajām vērtībām līdz darījuma līgumā noteiktajam termiņam, ja pakāpes ir tā laikposma proporcionālais īpatsvars, kurā piemēro katru nosacītās summas vērtību;

| ii) | stohastiskām nosacītām summām un pamatā esošā instrumenta vienību skaitam nosacītā summa ir summa, kas noteikta, iekļaujot pašreizējās tirgus vērtības formulā nākotnes tirgus vērtību aprēķināšanai; |
| --- | --- |

ii)

stohastiskām nosacītām summām un pamatā esošā instrumenta vienību skaitam nosacītā summa ir summa, kas noteikta, iekļaujot pašreizējās tirgus vērtības formulā nākotnes tirgus vērtību aprēķināšanai;

| b) | līgumiem ar vairākām nosacītās summas apmaiņām nosacīto summu reizina ar to atlikušo maksājumu skaitu, kuri vēl jāveic saskaņā ar līgumiem; |
| --- | --- |

b)

līgumiem ar vairākām nosacītās summas apmaiņām nosacīto summu reizina ar to atlikušo maksājumu skaitu, kuri vēl jāveic saskaņā ar līgumiem;

| c) | līgumiem, kas paredz naudas plūsmas maksājumu reizināšanu vai atvasinātā instrumenta līguma pamatā esošo instrumentu reizināšanu, iestāde nosacīto summu koriģē, lai ņemtu vērā šīs reizināšanas ietekmi uz minēto līgumu riska struktūru. |
| --- | --- |

c)

līgumiem, kas paredz naudas plūsmas maksājumu reizināšanu vai atvasinātā instrumenta līguma pamatā esošo instrumentu reizināšanu, iestāde nosacīto summu koriģē, lai ņemtu vērā šīs reizināšanas ietekmi uz minēto līgumu riska struktūru.

3.   Iestādes konvertē darījuma koriģēto nosacīto summu savā pārskata sniegšanas valūtā pēc dominējošā tūlītējā maiņas kursa, ja koriģēto nosacīto summu aprēķina saskaņā ar šo pantu no līgumā noteiktās nosacītās summas vai pamatā esošā instrumenta vienību skaita tirgus cenas, kas izteikta citā valūtā.

279.c pants

Termiņa faktors

1.   Iestādes termiņa faktoru aprēķina šādi:

| a) | darījumiem, kas iekļauti 275. panta 1. punktā minēto savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, iestādes izmanto šādu formulu:





  kur:







  TM | = | termiņa faktors; |
| --- | --- | --- | --- |
| M | = | darījuma atlikušais termiņš, kas vienāds ar laikposmu, kāds nepieciešams visu darījuma līgumisko pienākumu izbeigšanai; minētajā nolūkā jebkuru atvasināta instrumenta līguma izvēles iespēju uzskata par līgumisku pienākumu; atlikušo termiņu izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem;
  ja darījumam ir vēl viens atvasināta instrumenta līgums kā pamatā esošs instruments, kas var radīt līgumiskus papildu pienākumus, papildus šā darījuma līgumiskajiem pienākumiem, darījuma atlikušais termiņš ir vienāds ar laikposmu, kāds nepieciešams visu šā pamatā esošā instrumenta līgumisko pienākumu izbeigšanai;
  ja darījums ir strukturēts tā, lai atlikušos riska darījumus nokārtotu norādītos maksājumu datumos, un ja noteikumi tiek pielāgoti tā, ka darījuma tirgus vērtība šajos norādītajos datumos ir nulle, tad darījuma atlikušais termiņš ir vienāds ar laikposmu līdz datumam, kad tiks izdarīta nākošā pielāgošana; un |
| viens uzņēmējdarbības gads | = | viens gads, kas izteikts darba dienās, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; |

a)

darījumiem, kas iekļauti 275. panta 1. punktā minēto savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, iestādes izmanto šādu formulu:

Formula

kur:

TM

=

termiņa faktors;

M

=

darījuma atlikušais termiņš, kas vienāds ar laikposmu, kāds nepieciešams visu darījuma līgumisko pienākumu izbeigšanai; minētajā nolūkā jebkuru atvasināta instrumenta līguma izvēles iespēju uzskata par līgumisku pienākumu; atlikušo termiņu izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem;

ja darījumam ir vēl viens atvasināta instrumenta līgums kā pamatā esošs instruments, kas var radīt līgumiskus papildu pienākumus, papildus šā darījuma līgumiskajiem pienākumiem, darījuma atlikušais termiņš ir vienāds ar laikposmu, kāds nepieciešams visu šā pamatā esošā instrumenta līgumisko pienākumu izbeigšanai;

ja darījums ir strukturēts tā, lai atlikušos riska darījumus nokārtotu norādītos maksājumu datumos, un ja noteikumi tiek pielāgoti tā, ka darījuma tirgus vērtība šajos norādītajos datumos ir nulle, tad darījuma atlikušais termiņš ir vienāds ar laikposmu līdz datumam, kad tiks izdarīta nākošā pielāgošana; un

viens uzņēmējdarbības gads

=

viens gads, kas izteikts darba dienās, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem;

| b) | darījumiem, kas iekļauti savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, kā norādīts 275. panta 2. un 3. punktā, termiņa faktoru definē kā:





  kur:








  TM | = | termiņa faktors; |
| --- | --- | --- | --- |
| MRP | = | savstarpējo prasījumu ieskaita kopas maržinālais riska periods, kas noteikts saskaņā ar 285. panta 2.–5. punktu; un |
| 1 uzņēmējd.gads | = | viens gads, kas izteikts darba dienās, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem. |

b)

darījumiem, kas iekļauti savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, kā norādīts 275. panta 2. un 3. punktā, termiņa faktoru definē kā:

Formula

kur:

TM

=

termiņa faktors;

MRP

=

savstarpējo prasījumu ieskaita kopas maržinālais riska periods, kas noteikts saskaņā ar 285. panta 2.–5. punktu; un

1 uzņēmējd.gads

=

viens gads, kas izteikts darba dienās, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem.

Nosakot maržinālo riska periodu darījumiem starp klientu un tīrvērtes dalībnieku, iestāde, kas darbojas vai nu kā klients, vai kā tīrvērtes dalībnieks, aizstāj minimālo periodu, kas noteikts 285. panta 2. punkta b) apakšpunktā, ar piecām darba dienām.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkos atlikušais termiņš ir vienāds ar laikposmu līdz datumam, kad tiks izdarīta nākošā pielāgošana darījumiem, kas strukturēti tā, lai nokārtotu atlikušos riska darījumus pēc norādītajiem maksājumu datumiem, un ja termiņi tiek pielāgoti tā, lai norādītajos maksājumu datumos līguma tirgus vērtība būtu nulle.

280. pants

Riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients

Lai aprēķinātu riska ierobežošanas kopas papildinājumu, kā minēts 280.a–280.f pantā, riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients “є” ir šāds:

| є = | | 1 riska ierobežošanas kopām,kas noteiktas saskaņā ar 277.a panta 1. punktu |
| --- | --- | --- |
| 5 riska ierobežošanas kopām,kas noteiktas saskaņā ar 277.a panta 2. punkta a) apakšpunktu |
| 0,5 riska ierobežošanas kopām,kas noteiktas saskaņā ar 277.a panta 2. punkta b) apakšpunktu |

є =

1 riska ierobežošanas kopām,kas noteiktas saskaņā ar 277.a panta 1. punktu

5 riska ierobežošanas kopām,kas noteiktas saskaņā ar 277.a panta 2. punkta a) apakšpunktu

0,5 riska ierobežošanas kopām,kas noteiktas saskaņā ar 277.a panta 2. punkta b) apakšpunktu

280.a pants

Procentu likmju riska kategorijas papildinājums

1.   Šīs regulas 278. panta nolūkos iestādes procentu likmju riska kategorijas papildinājumu konkrētai savstarpējo prasījumu ieskaita kopai aprēķina šādi:

Formula

kur:

| PapildinājumsPL | = | procentu likmju riska kategorijas papildinājums; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indekss, kas apzīmē visas procentu likmju riska ierobežošanas kopas, kas izveidotas saskaņā ar 277.a panta 1. punkta a) apakšpunktu un 277.a panta 2. punktu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu; un |
| | = | procentu likmju riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu. |

PapildinājumsPL

=

procentu likmju riska kategorijas papildinājums;

j

=

indekss, kas apzīmē visas procentu likmju riska ierobežošanas kopas, kas izveidotas saskaņā ar 277.a panta 1. punkta a) apakšpunktu un 277.a panta 2. punktu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu; un

Formula

=

procentu likmju riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu.

2.   Iestādes procentu likmju riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājumu aprēķina šādi:

Formula

kur:

| єj | = | riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients riska ierobežošanas kopai “j”, kas noteikts saskaņā ar piemērojamo vērtību, kura norādīta 280. pantā; |
| --- | --- | --- |
| UFPL | = | uzraudzības faktors procentu likmju riska kategorijai, kura vērtība vienāda ar 0,5 %; un |
| | = | riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta saskaņā ar 3. punktu. |

єj

=

riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients riska ierobežošanas kopai “j”, kas noteikts saskaņā ar piemērojamo vērtību, kura norādīta 280. pantā;

UFPL

=

uzraudzības faktors procentu likmju riska kategorijai, kura vērtība vienāda ar 0,5 %; un

Formula

=

riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta saskaņā ar 3. punktu.

3.   Lai aprēķinātu riska ierobežošanas kopas “j” faktisko nosacīto summu, iestādes katru šīs riska ierobežošanas kopas darījumu vispirms attiecina uz attiecīgo kopu 2. tabulā. Iestādes to dara, pamatojoties uz katra darījuma beigu datumu, kas noteikts saskaņā ar 279.b panta 1. punkta a) apakšpunktu:

2. tabula

| Kopa | Beigu datums
  (gados) |
| --- | --- |
| 1 | >0 un <=1 |
| 2 | >1 un <=5 |
| 3 | > 5 |

Kopa

Beigu datums

(gados)

1

>0 un <=1

2

>1 un <=5

3

> 5

Pēc tam iestādes aprēķina riska ierobežošanas kopas “j” faktisko nosacīto summu saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

| | = | riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa; un |
| --- | --- | --- |
| Dj,k | = | riska ierobežošanas kopas “j” kopas “k” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta šādi: |

Formula

=

riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa; un

Dj,k

=

riska ierobežošanas kopas “j” kopas “k” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta šādi:

kur:

| l | = | indekss, kas apzīmē riska pozīciju. |
| --- | --- | --- |

l

=

indekss, kas apzīmē riska pozīciju.

280.b pants

Ārvalstu valūtu riska kategorijas papildinājums

1.   Šīs regulas 278. panta nolūkos iestādes ārvalstu valūtu riska kategorijas papildinājumu konkrētai savstarpējo prasījumu ieskaita kopai aprēķina šādi:

Formula

kur:

| PapildinājumsĀV | = | ārvalstu valūtu riska kategorijas papildinājums; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indekss, kas apzīmē ārvalstu valūtas riska ierobežošanas kopas, kuras izveidotas saskaņā ar 277.a panta 1. punkta b) apakšpunktu un 277.a panta 2. punktu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu; un |
| | = | ārvalstu valūtu riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu. |

PapildinājumsĀV

=

ārvalstu valūtu riska kategorijas papildinājums;

j

=

indekss, kas apzīmē ārvalstu valūtas riska ierobežošanas kopas, kuras izveidotas saskaņā ar 277.a panta 1. punkta b) apakšpunktu un 277.a panta 2. punktu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu; un

Formula

=

ārvalstu valūtu riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu.

2.   Ārvalstu valūtas riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājumu iestādes aprēķina šādi:

Formula

kur:

| єj | = | riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients riska ierobežošanas kopai “j”, kas noteikts saskaņā ar 280. pantu; |
| --- | --- | --- |
| UFĀV | = | uzraudzības faktors ārvalstu valūtas riska kategorijai, kura vērtība vienāda ar 4 %; |
| | = | riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta šādi: |

єj

=

riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients riska ierobežošanas kopai “j”, kas noteikts saskaņā ar 280. pantu;

UFĀV

=

uzraudzības faktors ārvalstu valūtas riska kategorijai, kura vērtība vienāda ar 4 %;

Formula

=

riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta šādi:

Formula

kur:

| l | = | indekss, kas apzīmē riska pozīciju. |
| --- | --- | --- |

l

=

indekss, kas apzīmē riska pozīciju.

280.c pants

Kredītriska kategorijas papildinājums

1.   Šā panta 2. punkta nolūkos iestādes izveido attiecīgas savstarpējo prasījumu ieskaita kopas kredīta atsauces vienības saskaņā ar turpmāk minēto:

| a) | vienu kredīta atsauces vienību izveido katram atsauces parāda instrumenta emitentam, un tā ir pamatā ar vienu parādnieku saistītam darījumam, kas piesaistīts kredītriska kategorijai; ar vienu parādnieku saistītus darījumus piesaista tai pašai kredīta atsauces vienībai tikai tad, ja minēto darījumu pamatā esošo atsauces parāda instrumentu ir emitējis tas pats emitents; |
| --- | --- |

a)

vienu kredīta atsauces vienību izveido katram atsauces parāda instrumenta emitentam, un tā ir pamatā ar vienu parādnieku saistītam darījumam, kas piesaistīts kredītriska kategorijai; ar vienu parādnieku saistītus darījumus piesaista tai pašai kredīta atsauces vienībai tikai tad, ja minēto darījumu pamatā esošo atsauces parāda instrumentu ir emitējis tas pats emitents;

| b) | vienu kredīta atsauces vienību izveido katrai atsauces parāda instrumentu vai ar vienu parādnieku saistītu kredītu atvasināto instrumentu grupai, un tā ir pamatā ar vairākiem parādniekiem saistītam darījumam, kas piesaistīts kredītriska kategorijai; ar vairākiem parādniekiem saistītus darījumus piesaista tai pašai kredīta atsauces vienībai tikai tad, ja minēto darījumu pamatā esošo atsauces parāda instrumentu vai ar vienu parādnieku saistītu kredītu atvasināto instrumentu grupai ir tās pašas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

b)

vienu kredīta atsauces vienību izveido katrai atsauces parāda instrumentu vai ar vienu parādnieku saistītu kredītu atvasināto instrumentu grupai, un tā ir pamatā ar vairākiem parādniekiem saistītam darījumam, kas piesaistīts kredītriska kategorijai; ar vairākiem parādniekiem saistītus darījumus piesaista tai pašai kredīta atsauces vienībai tikai tad, ja minēto darījumu pamatā esošo atsauces parāda instrumentu vai ar vienu parādnieku saistītu kredītu atvasināto instrumentu grupai ir tās pašas sastāvdaļas.

2.   Šīs regulas 278. panta nolūkos iestāde kredītriska kategorijas papildinājumu konkrētai savstarpējo prasījumu ieskaita kopai aprēķina šādi:

Formula

kur:

| PapildinājumsKredīts | = | kredītriska kategorijas papildinājums; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indekss, kas apzīmē visas kredītriska riska ierobežošanas kopas, kas izveidotas saskaņā ar 277.a panta 1. punkta c) apakšpunktu un 277.a panta 2. punktu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu; un |
| | = | kredītriska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 3. punktu. |

PapildinājumsKredīts

=

kredītriska kategorijas papildinājums;

j

=

indekss, kas apzīmē visas kredītriska riska ierobežošanas kopas, kas izveidotas saskaņā ar 277.a panta 1. punkta c) apakšpunktu un 277.a panta 2. punktu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu; un

Formula

=

kredītriska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 3. punktu.

3.   Iestādes kredītriska kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai “j” aprēķina šādi:

Formula

kur:

| | = | kredītriska kategorijas papildinājums riska ierobežošanas kopai “j”; |
| --- | --- | --- |
| єj | = | riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients riska ierobežošanas kopai “j”, kas noteikts saskaņā ar 280. pantu; |
| k | = | indekss, kas apzīmē saskaņā ar 1. punktu izveidotās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas kredīta atsauces vienības; |
| | = | kredīta atsauces vienības “k” korelācijas faktors; ja kredīta atsauces vienība “k” ir izveidota saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu,

  . Ja kredīta atsauces vienība “k” ir izveidota saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu,

  ; un |
| Papildinājums(Vienībak) | = | kredīta atsauces vienības “k” papildinājums, kas noteikts saskaņā ar 4. punktu. |

Formula

=

kredītriska kategorijas papildinājums riska ierobežošanas kopai “j”;

єj

=

riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients riska ierobežošanas kopai “j”, kas noteikts saskaņā ar 280. pantu;

k

=

indekss, kas apzīmē saskaņā ar 1. punktu izveidotās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas kredīta atsauces vienības;

Formula

=

kredīta atsauces vienības “k” korelācijas faktors; ja kredīta atsauces vienība “k” ir izveidota saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu,
  Formula
  . Ja kredīta atsauces vienība “k” ir izveidota saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu,
  Formula
  ; un

Papildinājums(Vienībak)

=

kredīta atsauces vienības “k” papildinājums, kas noteikts saskaņā ar 4. punktu.

4.   Papildinājumu kredīta atsauces vienībai “k” iestādes aprēķina šādi:

Formula

kur:

| | = | kredīta atsauces vienības “k” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta šādi:



  kur:







  l | = | indekss, kas apzīmē riska pozīciju; un |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | = | uzraudzības faktors, ko piemēro kredīta atsauces vienībai “k” un kas aprēķināts saskaņā ar 5. punktu. |

Formula

=

kredīta atsauces vienības “k” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta šādi:

kur:

l

=

indekss, kas apzīmē riska pozīciju; un

Formula

=

uzraudzības faktors, ko piemēro kredīta atsauces vienībai “k” un kas aprēķināts saskaņā ar 5. punktu.

5.   Uzraudzības faktoru, ko piemēro kredīta atsauces vienībai “k”, iestādes aprēķina šādi:

| a) | attiecībā uz kredīta atsauces vienību “k”, kas izveidota saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu,



  attiecina uz vienu no sešiem uzraudzības faktoriem, kas iekļauti šā punkta 3. tabulā, pamatojoties uz attiecīgā individuālā emitenta ārējo kredītnovērtējumu, ko veic norīkota ĀKNI; individuālam emitentam, kam nav pieejams norīkotās ĀKNI veikts kredītnovērtējums:





  i) | iestāde, izmantojot 3. nodaļā minēto pieeju, attiecina individuālā emitenta iekšējo reitingu uz vienu no ārējiem kredītnovērtējumiem; |
| --- | --- | --- |

a)

Formula

i)

iestāde, izmantojot 3. nodaļā minēto pieeju, attiecina individuālā emitenta iekšējo reitingu uz vienu no ārējiem kredītnovērtējumiem;

| ii) | iestāde, izmantojot 2. nodaļā minēto pieeju, minētajai kredīta atsauces vienībai piesaista



  ; tomēr, ja iestāde piemēro 128. pantu, lai noteiktu riska pakāpi darījuma partnera kredītriska riska darījumiem ar minēto individuālo emitentu, minētajai kredīta atsauces vienībai piesaista



  ; |
| --- | --- |

ii)

Formula

Formula

| b) | kredīta atsauces vienībai “k”, kas izveidota saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu:






  i) | ja riska pozīcija “l”, kas piesaistīta kredīta atsauces vienībai “k”, ir kredīta indekss, kas kotēts atzītā biržā,



  attiecina uz vienu no diviem uzraudzības faktoriem, kas minēti šā punkta 4. tabulā, pamatojoties uz tā atsevišķo sastāvdaļu vairākuma kredītkvalitāti; |
| --- | --- | --- |

b)

kredīta atsauces vienībai “k”, kas izveidota saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu:

i)

Formula

| ii) | ja riska pozīcija “l”, kas piesaistīta kredīta atsauces vienībai “k”, nav minēta šā punkta i) apakšpunktā,



  ir svērtais vidējais lielums uzraudzības faktoriem, kas attiecināti uz katru sastāvdaļu saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktā izklāstīto metodi, ja pakāpes ir noteiktas proporcionāli minētās pozīcijas sastāvdaļu nosacītajai summai.
  3. tabula







  Kredītkvalitātes pakāpe | Uzraudzības faktors ar vienu parādnieku saistītiem darījumiem |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0,38 % |
| 2 | 0,42 % |
| 3 | 0,54 % |
| 4 | 1,06 % |
| 5 | 1,6 % |
| 6 | 6,0 % |

ii)

Formula

3. tabula

Kredītkvalitātes pakāpe

Uzraudzības faktors ar vienu parādnieku saistītiem darījumiem

1

0,38 %

2

0,42 %

3

0,54 %

4

1,06 %

5

1,6 %

6

6,0 %

4. tabula

| Dominējošā kredītkvalitāte | Uzraudzības faktors biržā kotētiem indeksiem |
| --- | --- |
| Ieguldījumu kategorija | 0,38 % |
| Neieguldījumu kategorija | 1,06 % |

Dominējošā kredītkvalitāte

Uzraudzības faktors biržā kotētiem indeksiem

Ieguldījumu kategorija

0,38 %

Neieguldījumu kategorija

1,06 %

280.d pants

Kapitāla vērtspapīru riska kategorijas papildinājums

1.   Šā panta 2. punkta nolūkos iestādes izveido attiecīgas savstarpējo prasījumu ieskaita kopas kapitāla vērtspapīru atsauces vienības saskaņā ar turpmāk minēto:

| a) | vienu kapitāla vērtspapīru atsauces vienību izveido katram atsauces kapitāla vērtspapīru instrumenta emitentam, un tā ir pamatā ar vienu parādnieku saistītam darījumam, kas piesaistīts kapitāla vērtspapīru riska kategorijai; ar vienu parādnieku saistītus darījumus piesaista tai pašai kapitāla vērtspapīru atsauces vienībai tikai tad, ja minēto darījumu pamatā esošo atsauces kapitāla vērtspapīru instrumentu ir emitējis tas pats emitents; |
| --- | --- |

a)

vienu kapitāla vērtspapīru atsauces vienību izveido katram atsauces kapitāla vērtspapīru instrumenta emitentam, un tā ir pamatā ar vienu parādnieku saistītam darījumam, kas piesaistīts kapitāla vērtspapīru riska kategorijai; ar vienu parādnieku saistītus darījumus piesaista tai pašai kapitāla vērtspapīru atsauces vienībai tikai tad, ja minēto darījumu pamatā esošo atsauces kapitāla vērtspapīru instrumentu ir emitējis tas pats emitents;

| b) | vienu kapitāla vērtspapīru atsauces vienību izveido katrai atsauces kapitāla vērtspapīru instrumentu vai ar vienu parādnieku saistītu kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu grupai, un tā ir pamatā ar vairākiem parādniekiem saistītam darījumam, kas piesaistīts kapitāla vērtspapīru riska kategorijai; ar vairākiem parādniekiem saistītus darījumus piesaista tai pašai kapitāla vērtspapīru atsauces vienībai tikai tad, ja minēto darījumu pamatā esošo atsauces kapitāla vērtspapīru instrumentu vai attiecīgi ar vienu parādnieku saistītu kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu grupai ir tās pašas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

b)

vienu kapitāla vērtspapīru atsauces vienību izveido katrai atsauces kapitāla vērtspapīru instrumentu vai ar vienu parādnieku saistītu kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu grupai, un tā ir pamatā ar vairākiem parādniekiem saistītam darījumam, kas piesaistīts kapitāla vērtspapīru riska kategorijai; ar vairākiem parādniekiem saistītus darījumus piesaista tai pašai kapitāla vērtspapīru atsauces vienībai tikai tad, ja minēto darījumu pamatā esošo atsauces kapitāla vērtspapīru instrumentu vai attiecīgi ar vienu parādnieku saistītu kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu grupai ir tās pašas sastāvdaļas.

2.   Šī regulas 278. panta nolūkā kapitāla vērtspapīru riska kategorijas papildinājumu konkrētai savstarpējo prasījumu ieskaita kopai iestādes aprēķina šādi:

Formula

kur:

| PapildinājumsKapitāla vērtsp. | = | kapitāla vērtspapīru riska kategorijas papildinājums; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indekss, kas apzīmē visas kapitāla vērtspapīru riska riska ierobežošanas kopas, kas izveidotas saskaņā ar 277.a panta 1. punkta d) apakšpunktu un 277.a panta 2. punktu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu; un |
| | = | kapitāla vērtspapīru riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 3. punktu. |

PapildinājumsKapitāla vērtsp.

=

kapitāla vērtspapīru riska kategorijas papildinājums;

j

=

indekss, kas apzīmē visas kapitāla vērtspapīru riska riska ierobežošanas kopas, kas izveidotas saskaņā ar 277.a panta 1. punkta d) apakšpunktu un 277.a panta 2. punktu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu; un

Formula

=

kapitāla vērtspapīru riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 3. punktu.

3.   Kapitāla vērtspapīru riska kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai “j” iestādes aprēķina šādi:

Formula

kur:

| | = | kapitāla vērtspapīru riska kategorijas papildinājums riska ierobežošanas kopai “j”; |
| --- | --- | --- |
| єj | = | riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients riska ierobežošanas kopai “j”, kas noteikts saskaņā ar 280. pantu; |
| k | = | indekss, kas apzīmē saskaņā ar 1. punktu izveidotās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas kapitāla vērtspapīru atsauces vienības; |
| | = | kapitāla vērtspapīru atsauces vienības “k” korelācijas faktors; ja kapitāla vērtspapīru atsauces vienība “k” ir izveidota saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu,

  ; ja kapitāla vērtspapīru atsauces vienība “k” ir izveidota saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu,

  ; un |
| Papildinājums(Vienībak) | = | kapitāla vērtspapīru atsauces vienības “k” papildinājums, kas noteikts saskaņā ar 4. punktu. |

Formula

=

kapitāla vērtspapīru riska kategorijas papildinājums riska ierobežošanas kopai “j”;

єj

=

riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients riska ierobežošanas kopai “j”, kas noteikts saskaņā ar 280. pantu;

k

=

indekss, kas apzīmē saskaņā ar 1. punktu izveidotās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas kapitāla vērtspapīru atsauces vienības;

Formula

=

kapitāla vērtspapīru atsauces vienības “k” korelācijas faktors; ja kapitāla vērtspapīru atsauces vienība “k” ir izveidota saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu,
  Formula
  ; ja kapitāla vērtspapīru atsauces vienība “k” ir izveidota saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu,
  Formula
  ; un

Papildinājums(Vienībak)

=

kapitāla vērtspapīru atsauces vienības “k” papildinājums, kas noteikts saskaņā ar 4. punktu.

4.   Papildinājumu kapitāla vērtspapīru atsauces vienībai “k” iestādes aprēķina šādi:

Formula

kur:

| Papildinājums(Vienībak) | = | papildinājums kapitāla vērtspapīru atsauces vienībai “k”; |
| --- | --- | --- |
| | = | uzraudzības faktors, ko piemēro kapitāla vērtspapīru atsauces vienībai “k”; ja kapitāla vērtspapīru atsauces vienība “k” ir izveidota saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu,

  ; ja kapitāla vērtspapīru atsauces vienība “k” ir izveidota saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu,

  ; un |
| | = | kapitāla vērtspapīru atsauces vienības “k” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta šādi:



  kur:







  l | = | indekss, kas apzīmē riska pozīciju. |

Papildinājums(Vienībak)

=

papildinājums kapitāla vērtspapīru atsauces vienībai “k”;

Formula

=

uzraudzības faktors, ko piemēro kapitāla vērtspapīru atsauces vienībai “k”; ja kapitāla vērtspapīru atsauces vienība “k” ir izveidota saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu,
  Formula
  ; ja kapitāla vērtspapīru atsauces vienība “k” ir izveidota saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu,
  Formula
  ; un

Formula

=

kapitāla vērtspapīru atsauces vienības “k” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta šādi:

kur:

l

=

indekss, kas apzīmē riska pozīciju.

280.e pants

Preču riska kategorijas papildinājums

1.   Šīs regulas 278. panta nolūkos iestādes preču riska kategorijas papildinājumu konkrētai savstarpējo prasījumu ieskaita kopai aprēķina šādi:

Formula

kur:

| PapildinājumsPreces | = | preču riska kategorijas papildinājums; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indekss, kas apzīmē preču riska ierobežošanas kopas, kas izveidotas saskaņā ar 277.a panta 1. punkta e) apakšpunktu un 277.a panta 2. punktu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu; un |
| | = | preču riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 4. punktu. |

PapildinājumsPreces

=

preču riska kategorijas papildinājums;

j

=

indekss, kas apzīmē preču riska ierobežošanas kopas, kas izveidotas saskaņā ar 277.a panta 1. punkta e) apakšpunktu un 277.a panta 2. punktu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu; un

Formula

=

preču riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 4. punktu.

2.   Lai aprēķinātu preču riska ierobežošanas kopas papildinājumu konkrētai savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar 4. punktu, iestādes izveido attiecīgus preču atsauces veidus katrai riska ierobežošanas kopai. Preču atvasināto instrumentu darījumus piesaista tam pašam preču atsauces veidam tikai tad, ja minēto darījumu pamatā esošajam preču instrumentam ir tāda pati būtība, neatkarīgi no preču instrumenta piegādes vietas un kvalitātes.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, kompetentās iestādes var pieprasīt iestādei, kas ir ievērojami pakļauta dažādu tādu pozīciju bāzes riskam, kurām ir tāda pati būtība, kā minēts 2. punktā, izveidot preču atsauces veidus minētajām pozīcijām, izmantojot vairākas pazīmes, nevis tikai pamatā esošā preču instrumenta būtību. Šādā situācijā preču atvasināto instrumentu darījumus piesaista tam pašam preču atsauces veidam tikai tad, ja tiem piemīt minētās kopīgās pazīmes.

4.   Preču riska kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai “j” iestādes aprēķina šādi:

Formula

kur:

| | = | preču riska kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai “j”; |
| --- | --- | --- |
| єj | = | riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients riska ierobežošanas kopai “j”, kas noteikts saskaņā ar 280. pantu; |
| ρPreces | = | korelācijas koeficients preču riska kategorijai, kura vērtība vienāda ar 40 %; |
| k | = | indekss, kas apzīmē saskaņā ar 2. punktu izveidotos savstarpējo prasījumu ieskaita kopas preču atsauces veidus; un |
| | = | preču atsauces veida “k” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 5. punktu. |

Formula

=

preču riska kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai “j”;

єj

=

riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients riska ierobežošanas kopai “j”, kas noteikts saskaņā ar 280. pantu;

ρPreces

=

korelācijas koeficients preču riska kategorijai, kura vērtība vienāda ar 40 %;

k

=

indekss, kas apzīmē saskaņā ar 2. punktu izveidotos savstarpējo prasījumu ieskaita kopas preču atsauces veidus; un

Formula

=

preču atsauces veida “k” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 5. punktu.

5.   Papildinājumu preču atsauces veidam “k” iestādes aprēķina šādi:

Formula

kur:

| | = | papildinājums preču atsauces veidam “k”; |
| --- | --- | --- |
| | = | uzraudzības faktors, ko piemēro preču atsauces veidam “k”; ja preču atsauces veids “k” atbilst darījumiem, kas piesaistīti 277.a panta 1. punkta e) apakšpunkta i) punktā minētajai riska ierobežošanas kopai, izņemot darījumus, kas attiecas uz elektrību,

  ; darījumiem, kas attiecas uz elektrību,

  ; un |
| | = | preču atsauces veida “k” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta šādi:



  kur:







  l | = | indekss, kas apzīmē riska pozīciju. |

Formula

=

papildinājums preču atsauces veidam “k”;

Formula

=

uzraudzības faktors, ko piemēro preču atsauces veidam “k”; ja preču atsauces veids “k” atbilst darījumiem, kas piesaistīti 277.a panta 1. punkta e) apakšpunkta i) punktā minētajai riska ierobežošanas kopai, izņemot darījumus, kas attiecas uz elektrību,
  Formula
  ; darījumiem, kas attiecas uz elektrību,
  Formula
  ; un

Formula

=

preču atsauces veida “k” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta šādi:

kur:

l

=

indekss, kas apzīmē riska pozīciju.

280.f pants

Citu risku kategorijas papildinājums

1.   Šīs regulas 278. panta nolūkos citu risku kategorijas papildinājumu konkrētai savstarpējo prasījumu ieskaita kopai iestādes aprēķina šādi:

Formula

kur:

| PapildinājumsCiti | = | citu risku kategorijas papildinājums; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indekss, kas apzīmē citu risku riska ierobežošanas kopas, kas izveidotas saskaņā ar 277.a panta 1. punkta f) apakšpunktu un 277.a panta 2. punktu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu; un |
| | = | citu risku kategorijas papildinājums riska ierobežošanas kopai “j”, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu. |

PapildinājumsCiti

=

citu risku kategorijas papildinājums;

j

=

indekss, kas apzīmē citu risku riska ierobežošanas kopas, kas izveidotas saskaņā ar 277.a panta 1. punkta f) apakšpunktu un 277.a panta 2. punktu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopu; un

Formula

=

citu risku kategorijas papildinājums riska ierobežošanas kopai “j”, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu.

2.   Citu risku kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai “j” iestādes aprēķina šādi:

Formula

kur:

| | = | citu risku kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai “j”; |
| --- | --- | --- |
| єj | = | riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients riska ierobežošanas kopai “j”, kas noteikts saskaņā ar 280. pantu; un |
| UFCiti | = | uzraudzības faktors citu risku kategorijai, kura vērtība vienāda ar 8 %; |
| | = | riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta šādi:



  kur:







  l | = | indekss, kas apzīmē riska pozīciju. |

Formula

=

citu risku kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai “j”;

єj

=

riska ierobežošanas kopas uzraudzības faktora koeficients riska ierobežošanas kopai “j”, kas noteikts saskaņā ar 280. pantu; un

UFCiti

=

uzraudzības faktors citu risku kategorijai, kura vērtība vienāda ar 8 %;

Formula

=

riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta šādi:

kur:

l

=

indekss, kas apzīmē riska pozīciju.

4. iedaļa

Vienkāršota standartizēta pieeja attiecībā uz darījumu partnera kredītrisku

281. pants

Riska darījuma vērtības aprēķināšana

1.   Iestādes aprēķina viena riska darījumu vērtību savstarpējo prasījumu ieskaita kopas līmenī saskaņā ar 3. iedaļu, ievērojot šā panta 2. punktu.

2.   Savstarpējo prasījumu ieskaita kopas riska darījuma vērtību aprēķina, ievērojot šādas prasības:

| a) | iestādes nepiemēro procedūru, kas minēta 274. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

a)

iestādes nepiemēro procedūru, kas minēta 274. panta 6. punktā;

| b) | atkāpjoties no 275. panta 1. punkta prasībām, savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, kas nav minētas 275. panta 2. punktā, iestādes aprēķina aizvietošanas vērtību saskaņā ar šādu formulu:
  RC = max{CMV, 0}
  kur:








  RC | = | aizvietošanas vērtība; un |
| --- | --- | --- | --- |
| CMV | = | pašreizējā tirgus vērtība. |

b)

atkāpjoties no 275. panta 1. punkta prasībām, savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, kas nav minētas 275. panta 2. punktā, iestādes aprēķina aizvietošanas vērtību saskaņā ar šādu formulu:

RC = max{CMV, 0}

kur:

RC

=

aizvietošanas vērtība; un

CMV

=

pašreizējā tirgus vērtība.

| c) | atkāpjoties no šīs regulas 275. panta 2. punkta prasībām, savstarpējo prasījumu ieskaita kopām darījumos, kurus tirgo atzītā biržā, kuri pakļauti centralizētai tīrvērtei, ko veic centrālais darījumu partneris, kurš pilnvarots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu vai atzīts saskaņā ar minētās regulas 25. pantu, vai kuros ar nodrošinājumu apmainās divpusējā kārtā ar darījumu partneri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, iestādes aprēķina aizvietošanas vērtību saskaņā ar šādu formulu:
  RC = TH + MTA
  kur:








  RC | = | aizvietošanas vērtība; |
| --- | --- | --- | --- |
| TH | = | maržinālais slieksnis, kuru piemēro savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar līgumu par drošības rezervi un kuru nesasniedzot iestāde nevar pieprasīt nodrošinājumu; un |
| MTA | = | minimālais pārveduma apjoms, ko piemēro savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar līgumu par drošības rezervi; |

c)

atkāpjoties no šīs regulas 275. panta 2. punkta prasībām, savstarpējo prasījumu ieskaita kopām darījumos, kurus tirgo atzītā biržā, kuri pakļauti centralizētai tīrvērtei, ko veic centrālais darījumu partneris, kurš pilnvarots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu vai atzīts saskaņā ar minētās regulas 25. pantu, vai kuros ar nodrošinājumu apmainās divpusējā kārtā ar darījumu partneri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, iestādes aprēķina aizvietošanas vērtību saskaņā ar šādu formulu:

RC = TH + MTA

kur:

RC

=

aizvietošanas vērtība;

TH

=

maržinālais slieksnis, kuru piemēro savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar līgumu par drošības rezervi un kuru nesasniedzot iestāde nevar pieprasīt nodrošinājumu; un

MTA

=

minimālais pārveduma apjoms, ko piemēro savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar līgumu par drošības rezervi;

| d) | atkāpjoties no 275. panta 3. punkta prasībām, vairākām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, uz ko attiecas līgums par drošības rezervi, iestādes aprēķina aizvietošanas vērtību kā summu, ko veido katras atsevišķās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas aizvietošanas vērtības, kas aprēķinātas saskaņā ar 1. punktu, it kā tās nepiemērotu maržinālajā tirdzniecībā; |
| --- | --- |

d)

atkāpjoties no 275. panta 3. punkta prasībām, vairākām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, uz ko attiecas līgums par drošības rezervi, iestādes aprēķina aizvietošanas vērtību kā summu, ko veido katras atsevišķās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas aizvietošanas vērtības, kas aprēķinātas saskaņā ar 1. punktu, it kā tās nepiemērotu maržinālajā tirdzniecībā;

| e) | visas riska ierobežošanas kopas izveido saskaņā ar 277.a panta 1. punktu; |
| --- | --- |

e)

visas riska ierobežošanas kopas izveido saskaņā ar 277.a panta 1. punktu;

| f) | iestādes paredz reizinātāju 1 formulā, ko izmanto, lai aprēķinātu potenciālo nākotnes riska darījumu 278. panta 1. punktā šādi:





  kur:








  PFE | = | potenciālais nākotnes riska darījums; un |
| --- | --- | --- | --- |
| Papildinājums(a) | = | papildinājums riska kategorijai “a”; |

f)

iestādes paredz reizinātāju 1 formulā, ko izmanto, lai aprēķinātu potenciālo nākotnes riska darījumu 278. panta 1. punktā šādi:

Formula

kur:

PFE

=

potenciālais nākotnes riska darījums; un

Papildinājums(a)

=

papildinājums riska kategorijai “a”;

| g) | atkāpjoties no 279.a panta 1. punkta prasībām, uzraudzības delta rādītāju visiem darījumiem iestādes aprēķina šādi:







  δ = | | + 1 ja darījums ir garā pozīcija primārajā risku raksturojošā rādītājā |
| --- | --- | --- | --- |
| – 1 ja darījums ir īsā pozīcija primārajā risku raksturojošā rādītājā |

g)

atkāpjoties no 279.a panta 1. punkta prasībām, uzraudzības delta rādītāju visiem darījumiem iestādes aprēķina šādi:

δ =

- 1 ja darījums ir garā pozīcija primārajā risku raksturojošā rādītājā

– 1 ja darījums ir īsā pozīcija primārajā risku raksturojošā rādītājā

kur:

| δ | = | uzraudzības delta; |
| --- | --- | --- |

δ

=

uzraudzības delta;

| h) | formula, kas minēta 279.b panta 1. punkta a) apakšpunktā un ko izmanto, lai aprēķinātu uzraudzības ilguma faktoru (supervision duration factor), ir šāda:
  uzraudzības ilguma faktors = E – S
  kur:







  E | = | laikposms no darījuma beigu datuma līdz pārskata sniegšanas datumam; un |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | laikposms no darījuma sākuma datuma līdz pārskata sniegšanas datumam; |

h)

formula, kas minēta 279.b panta 1. punkta a) apakšpunktā un ko izmanto, lai aprēķinātu uzraudzības ilguma faktoru (supervision duration factor), ir šāda:

uzraudzības ilguma faktors = E – S

kur:

E

=

laikposms no darījuma beigu datuma līdz pārskata sniegšanas datumam; un

S

=

laikposms no darījuma sākuma datuma līdz pārskata sniegšanas datumam;

| i) | termiņa faktoru, kas minēts 279.c panta 1. punktā, aprēķina šādi:






  i) | darījumiem, kas iekļauti 275. panta 1. punktā minētajās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, MF = 1; |
| --- | --- | --- |

i)

termiņa faktoru, kas minēts 279.c panta 1. punktā, aprēķina šādi:

i)

darījumiem, kas iekļauti 275. panta 1. punktā minētajās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, MF = 1;

| ii) | darījumiem, kas iekļauti 275. panta 2. un 3. punktā minētajās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, MF = 0,42; |
| --- | --- |

ii)

darījumiem, kas iekļauti 275. panta 2. un 3. punktā minētajās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, MF = 0,42;

| j) | formula, kas minēta 280.a panta 3. punktā un ko izmanto, lai aprēķinātu faktisko nosacīto summu (effective notional amount) riska ierobežošanas kopā “j”, ir šāda:





  kur: | = | faktiskā nosacītā summa (effective notional amount) riska ierobežošanas kopā “j”; un |
| --- | --- | --- | --- |
| Dj,k | = | kopas “k” faktiskā nosacītā summa (effective notional amount of bucket k) riska ierobežošanas kopā “j”; |

j)

formula, kas minēta 280.a panta 3. punktā un ko izmanto, lai aprēķinātu faktisko nosacīto summu (effective notional amount) riska ierobežošanas kopā “j”, ir šāda:

Formula

kur:

Formula

=

faktiskā nosacītā summa (effective notional amount) riska ierobežošanas kopā “j”; un

Dj,k

=

kopas “k” faktiskā nosacītā summa (effective notional amount of bucket k) riska ierobežošanas kopā “j”;

| k) | formula, kas minēta 280.c panta 3. punktā, kuru izmanto, lai aprēķinātu kredītriska kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai “j”, ir šāda:





  kur: | = | kredītriska kategorijas papildinājums riska ierobežošanas kopai “j”; un |
| --- | --- | --- | --- |
| Papildinājums(Vienībak) | = | papildinājums kredīta atsauces vienībai “k”; |

k)

formula, kas minēta 280.c panta 3. punktā, kuru izmanto, lai aprēķinātu kredītriska kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai “j”, ir šāda:

Formula

kur:

Formula

=

kredītriska kategorijas papildinājums riska ierobežošanas kopai “j”; un

Papildinājums(Vienībak)

=

papildinājums kredīta atsauces vienībai “k”;

| l) | formula, kas minēta 280.d panta 3. punktā, kuru izmanto, lai aprēķinātu kapitāla vērtspapīru riska kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai j, ir šāda:





  kur: | = | kapitāla vērtspapīru riska kategorijas papildinājums riska ierobežošanas kopai “j”; un |
| --- | --- | --- | --- |
| Papildinājums(Vienībak) | = | papildinājums kredīta atsauces vienībai “k”; |

l)

formula, kas minēta 280.d panta 3. punktā, kuru izmanto, lai aprēķinātu kapitāla vērtspapīru riska kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai j, ir šāda:

Formula

kur:

Formula

=

kapitāla vērtspapīru riska kategorijas papildinājums riska ierobežošanas kopai “j”; un

Papildinājums(Vienībak)

=

papildinājums kredīta atsauces vienībai “k”;

| m) | formula, kas minēta 280.e panta 4. punktā, kuru izmanto, lai aprēķinātu preču riska kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai “j”, ir šāda:





  kur: | = | preču riska kategorijas papildinājums riska ierobežošanas kopai “j”; un |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | preču atsauces veida “k” papildinājums. |

m)

formula, kas minēta 280.e panta 4. punktā, kuru izmanto, lai aprēķinātu preču riska kategorijas papildinājumu riska ierobežošanas kopai “j”, ir šāda:

Formula

kur:

Formula

=

preču riska kategorijas papildinājums riska ierobežošanas kopai “j”; un

Formula

=

preču atsauces veida “k” papildinājums.

5. iedaļa

Sākotnējās riska darījuma vērtības metode

282. pants

Riska darījuma vērtības aprēķināšana

1.   Iestādes var aprēķināt vienu riska darījuma vērtību visiem darījumiem, kas ietilpst savstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita līgumā, ja ir izpildīti visi nosacījumi, kas minēti 274. panta 1. punktā. Pretējā gadījumā iestādes aprēķina riska darījuma vērtību atsevišķi katram darījumam, kas uzskatāms par to atsevišķu savstarpējo prasījumu ieskaita kopu.

2.   Darījuma vai savstarpējo prasījumu ieskaita kopas riska darījuma vērtība ir rezultāts, ko iegūst, pašreizējās aizvietošanas vērtības un potenciālā nākotnes riska darījuma summu reizinot ar 1,4.

3.   Pašreizējās aizvietošanas vērtību, kas minētas 2. punktā, aprēķina šādi:

| a) | savstarpējo prasījumu ieskaita kopām darījumos, kurus tirgo atzītā biržā, kuri pakļauti centralizētai tīrvērtei, ko veic centrālais darījumu partneris, kurš pilnvarots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu vai atzīts saskaņā ar minētās regulas 25. pantu, vai kuros ar nodrošinājumu apmainās divpusējā kārtā ar darījumu partneri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, iestādes izmanto šādu formulu:
  RC = TH + MTA
  kur:








  RC | = | aizvietošanas vērtība; |
| --- | --- | --- | --- |
| TH | = | maržinālais slieksnis, kuru piemēro savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar līgumu par drošības rezervi un kuru nesasniedzot iestāde nevar pieprasīt nodrošinājumu; un |
| MTA | = | minimālais pārveduma apjoms, ko piemēro savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar līgumu par drošības rezervi; |

a)

savstarpējo prasījumu ieskaita kopām darījumos, kurus tirgo atzītā biržā, kuri pakļauti centralizētai tīrvērtei, ko veic centrālais darījumu partneris, kurš pilnvarots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu vai atzīts saskaņā ar minētās regulas 25. pantu, vai kuros ar nodrošinājumu apmainās divpusējā kārtā ar darījumu partneri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, iestādes izmanto šādu formulu:

RC = TH + MTA

kur:

RC

=

aizvietošanas vērtība;

TH

=

maržinālais slieksnis, kuru piemēro savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar līgumu par drošības rezervi un kuru nesasniedzot iestāde nevar pieprasīt nodrošinājumu; un

MTA

=

minimālais pārveduma apjoms, ko piemēro savstarpējo prasījumu ieskaita kopai saskaņā ar līgumu par drošības rezervi;

| b) | visām citām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām vai atsevišķiem darījumiem iestādes izmanto šādu formulu:
  RC = max{CMV, 0}
  kur:








  RC | = | aizvietošanas vērtība; un |
| --- | --- | --- | --- |
| CMV | = | pašreizējā tirgus vērtība. |

b)

visām citām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām vai atsevišķiem darījumiem iestādes izmanto šādu formulu:

RC = max{CMV, 0}

kur:

RC

=

aizvietošanas vērtība; un

CMV

=

pašreizējā tirgus vērtība.

Lai varētu aprēķināt pašreizējo aizvietošanas vērtību, iestādes atjaunina pašreizējās tirgus vērtības vismaz reizi mēnesī.

4.   Šā panta 2. punktā minēto potenciālo nākotnes riska darījumu iestādes aprēķina šādi:

| a) | savstarpējo prasījumu ieskaita kopas potenciālais nākotnes riska darījums ir summa, ko veido visu to darījumu potenciālie nākotnes riska darījumi, kuri iekļauti savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, kas aprēķināta saskaņā ar b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

savstarpējo prasījumu ieskaita kopas potenciālais nākotnes riska darījums ir summa, ko veido visu to darījumu potenciālie nākotnes riska darījumi, kuri iekļauti savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, kas aprēķināta saskaņā ar b) apakšpunktu;

| b) | viena darījuma potenciālais nākotnes riska darījums ir tā nosacītā summa, kas reizināta ar:






  i) | 0,5 % un darījuma atlikušo termiņu, kas izteikts gados procentu likmju atvasināto instrumentu līgumiem; |
| --- | --- | --- |

b)

viena darījuma potenciālais nākotnes riska darījums ir tā nosacītā summa, kas reizināta ar:

i)

0,5 % un darījuma atlikušo termiņu, kas izteikts gados procentu likmju atvasināto instrumentu līgumiem;

| ii) | 6 % un darījuma atlikušo termiņu, kas izteikts gados kredītu atvasināto instrumentu līgumiem; |
| --- | --- |

ii)

6 % un darījuma atlikušo termiņu, kas izteikts gados kredītu atvasināto instrumentu līgumiem;

| iii) | 4 % ārvalstu valūtas atvasinātiem instrumentiem; |
| --- | --- |

iii)

4 % ārvalstu valūtas atvasinātiem instrumentiem;

| iv) | 18 % zelta un preču atvasinātajiem instrumentiem, kas nav elektroenerģijas atvasinātie instrumenti; |
| --- | --- |

iv)

18 % zelta un preču atvasinātajiem instrumentiem, kas nav elektroenerģijas atvasinātie instrumenti;

| v) | 40 % elektroenerģijas atvasinātajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

v)

40 % elektroenerģijas atvasinātajiem instrumentiem;

| vi) | 32 % kapitāla vērtspapīru atvasinātajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

vi)

32 % kapitāla vērtspapīru atvasinātajiem instrumentiem;

| c) | nosacīto summu, kas minēta šā punkta b) apakšpunktā, nosaka saskaņā ar 279.b panta 2. un 3. punktu atvasinātajiem instrumentiem, kas minēti minētajā punktā; turklāt šā punkta b) apakšpunkta iii)–vi) punktā minēto atvasināto instrumentu nosacīto summu nosaka saskaņā ar ar 279.b panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

nosacīto summu, kas minēta šā punkta b) apakšpunktā, nosaka saskaņā ar 279.b panta 2. un 3. punktu atvasinātajiem instrumentiem, kas minēti minētajā punktā; turklāt šā punkta b) apakšpunkta iii)–vi) punktā minēto atvasināto instrumentu nosacīto summu nosaka saskaņā ar ar 279.b panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu;

| d) | savstarpējo prasījumu ieskaita kopu potenciālo nākotnes riska darījumu, kas minēts 3. punkta a) apakšpunktā, reizina ar 0,42. |
| --- | --- |

d)

savstarpējo prasījumu ieskaita kopu potenciālo nākotnes riska darījumu, kas minēts 3. punkta a) apakšpunktā, reizina ar 0,42.

Lai aprēķinātu procentu likmju atvasināto instrumentu un kredītu atvasināto instrumentu iespējamo riska darījumu saskaņā ar b) apakšpunkta i) un ii) punktu, iestāde var izvēlēties izmantot līgumu sākotnējo termiņu, nevis atlikušo termiņu.”;

| 75) | regulas 283. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Visiem OTC atvasināto instrumentu darījumiem un ilgstošo norēķinu darījumiem, kuriem iestāde nav saskaņā ar 1. punktu saņēmusi atļauju izmantot IMM, iestāde izmanto 3. iedaļā izklāstītās metodes. Grupas ietvaros var pastāvīgi izmantot minēto metožu kombināciju.”; |
| --- | --- |

75)

regulas 283. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Visiem OTC atvasināto instrumentu darījumiem un ilgstošo norēķinu darījumiem, kuriem iestāde nav saskaņā ar 1. punktu saņēmusi atļauju izmantot IMM, iestāde izmanto 3. iedaļā izklāstītās metodes. Grupas ietvaros var pastāvīgi izmantot minēto metožu kombināciju.”;

| 76) | regulas 298. pantu aizstāj ar šādu:

  “298. pants
  Savstarpējo prasījumu ieskaita atzīšanas par risku mazinošu ietekme
  Savstarpējo prasījumu ieskaitu 3.–6. iedaļas nolūkos atzīst, kā noteikts minētajās iedaļās.”; |
| --- | --- |

76)

regulas 298. pantu aizstāj ar šādu:

“298. pants

Savstarpējo prasījumu ieskaita atzīšanas par risku mazinošu ietekme

Savstarpējo prasījumu ieskaitu 3.–6. iedaļas nolūkos atzīst, kā noteikts minētajās iedaļās.”;

| 77) | regulas 299. pantā svītro 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

77)

regulas 299. pantā svītro 2. punkta a) apakšpunktu;

| 78) | regulas 300. pantu groza šādi:






  a) | ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:

  “Šajā iedaļā un Septītajā daļā piemēro šādas definīcijas:”; |
| --- | --- | --- |

78)

regulas 300. pantu groza šādi:

a)

ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Šajā iedaļā un Septītajā daļā piemēro šādas definīcijas:”;

| b) | pievieno šādus apakšpunktus:






  “5) | “naudas darījums” ir darījums, kurā izmanto skaidru naudu, parāda instrumentus, kapitāla vērtspapīrus, tūlītējs ārvalstu valūtas maiņas darījums vai tūlītējs preču tirdzniecības darījums; tomēr repo darījumi, vērtspapīru vai preču aizdevuma un vērtspapīru vai preču aizņēmuma darījumi nav naudas darījumi; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus apakšpunktus:

“5)

“naudas darījums” ir darījums, kurā izmanto skaidru naudu, parāda instrumentus, kapitāla vērtspapīrus, tūlītējs ārvalstu valūtas maiņas darījums vai tūlītējs preču tirdzniecības darījums; tomēr repo darījumi, vērtspapīru vai preču aizdevuma un vērtspapīru vai preču aizņēmuma darījumi nav naudas darījumi;

| 6) | “netiešas tīrvērtes kārtība” ir mehānisms, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. panta 3. punkta otrajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

6)

“netiešas tīrvērtes kārtība” ir mehānisms, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. panta 3. punkta otrajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem;

| 7) | “augstāka līmeņa klients” ir struktūra, kas sniedz tīrvērtes pakalpojumus zemāka līmeņa klientam; |
| --- | --- |

7)

“augstāka līmeņa klients” ir struktūra, kas sniedz tīrvērtes pakalpojumus zemāka līmeņa klientam;

| 8) | “zemāka līmeņa klients” ir struktūra, kurai ir pieejami CCP pakalpojumi ar augstāka līmeņa klienta starpniecību; |
| --- | --- |

8)

“zemāka līmeņa klients” ir struktūra, kurai ir pieejami CCP pakalpojumi ar augstāka līmeņa klienta starpniecību;

CCP

| 9) | “vairāklīmeņu klientu struktūra” ir netiešas tīrvērtes kārtība, saskaņā ar kuru tīrvērtes pakalpojumus iestādei sniedz struktūra, kas nav tīrvērtes dalībnieks, bet pati ir tīrvērtes dalībnieka vai augstāka līmeņa klienta klients; |
| --- | --- |

9)

“vairāklīmeņu klientu struktūra” ir netiešas tīrvērtes kārtība, saskaņā ar kuru tīrvērtes pakalpojumus iestādei sniedz struktūra, kas nav tīrvērtes dalībnieks, bet pati ir tīrvērtes dalībnieka vai augstāka līmeņa klienta klients;

| 10) | “nefondētas iemaksas saistību neizpildes fondā” ir iemaksas, kuras iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, ir līgumā apņēmusies iemaksāt CCP pēc tam, kad CCP ir pilnībā izmantojis saistību neizpildes fondu, lai segtu zaudējumus, kas tam radušies pēc viena vai vairāku tā tīrvērtes dalībnieku saistību neizpildes; |
| --- | --- |

10)

“nefondētas iemaksas saistību neizpildes fondā” ir iemaksas, kuras iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, ir līgumā apņēmusies iemaksāt CCP pēc tam, kad CCP ir pilnībā izmantojis saistību neizpildes fondu, lai segtu zaudējumus, kas tam radušies pēc viena vai vairāku tā tīrvērtes dalībnieku saistību neizpildes;

CCP

CCP

| 11) | “pilnībā garantēts noguldījumu aizdevumu vai aizņēmumu darījums” ir pilnībā nodrošināts naudas tirgus darījums, kurā divi darījumu partneri apmainās ar noguldījumiem un CCP darbojas kā starpnieks, lai nodrošinātu minēto darījumu partneru maksājumu saistību izpildi.”; |
| --- | --- |

11)

“pilnībā garantēts noguldījumu aizdevumu vai aizņēmumu darījums” ir pilnībā nodrošināts naudas tirgus darījums, kurā divi darījumu partneri apmainās ar noguldījumiem un CCP darbojas kā starpnieks, lai nodrošinātu minēto darījumu partneru maksājumu saistību izpildi.”;

CCP

| 79) | regulas 301. pantu aizstāj ar šādu:

  “301. pants
  Piemērošanas joma

  1.   Šī iedaļa ir piemērojama turpmāk minētajiem līgumiem un darījumiem tik ilgi, kamēr tie nav nokārtoti ar CCP:






  a) | II pielikumā minētie atvasinājumu līgumi un kredītu atvasinātie instrumenti; |
| --- | --- | --- |

79)

regulas 301. pantu aizstāj ar šādu:

“301. pants

Piemērošanas joma

1.   Šī iedaļa ir piemērojama turpmāk minētajiem līgumiem un darījumiem tik ilgi, kamēr tie nav nokārtoti ar CCP:

a)

II pielikumā minētie atvasinājumu līgumi un kredītu atvasinātie instrumenti;

| b) | vērtspapīru finansēšanas darījumi un pilnībā garantēti noguldījumu aizdevumu vai aizņēmumu darījumi; un |
| --- | --- |

b)

vērtspapīru finansēšanas darījumi un pilnībā garantēti noguldījumu aizdevumu vai aizņēmumu darījumi; un

| c) | ilgtermiņa norēķinu darījumi. |
| --- | --- |

c)

ilgtermiņa norēķinu darījumi.

Šo iedaļu nepiemēro riska darījumiem, kas izriet no naudas darījumu norēķiniem. Iestādes piemēro procedūru, kas izklāstīta V sadaļā, lai tirgotos ar riska darījumiem, kas izriet no minētajiem darījumiem, un 0 % riska pakāpi iemaksām saistību neizpildes fondā, kas attiecināmas tikai uz minētajiem darījumiem. Iestādes piemēro 307. pantā izklāstīto procedūru tām iemaksām saistību neizpildes fondā, kuras attiecas uz kādu no līgumiem, kas uzskaitīti šā punkta pirmajā daļā, papildus naudas darījumiem.

2.   Šīs iedaļas nolūkos piemēro turpmāk minētās prasības:

| a) | sākotnējā drošības rezervē neiekļauj iemaksas CCP attiecībā uz savstarpēji sadalītiem zaudējumu dalīšanas mehānismiem; |
| --- | --- |

a)

sākotnējā drošības rezervē neiekļauj iemaksas CCP attiecībā uz savstarpēji sadalītiem zaudējumu dalīšanas mehānismiem;

| b) | sākotnējā drošības rezervē iekļauj nodrošinājumu, ko nogulda iestāde kā tīrvērtes dalībnieks vai nogulda klients un kas pārsniedz minimālo summu, ko attiecīgi pieprasa CCP vai iestāde kā tīrvērtes dalībnieks, ar noteikumu, ka CCP vai iestāde kā tīrvērtes dalībnieks attiecīgos gadījumos var liegt iestādei kā tīrvērtes dalībniekam vai klientam izņemt šādu nodrošinājuma pārpalikumu; |
| --- | --- |

b)

sākotnējā drošības rezervē iekļauj nodrošinājumu, ko nogulda iestāde kā tīrvērtes dalībnieks vai nogulda klients un kas pārsniedz minimālo summu, ko attiecīgi pieprasa CCP vai iestāde kā tīrvērtes dalībnieks, ar noteikumu, ka CCP vai iestāde kā tīrvērtes dalībnieks attiecīgos gadījumos var liegt iestādei kā tīrvērtes dalībniekam vai klientam izņemt šādu nodrošinājuma pārpalikumu;

| c) | ja CCP izmanto sākotnējo drošības rezervi, lai savstarpēji sadalītu zaudējumus starp tīrvērtes dalībniekiem, iestādes, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieki, atzīst šo sākotnējo drošības rezervi par iemaksu saistību neizpildes fondā.”; |
| --- | --- |

c)

ja CCP izmanto sākotnējo drošības rezervi, lai savstarpēji sadalītu zaudējumus starp tīrvērtes dalībniekiem, iestādes, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieki, atzīst šo sākotnējo drošības rezervi par iemaksu saistību neizpildes fondā.”;

| 80) | regulas 302. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Izmantojot piemērotu scenāriju analīzi un spriedzes testus, iestādes izvērtē, vai pašu kapitāla līmeņa attiecība pret riska darījumiem ar CCP, tostarp potenciālajiem nākotnes vai iespējamajiem kredītriska darījumiem, riska darījumiem saistībā ar saistību neizpildes fonda iemaksām un – ja iestāde ir tīrvērtes dalībnieks – riska darījumiem, kas izriet no līgumiskiem pasākumiem, kā paredzēts 304. pantā, adekvāti atspoguļo minētajiem riska darījumiem piemītošo risku.”; |
| --- | --- |

80)

regulas 302. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Izmantojot piemērotu scenāriju analīzi un spriedzes testus, iestādes izvērtē, vai pašu kapitāla līmeņa attiecība pret riska darījumiem ar CCP, tostarp potenciālajiem nākotnes vai iespējamajiem kredītriska darījumiem, riska darījumiem saistībā ar saistību neizpildes fonda iemaksām un – ja iestāde ir tīrvērtes dalībnieks – riska darījumiem, kas izriet no līgumiskiem pasākumiem, kā paredzēts 304. pantā, adekvāti atspoguļo minētajiem riska darījumiem piemītošo risku.”;

| 81) | regulas 303. pantu aizstāj ar šādu:

  “303. pants
  Tīrvērtes dalībnieku riska darījumiem ar CCP piemērojamā procedūra

  1.   Iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, vai nu saviem mērķiem, vai kā finansiāls starpnieks starp klientu un CCP, aprēķina pašu kapitāla prasības riska darījumiem ar CCP šādi:






  a) | tā piemēro 306. pantā izklāstīto procedūru tirdzniecības riska darījumiem ar CCP; |
| --- | --- | --- |

81)

regulas 303. pantu aizstāj ar šādu:

“303. pants

Tīrvērtes dalībnieku riska darījumiem ar CCP piemērojamā procedūra

1.   Iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, vai nu saviem mērķiem, vai kā finansiāls starpnieks starp klientu un CCP, aprēķina pašu kapitāla prasības riska darījumiem ar CCP šādi:

a)

tā piemēro 306. pantā izklāstīto procedūru tirdzniecības riska darījumiem ar CCP;

| b) | tā piemēro 307. pantā izklāstīto procedūru saistību neizpildes fonda iemaksām CCP. |
| --- | --- |

b)

tā piemēro 307. pantā izklāstīto procedūru saistību neizpildes fonda iemaksām CCP.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkos uz summu, ko veido iestādes pašu kapitāla prasības riska darījumiem ar QCCP saistībā ar tirdzniecības riska darījumiem, un uz saistību neizpildes fonda iemaksām attiecas ierobežojums, kas vienāds ar pašu kapitāla prasību summu, ko piemērotu tiem pašiem riska darījumiem, ja CCP būtu neatbilstīgs CCP.”;

| 82) | regulas 304. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks un šādā statusā darbojas kā finanšu starpnieks starp klientu un CCP, aprēķina pašu kapitāla prasības tiem saviem darījumiem ar minēto klientu, kuri saistīti ar CCP, saskaņā ar attiecīgi šīs nodaļas 1.–8. iedaļu, šīs sadaļas 4. nodaļas 4. iedaļu un VI sadaļu.”; |
| --- | --- | --- |

82)

regulas 304. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks un šādā statusā darbojas kā finanšu starpnieks starp klientu un CCP, aprēķina pašu kapitāla prasības tiem saviem darījumiem ar minēto klientu, kuri saistīti ar CCP, saskaņā ar attiecīgi šīs nodaļas 1.–8. iedaļu, šīs sadaļas 4. nodaļas 4. iedaļu un VI sadaļu.”;

| b) | panta 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Ja iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, izmanto šīs nodaļas 3. iedaļā vai 6. iedaļā minētās metodes, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību saviem riska darījumiem, piemēro šādus noteikumus:






  a) | atkāpjoties no 285. panta 2. punkta prasībām, iestāde saviem riska darījumiem ar klientu var izmantot maržinālu riska periodu vismaz piecu darba dienu garumā; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, izmanto šīs nodaļas 3. iedaļā vai 6. iedaļā minētās metodes, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību saviem riska darījumiem, piemēro šādus noteikumus:

a)

atkāpjoties no 285. panta 2. punkta prasībām, iestāde saviem riska darījumiem ar klientu var izmantot maržinālu riska periodu vismaz piecu darba dienu garumā;

| b) | iestāde saviem riska darījumiem ar CCP piemēro maržinālu riska periodu vismaz desmit darba dienu garumā; |
| --- | --- |

b)

iestāde saviem riska darījumiem ar CCP piemēro maržinālu riska periodu vismaz desmit darba dienu garumā;

| c) | atkāpjoties no 285. panta 3. punkta prasībām, ja savstarpējo prasījumu ieskaita kopa, kas iekļauta aprēķinos, atbilst minētā punkta a) apakšpunkta nosacījumam, iestāde var neņemt vērā minētajā punktā noteikto ierobežojumu ar noteikumu, ka savstarpējo prasījumu ieskaita kopa neatbilst minētā punkta b) apakšpunktā minētajam nosacījumam un nesatur apstrīdētus tirdzniecības darījumus vai eksotiskus iespēju līgumus; |
| --- | --- |

c)

atkāpjoties no 285. panta 3. punkta prasībām, ja savstarpējo prasījumu ieskaita kopa, kas iekļauta aprēķinos, atbilst minētā punkta a) apakšpunkta nosacījumam, iestāde var neņemt vērā minētajā punktā noteikto ierobežojumu ar noteikumu, ka savstarpējo prasījumu ieskaita kopa neatbilst minētā punkta b) apakšpunktā minētajam nosacījumam un nesatur apstrīdētus tirdzniecības darījumus vai eksotiskus iespēju līgumus;

| d) | ja CCP saglabā darījuma mainīgo drošības rezervi un iestādes nodrošinājums nav aizsargāts pret CCP maksātnespēju, iestāde piemēro tādu maržinālu riska periodu, kas ir īsākais no periodiem – viens gads vai darījuma atlikušais termiņš, bet nav īsāks par desmit darba dienām. |
| --- | --- |

d)

ja CCP saglabā darījuma mainīgo drošības rezervi un iestādes nodrošinājums nav aizsargāts pret CCP maksātnespēju, iestāde piemēro tādu maržinālu riska periodu, kas ir īsākais no periodiem – viens gads vai darījuma atlikušais termiņš, bet nav īsāks par desmit darba dienām.

4.   Atkāpjoties no 281. panta 2. punkta i) apakšpunkta prasībām, ja iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, izmanto 4. iedaļā minēto metodi, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību saviem riska darījumiem ar klientu, iestāde aprēķinos var izmantot termiņa faktoru 0,21.

5.   Atkāpjoties no 282. panta 4. punkta d) apakšpunkta prasībām, ja iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, izmanto 5. iedaļā minēto metodi, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību saviem riska darījumiem ar klientu, minētā iestāde minētajā aprēķinā var izmantot termiņa faktoru 0,21.”;

| c) | pantā pievieno šādus punktus:

  “6.   Iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, var izmantot samazinātu riska darījumu saistību neizpildes gadījumā, kas izriet no 3., 4. un 5. punktā izklāstītajiem aprēķiniem, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības CVA riskam saskaņā ar VI sadaļu.


  7.   Iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, kurš iekasē nodrošinājumu no klienta ar CCP saistītam darījumam un nodod šo nodrošinājumu CCP, var atzīt, ka minētais nodrošinājums samazina tās riska darījumu ar klientu par minēto ar CCP saistīto darījumu.
  Ja klientu struktūrai ir vairāki līmeņi, pirmajā daļā izklāstīto kārtību var piemērot katrā minētās struktūras līmenī.”; |
| --- | --- |

c)

pantā pievieno šādus punktus:

“6.   Iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, var izmantot samazinātu riska darījumu saistību neizpildes gadījumā, kas izriet no 3., 4. un 5. punktā izklāstītajiem aprēķiniem, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības CVA riskam saskaņā ar VI sadaļu.

7.   Iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, kurš iekasē nodrošinājumu no klienta ar CCP saistītam darījumam un nodod šo nodrošinājumu CCP, var atzīt, ka minētais nodrošinājums samazina tās riska darījumu ar klientu par minēto ar CCP saistīto darījumu.

Ja klientu struktūrai ir vairāki līmeņi, pirmajā daļā izklāstīto kārtību var piemērot katrā minētās struktūras līmenī.”;

| 83) | regulas 305. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Iestāde, kas ir klients, aprēķina pašu kapitāla prasības tiem saviem darījumiem ar tīrvērtes dalībnieku, kuri saistīti ar CCP, saskaņā ar attiecīgi šīs nodaļas 1.–8. iedaļu, šīs sadaļas 4. nodaļas 4. iedaļu un VI sadaļu.”; |
| --- | --- | --- |

83)

regulas 305. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Iestāde, kas ir klients, aprēķina pašu kapitāla prasības tiem saviem darījumiem ar tīrvērtes dalībnieku, kuri saistīti ar CCP, saskaņā ar attiecīgi šīs nodaļas 1.–8. iedaļu, šīs sadaļas 4. nodaļas 4. iedaļu un VI sadaļu.”;

| b) | panta 2. punktu groza šādi:






  i) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | klients ir veicis pietiekami rūpīgu juridisku pārbaudi, kuru regulāri atjaunina un ar kuru tiek pamatots, ka mehānismi b) apakšpunktā izklāstītā nosacījuma izpildes nodrošināšanai ir likumīgi, derīgi, saistoši un izpildāmi saskaņā ar attiecīgās jurisdikcijas vai jurisdikciju tiesību aktiem šajā jomā;”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktu groza šādi:

i)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

klients ir veicis pietiekami rūpīgu juridisku pārbaudi, kuru regulāri atjaunina un ar kuru tiek pamatots, ka mehānismi b) apakšpunktā izklāstītā nosacījuma izpildes nodrošināšanai ir likumīgi, derīgi, saistoši un izpildāmi saskaņā ar attiecīgās jurisdikcijas vai jurisdikciju tiesību aktiem šajā jomā;”;

| ii) | pievieno šādu daļu:
  “Novērtējot savu atbilstību pirmās daļas b) apakšpunktā izklāstītajam nosacījumam, iestāde var ņemt vērā visus skaidros precedentus, kas saistīti ar klienta pozīciju un atbilstošā nodrošinājuma nodošanu CCP, un jebkuru nozares nodomu turpināt šādu praksi.”; |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādu daļu:

“Novērtējot savu atbilstību pirmās daļas b) apakšpunktā izklāstītajam nosacījumam, iestāde var ņemt vērā visus skaidros precedentus, kas saistīti ar klienta pozīciju un atbilstošā nodrošinājuma nodošanu CCP, un jebkuru nozares nodomu turpināt šādu praksi.”;

CCP

| d) | panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Atkāpjoties no šā panta 2. punkta prasībām, ja iestāde kā klients neizpilda minētā punkta a) apakšpunkta nosacījumu, jo minētā iestāde nav aizsargāta pret zaudējumiem gadījumā, kad tīrvērtes dalībnieks un cits tīrvērtes dalībnieka klients kopīgi neizpilda saistības, bet ar noteikumu, ka visi citi minētā punkta a)–d) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, iestāde var aprēķināt savu tirdzniecības riska darījumu pašu kapitāla prasības tiem darījumiem ar tīrvērtes dalībnieku, kuri saistīti ar CCP, saskaņā ar 306. pantu, ja 306. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto 2 % riska pakāpi aizstāj ar 4 % riska pakāpi.


  4.   Ja klientu struktūrai ir vairāki līmeņi, iestāde, kas ir zemāka līmeņa klients, kura pieeju CCP pakalpojumiem nodrošina augstāka līmeņa klients, var piemērot 2. vai 3. punktā izklāstīto procedūru tikai tad, ja attiecīgajā punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti katrā minētās struktūras līmenī.”; |
| --- | --- |

d)

panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Atkāpjoties no šā panta 2. punkta prasībām, ja iestāde kā klients neizpilda minētā punkta a) apakšpunkta nosacījumu, jo minētā iestāde nav aizsargāta pret zaudējumiem gadījumā, kad tīrvērtes dalībnieks un cits tīrvērtes dalībnieka klients kopīgi neizpilda saistības, bet ar noteikumu, ka visi citi minētā punkta a)–d) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, iestāde var aprēķināt savu tirdzniecības riska darījumu pašu kapitāla prasības tiem darījumiem ar tīrvērtes dalībnieku, kuri saistīti ar CCP, saskaņā ar 306. pantu, ja 306. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto 2 % riska pakāpi aizstāj ar 4 % riska pakāpi.

4.   Ja klientu struktūrai ir vairāki līmeņi, iestāde, kas ir zemāka līmeņa klients, kura pieeju CCP pakalpojumiem nodrošina augstāka līmeņa klients, var piemērot 2. vai 3. punktā izklāstīto procedūru tikai tad, ja attiecīgajā punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti katrā minētās struktūras līmenī.”;

| 84) | regulas 306. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | gadījumos, kad iestāde rīkojas kā finanšu starpnieks starp klientu un CCP un ar CCP saistītā darījuma noteikumi paredz, ka iestādei nav pienākuma atmaksāt klientam zaudējumus, kas radušies minētā darījuma vērtības izmaiņas dēļ, ja CCP nepilda saistības, minētā iestāde var noteikt riska darījuma vērtību tirdzniecības riska darījumam ar CCP, kas atbilst minētajam ar CCP saistītajam darījumam, kā nulli;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

84)

regulas 306. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

gadījumos, kad iestāde rīkojas kā finanšu starpnieks starp klientu un CCP

CCP

CCP

CCP

CCP

| ii) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “d) | gadījumos, kad iestāde rīkojas kā finanšu starpnieks starp klientu un CCP un ar CCP saistītā darījuma noteikumi paredz, ka iestādei ir pienākums atmaksāt klientam zaudējumus, kas radušies minētā darījuma vērtības izmaiņas dēļ, ja CCP nepilda saistības, minētā iestāde piemēro procedūru, kas attiecīgi noteikta a) vai b) apakšpunktā, tirdzniecības riska darījumam ar CCP, kas atbilst minētajam ar CCP saistītajam darījumam.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādu apakšpunktu:

“d)

gadījumos, kad iestāde rīkojas kā finanšu starpnieks starp klientu un CCP

CCP

CCP

CCP

CCP

| b) | panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

  “2.   Atkāpjoties no 1. punkta prasībām, ja aktīvi, kas CCP vai tīrvērtes dalībniekam ir iesniegti kā nodrošinājums, ir neaizskarami gadījumā, kad CCP, tīrvērtes dalībnieks vai viens vai vairāki citi tīrvērtes dalībnieka klienti kļūst maksātnespējīgi, iestāde darījuma partnera kredītriska riska darījumiem ar minētajiem aktīviem var piemērot nulles riska darījuma vērtību.


  3.   Iestāde aprēķina riska darījuma vērtības saviem tirdzniecības riska darījumiem ar CCP saskaņā ar attiecīgi šīs nodaļas 1.–8. iedaļu un 4. nodaļas 4. iedaļu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Atkāpjoties no 1. punkta prasībām, ja aktīvi, kas CCP vai tīrvērtes dalībniekam ir iesniegti kā nodrošinājums, ir neaizskarami gadījumā, kad CCP, tīrvērtes dalībnieks vai viens vai vairāki citi tīrvērtes dalībnieka klienti kļūst maksātnespējīgi, iestāde darījuma partnera kredītriska riska darījumiem ar minētajiem aktīviem var piemērot nulles riska darījuma vērtību.

3.   Iestāde aprēķina riska darījuma vērtības saviem tirdzniecības riska darījumiem ar CCP saskaņā ar attiecīgi šīs nodaļas 1.–8. iedaļu un 4. nodaļas 4. iedaļu.”;

| 85) | regulas 307. pantu aizstāj ar šādu:

  “307. pants
  Pašu kapitāla prasības iemaksām CCP saistību neizpildes fondā
  Iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, saviem riska darījumiem, kuri rodas no tās iemaksām CCP saistību neizpildes fondā, piemēro šādu procedūru:






  a) | tā aprēķina pašu kapitāla prasību savām priekšfinansētām iemaksām QCCP saistību neizpildes fondā saskaņā ar 308. pantā paredzēto pieeju; |
| --- | --- | --- |

85)

regulas 307. pantu aizstāj ar šādu:

“307. pants

Pašu kapitāla prasības iemaksām CCP saistību neizpildes fondā

Iestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, saviem riska darījumiem, kuri rodas no tās iemaksām CCP saistību neizpildes fondā, piemēro šādu procedūru:

a)

tā aprēķina pašu kapitāla prasību savām priekšfinansētām iemaksām QCCP saistību neizpildes fondā saskaņā ar 308. pantā paredzēto pieeju;

| b) | tā aprēķina pašu kapitāla prasību savām priekšfinansētajām un nefondētajām iemaksām neatbilstīga CCP saistību neizpildes fondā saskaņā ar 309. pantā paredzēto pieeju; |
| --- | --- |

b)

tā aprēķina pašu kapitāla prasību savām priekšfinansētajām un nefondētajām iemaksām neatbilstīga CCP saistību neizpildes fondā saskaņā ar 309. pantā paredzēto pieeju;

| c) | tā aprēķina pašu kapitāla prasību savām nefondētajām iemaksām QCCP saistību neizpildes fondā saskaņā ar 310. pantā izklāstīto kārtību.”; |
| --- | --- |

c)

tā aprēķina pašu kapitāla prasību savām nefondētajām iemaksām QCCP saistību neizpildes fondā saskaņā ar 310. pantā izklāstīto kārtību.”;

| 86) | regulas 308. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

  “2.   Iestāde pašu kapitāla prasību riska darījuma segšanai, kurš rodas no tās priekšfinansētās iemaksas, aprēķina šādi:





  kur:







  Ki | = | pašu kapitāla prasība; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| i | = | indekss, ar kuru apzīmē tīrvērtes dalībnieku; |
| KCCP | = | QCCP hipotētiskais kapitāls, kuru iestādei paziņojis QCCP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 50.c pantu; |
| DFi | = | priekšfinansētās iemaksas; |
| DFCCP | = | CCP priekšfinansētie finanšu līdzekļi, kurus iestādei paziņojis CCP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 50.c pantu; un |
| DFCM | = | visu QCCP tīrvērtes dalībnieku priekšfinansēto iemaksu summa, kuru iestādei paziņojis QCCP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 50.c pantu. |

86)

regulas 308. pantu groza šādi:

a)

panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Iestāde pašu kapitāla prasību riska darījuma segšanai, kurš rodas no tās priekšfinansētās iemaksas, aprēķina šādi:

Formula

kur:

Ki

=

pašu kapitāla prasība;

i

=

indekss, ar kuru apzīmē tīrvērtes dalībnieku;

KCCP

=

QCCP hipotētiskais kapitāls, kuru iestādei paziņojis QCCP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 50.c pantu;

DFi

=

priekšfinansētās iemaksas;

DFCCP

=

CCP priekšfinansētie finanšu līdzekļi, kurus iestādei paziņojis CCP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 50.c pantu; un

DFCM

=

visu QCCP tīrvērtes dalībnieku priekšfinansēto iemaksu summa, kuru iestādei paziņojis QCCP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 50.c pantu.

3.   Iestāde riska darījuma riska svērtās vērtības riska darījumiem, kas izriet no minētās iestādes priekšfinansētajām iemaksām QCCP saistību neizpildes fondā, 92. panta 3. punkta nolūkos aprēķina kā pašu kapitāla prasību, kura aprēķināta saskaņā ar šā panta 2. punktu, reizinātu ar 12,5.”;

| b) | panta 4. un 5. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 4. un 5. punktu svītro;

| 87) | regulas 309., 310. un 311. pantu aizstāj ar šādu:

  “309. pants
  Pašu kapitāla prasības priekšfinansētajām iemaksām neatbilstīga CCP saistību neizpildes fondā un nefondētajām iemaksām neatbilstīgam CCP


  1.   Lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību riska darījumiem, kas rodas no tās priekšfinansētajām iemaksām neatbilstīga CCP saistību neizpildes fondā un no nefondētajām iemaksām šādam CCP, iestāde izmanto šādu formulu: | K = DF + UC
  kur:







  K | = | pašu kapitāla prasība; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DF | = | priekšfinansētās iemaksas neatbilstīga CCP saistību neizpildes fondā; un |
| UC | = | nefondētās iemaksas neatbilstīga CCP saistību neizpildes fondā. |

87)

regulas 309., 310. un 311. pantu aizstāj ar šādu:

“309. pants

Pašu kapitāla prasības priekšfinansētajām iemaksām neatbilstīga CCP saistību neizpildes fondā un nefondētajām iemaksām neatbilstīgam CCP

1.   Lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību riska darījumiem, kas rodas no tās priekšfinansētajām iemaksām neatbilstīga CCP saistību neizpildes fondā un no nefondētajām iemaksām šādam CCP, iestāde izmanto šādu formulu:

K = DF + UC

kur:

K

=

pašu kapitāla prasība;

DF

=

priekšfinansētās iemaksas neatbilstīga CCP saistību neizpildes fondā; un

UC

=

nefondētās iemaksas neatbilstīga CCP saistību neizpildes fondā.

2.   Iestāde riska darījuma riska svērtās vērtības riska darījumiem, kas izriet no iestādes iemaksām neatbilstīga CCP saistību neizpildes fondā, 92. panta 3. punkta nolūkos aprēķina kā pašu kapitāla prasību, kura aprēķināta saskaņā ar šā panta 1. punktu, reizinātu ar 12,5.

310. pants

Pašu kapitāla prasības nefondētajām iemaksām QCCP saistību neizpildes fondā

Iestāde piemēro 0 % riska pakāpi savām nefondētajām iemaksām QCCP saistību neizpildes fondā.

311. pants

Pašu kapitāla prasības riska darījumiem ar CCP, kas vairs neatbilst konkrētiem nosacījumiem

1.   Iestādes piemēro šajā pantā izklāstīto procedūru, ja pēc publiska paziņojuma vai pēc minēto iestāžu izmantotā CCP kompetentās iestādes vai paša CCP sniegta paziņojuma iestādēm ir kļuvis zināms, ka CCP vairs neatbildīs attiecīgi atļaujas saņemšanas vai atzīšanas nosacījumiem.

2.   Ja ir izpildīts 1. punktā izklāstītais nosacījums, iestādes triju mēnešu laikā pēc tam, kad tām ir kļuvis zināms tajā izklāstītais apstāklis, vai agrāk, ja to pieprasa minēto iestāžu kompetentās iestādes, veic turpmāk minētās darbības attiecībā uz saviem riska darījumiem ar minēto CCP:

| a) | saviem tirdzniecības riska darījumiem ar minēto CCP piemēro procedūru, kas izklāstīta 306. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

saviem tirdzniecības riska darījumiem ar minēto CCP piemēro procedūru, kas izklāstīta 306. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| b) | savām priekšfinansētajām iemaksām minētā CCP saistību neizpildes fondā un savām nefondētajām iemaksām minētajam CCP piemēro procedūru, kas izklāstīta 309. pantā; |
| --- | --- |

b)

savām priekšfinansētajām iemaksām minētā CCP saistību neizpildes fondā un savām nefondētajām iemaksām minētajam CCP piemēro procedūru, kas izklāstīta 309. pantā;

| c) | atzīst savus riska darījumus ar minēto CCP, izņemot riska darījumus, kas uzskaitīti šā punkta a) un b) apakšpunktā, par riska darījumiem ar komercsabiedrībām saskaņā ar 2. nodaļā izklāstīto standartizēto pieeju attiecībā uz kredītrisku.”; |
| --- | --- |

c)

atzīst savus riska darījumus ar minēto CCP, izņemot riska darījumus, kas uzskaitīti šā punkta a) un b) apakšpunktā, par riska darījumiem ar komercsabiedrībām saskaņā ar 2. nodaļā izklāstīto standartizēto pieeju attiecībā uz kredītrisku.”;

| 88) | regulas 316. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, iestādes var grāmatvedības kategorijas, kas saskaņā ar Direktīvas 86/635/EEK 27. pantu noteiktas peļņas un zaudējumu pārskatam, izvēlēties nepiemērot finanšu un operatīvajai nomai, lai aprēķinātu attiecīgo rādītāju, un tā vietā var:






  a) | procentu ienākumus no finanšu un operatīvās nomas un peļņu no iznomātajiem aktīviem iekļaut 1. tabulas 1. punktā minētajā kategorijā; |
| --- | --- | --- |

88)

regulas 316. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, iestādes var grāmatvedības kategorijas, kas saskaņā ar Direktīvas 86/635/EEK 27. pantu noteiktas peļņas un zaudējumu pārskatam, izvēlēties nepiemērot finanšu un operatīvajai nomai, lai aprēķinātu attiecīgo rādītāju, un tā vietā var:

a)

procentu ienākumus no finanšu un operatīvās nomas un peļņu no iznomātajiem aktīviem iekļaut 1. tabulas 1. punktā minētajā kategorijā;

| b) | procentu izdevumus no finanšu un operatīvās nomas un iznomāto operatīvās nomas aktīvu zaudējumus, nolietojumu un vērtības samazinājumu iekļaut 1. tabulas 2. punktā minētajā kategorijā.”; |
| --- | --- |

b)

procentu izdevumus no finanšu un operatīvās nomas un iznomāto operatīvās nomas aktīvu zaudējumus, nolietojumu un vērtības samazinājumu iekļaut 1. tabulas 2. punktā minētajā kategorijā.”;

| 89) | Trešās daļas IV sadaļas 1. nodaļu aizstāj ar šādu:


  “1. NODAĻA


  VISPĀRĪGI NOTEIKUMI



  325. pants
  Pieejas, kā aprēķināt pašu kapitāla prasības tirgus riskam

  1.   Iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku visās tirdzniecības portfeļa pozīcijās un netirdzniecības portfeļa pozīcijās, kuras ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks, saskaņā ar šādām pieejām:






  a) | standartizēto pieeju, kas minēta 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

89)

Trešās daļas IV sadaļas 1. nodaļu aizstāj ar šādu:

“1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

325. pants

Pieejas, kā aprēķināt pašu kapitāla prasības tirgus riskam

1.   Iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku visās tirdzniecības portfeļa pozīcijās un netirdzniecības portfeļa pozīcijās, kuras ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks, saskaņā ar šādām pieejām:

a)

standartizēto pieeju, kas minēta 2. punktā;

| b) | iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta šīs sadaļas 5. nodaļā attiecībā uz tām riska kategorijām, kurām iestādei ir piešķirta atļauja izmantot minēto pieeju saskaņā ar 363. pantu. |
| --- | --- |

b)

iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta šīs sadaļas 5. nodaļā attiecībā uz tām riska kategorijām, kurām iestādei ir piešķirta atļauja izmantot minēto pieeju saskaņā ar 363. pantu.

2.   Pašu kapitāla prasības tirgus riskam, kas aprēķinātas saskaņā ar standartizēto pieeju, kura minēta 1. punkta a) apakšpunktā, ir summa, ko veido attiecīgi šādas pašu kapitāla prasības:

| a) | pašu kapitāla prasības attiecībā uz pozīcijas risku, kā minēts 2. nodaļā; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla prasības attiecībā uz pozīcijas risku, kā minēts 2. nodaļā;

| b) | pašu kapitāla prasības attiecībā uz ārvalstu valūtas risku, kā minēts 3. nodaļā; |
| --- | --- |

b)

pašu kapitāla prasības attiecībā uz ārvalstu valūtas risku, kā minēts 3. nodaļā;

| c) | pašu kapitāla prasības attiecībā uz preču risku, kā minēts 4. nodaļā. |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla prasības attiecībā uz preču risku, kā minēts 4. nodaļā.

3.   Iestāde, kas nav saskaņā ar 325.a pantu atbrīvota no 430.b pantā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām, atbilstoši 430.b pantam sniedz pārskatu par aprēķinu attiecībā uz visām tirdzniecības portfeļa pozīcijām un netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kuras ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks, saskaņā ar šādām pieejām:

| a) | alternatīvo standartizēto pieeju, kas izklāstīta 1.a nodaļā; |
| --- | --- |

a)

alternatīvo standartizēto pieeju, kas izklāstīta 1.a nodaļā;

| b) | alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta 1.b nodaļā. |
| --- | --- |

b)

alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta 1.b nodaļā.

4.   Iestāde var pastāvīgi grupas ietvaros izmantot apvienojumā pieejas, kas minētas šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, saskaņā ar 363. pantu.

5.   Iestādes neizmanto pieeju, kas izklāstīta 3. punkta b) apakšpunktā, attiecībā uz instrumentiem savā tirdzniecības portfelī, kuri ir vērtspapīrošanas pozīcijas vai pozīcijas, kas iekļautas alternatīvā korelācijas tirdzniecības portfelī (ACTP), kā izklāstīts 6., 7. un 8. punktā.

6.   Vērtspapīrošanas pozīcijas un n-tā saistību nepildīšanas gadījuma kredītu atvasinātie instrumenti, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem, tiek iekļautas ACTP:

| a) | pozīcijas nav ne atkārtotas vērtspapīrošanas pozīcijas, ne iespēju līgums attiecībā uz vērtspapīrošanas laidienu, ne arī kādi citi vērtspapīrošanas riska darījumu atvasinātie instrumenti, kas nenodrošina proporcionālas tiesības uz vērtspapīrošanas laidiena ieņēmumiem; |
| --- | --- |

a)

pozīcijas nav ne atkārtotas vērtspapīrošanas pozīcijas, ne iespēju līgums attiecībā uz vērtspapīrošanas laidienu, ne arī kādi citi vērtspapīrošanas riska darījumu atvasinātie instrumenti, kas nenodrošina proporcionālas tiesības uz vērtspapīrošanas laidiena ieņēmumiem;

| b) | visi pamatā esošie instrumenti ir:






  i) | ar vienu parādnieku saistītie instrumenti, tostarp ar vienu parādnieku saistītie kredītu atvasinātie instrumenti, kuriem pastāv likvīds divvirzienu tirgus; |
| --- | --- | --- |

b)

visi pamatā esošie instrumenti ir:

i)

ar vienu parādnieku saistītie instrumenti, tostarp ar vienu parādnieku saistītie kredītu atvasinātie instrumenti, kuriem pastāv likvīds divvirzienu tirgus;

| ii) | parasti tirgotie indeksi, kas balstīti uz i) punktā minētajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

ii)

parasti tirgotie indeksi, kas balstīti uz i) punktā minētajiem instrumentiem.

Uzskata, ka divvirzienu tirgus pastāv tur, kur ir neatkarīgi godprātīgi piedāvājumi pirkt un pārdot tā, ka cenu, kas ir loģiski saistīta ar pēdējās tirdzniecības cenu, vai pašreizējās godprātīgās konkurējošās pirkšanas un pārdošanas kotējumu var noteikt vienas dienas laikā un norēķināties par tādu cenu samērā īsā laikā, kas atbilst tirdzniecības praksei.

7.   Pozīcijas ar jebkuru turpmāk minēto pamatā esošo instrumentu neiekļauj ACTP:

| a) | pamatā esoši instrumenti, kas ir iedalīti 112. panta h) vai i) punktā minētajā riska darījumu kategorijā; |
| --- | --- |

a)

pamatā esoši instrumenti, kas ir iedalīti 112. panta h) vai i) punktā minētajā riska darījumu kategorijā;

| b) | prasījums pret īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību, kas tieši vai netieši nodrošināta ar pozīciju, kas saskaņā ar 6. punktu pati par sevi neatbilstu iekļaušanai ACTP. |
| --- | --- |

b)

prasījums pret īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību, kas tieši vai netieši nodrošināta ar pozīciju, kas saskaņā ar 6. punktu pati par sevi neatbilstu iekļaušanai ACTP.

8.   Iestādes ACTP var iekļaut pozīcijas, kas nav ne vērtspapīrošanas pozīcijas, ne n-tā saistību nepildīšanas gadījuma kredītu atvasinātie instrumenti, bet kas ierobežo citu pozīciju risku minētajā portfelī, ar noteikumu, ka instrumentam vai tā pamatā esošajiem instrumentiem pastāv likvīds divvirzienu tirgus, kā aprakstīts 6. punkta otrajā daļā.

9.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu, kā iestādēm jāaprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskam netirdzniecības portfeļa pozīcijās, kuras ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks, saskaņā ar pieejām, kas izklāstītas 3. punkta a) un b) apakšpunktā.

EBI līdz 2020. gada 28. septembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.

325.a pants

Atbrīvojumi no īpašām pārskatu sniegšanas prasībām attiecībā uz tirgus risku

1.   Iestādi atbrīvo no 403.b pantā izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības ar noteikumu, ka iestādes bilances un ārpusbilances darījumu apmērs, uz ko attiecas tirgus risks, nepārsniedz nevienu no turpmāk minētajām robežvērtībām, pamatojoties uz novērtējumu, ko veic katru mēnesi, izmantojot mēneša pēdējās dienas datus:

| a) | 10 % no iestādes kopējiem aktīviem; |
| --- | --- |

a)

10 % no iestādes kopējiem aktīviem;

| b) | EUR 500 miljoni. |
| --- | --- |

b)

EUR 500 miljoni.

2.   Iestādes aprēķina savu bilances un ārpusbilances darījumu apmēru, uz ko attiecas tirgus risks, izmantojot katra mēneša pēdējās dienas datus un ievērojot šādas prasības:

| a) | iekļauj visas pozīcijas, kas piesaistītas tirdzniecības portfelim, izņemot kredītu atvasinātos instrumentus, kas atzīti kā iekšējās riska ierobežošanas pozīcijas netirdzniecības portfeļa kredītriska riska darījumos, un kredītu atvasināto instrumentu darījumus, kas pilnībā izlīdzina tirgus risku, kas piemīt iekšējo risku ierobežošanas pozīcijām, kā minēts 106. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

a)

iekļauj visas pozīcijas, kas piesaistītas tirdzniecības portfelim, izņemot kredītu atvasinātos instrumentus, kas atzīti kā iekšējās riska ierobežošanas pozīcijas netirdzniecības portfeļa kredītriska riska darījumos, un kredītu atvasināto instrumentu darījumus, kas pilnībā izlīdzina tirgus risku, kas piemīt iekšējo risku ierobežošanas pozīcijām, kā minēts 106. panta 3. punktā;

| b) | iekļauj visas netirdzniecības portfeļa pozīcijas, kuras ietekmē ārvalstu valūtu risks vai preču risks; |
| --- | --- |

b)

iekļauj visas netirdzniecības portfeļa pozīcijas, kuras ietekmē ārvalstu valūtu risks vai preču risks;

| c) | visas pozīcijas vērtē pēc to tirgus vērtībām konkrētajā datumā, izņemot pozīcijas, kas minētas b) apakšpunktā; ja kādas pozīcijas tirgus vērtība konkrētā datumā nav pieejama, iestādes izmanto šīs pozīcijas patieso vērtību minētajā datumā; ja kādas pozīcijas patiesā vērtība un tirgus vērtība konkrētajā datumā nav pieejamas, iestādes izmanto minētās pozīcijas jaunāko tirgus vērtību vai patieso vērtību; |
| --- | --- |

c)

visas pozīcijas vērtē pēc to tirgus vērtībām konkrētajā datumā, izņemot pozīcijas, kas minētas b) apakšpunktā; ja kādas pozīcijas tirgus vērtība konkrētā datumā nav pieejama, iestādes izmanto šīs pozīcijas patieso vērtību minētajā datumā; ja kādas pozīcijas patiesā vērtība un tirgus vērtība konkrētajā datumā nav pieejamas, iestādes izmanto minētās pozīcijas jaunāko tirgus vērtību vai patieso vērtību;

| d) | visas netirdzniecības portfeļa pozīcijas, kuras ietekmē ārvalstu valūtu risks, atzīst par kopēju neto ārvalstu valūtas pozīciju un vērtē saskaņā ar 352. pantu; |
| --- | --- |

d)

visas netirdzniecības portfeļa pozīcijas, kuras ietekmē ārvalstu valūtu risks, atzīst par kopēju neto ārvalstu valūtas pozīciju un vērtē saskaņā ar 352. pantu;

| e) | visas netirdzniecības portfeļa pozīcijas, kuras ietekmē preču risks, vērtē saskaņā ar 357. un 358. pantu; |
| --- | --- |

e)

visas netirdzniecības portfeļa pozīcijas, kuras ietekmē preču risks, vērtē saskaņā ar 357. un 358. pantu;

| f) | garo pozīciju absolūto vērtību pieskaita īso pozīciju absolūtajai vērtībai. |
| --- | --- |

f)

garo pozīciju absolūto vērtību pieskaita īso pozīciju absolūtajai vērtībai.

3.   Iestādes informē kompetentās iestādes, kad tās aprēķina vai pārtrauc aprēķināt pašu kapitāla prasības tirgus riskam saskaņā ar šo pantu.

4.   Iestāde, kas vairs neatbilst vienam vai vairākiem no 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, nekavējoties par to informē kompetento iestādi.

5.   Atbrīvojumu no 430.b pantā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām pārstāj piemērot trīs mēnešu laikā pēc tam, kad:

| a) | iestāde trīs mēnešus pēc kārtas neatbilst 1. punkta a) vai b) apakšpunktā izklāstītajam nosacījumam; vai |
| --- | --- |

a)

iestāde trīs mēnešus pēc kārtas neatbilst 1. punkta a) vai b) apakšpunktā izklāstītajam nosacījumam; vai

| b) | iestāde vairāk nekā sešus mēnešus pēdējo 12 mēnešu laikā neatbilst 1. punkta a) vai b) apakšpunktā izklāstītajam nosacījumam. |
| --- | --- |

b)

iestāde vairāk nekā sešus mēnešus pēdējo 12 mēnešu laikā neatbilst 1. punkta a) vai b) apakšpunktā izklāstītajam nosacījumam.

6.   Ja iestādei saskaņā ar šā panta 5. punktu ir jāpiemēro 430.b pantā izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības, iestādi var atbrīvot no minētajām pārskatu sniegšanas prasībām tikai tad, ja tā kompetentajai iestādei pierāda, ka visi šā panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti vienu pilnu gadu bez pārtraukuma.

7.   Iestādes neizveido, nepērk vai nepārdod pozīciju tikai tādēļ vien, lai ikmēneša novērtējuma laikā izpildītu kādu no 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

8.   Iestāde, kas ir tiesīga uz 94. pantā izklāstīto režīmu, ir atbrīvota no 430.b pantā izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības.

325.b pants

Atļauja attiecībā uz konsolidētajām prasībām

1.   Ievērojot 2. punktu, kā arī tikai konsolidētas neto pozīciju un pašu kapitāla prasību aprēķināšanas nolūkā saskaņā ar šo sadaļu, iestādes var izmantot pozīcijas vienā iestādē vai uzņēmumā, lai segtu pozīcijas citā iestādē vai uzņēmumā.

2.   Iestādes var piemērot 1. punktu tikai ar kompetento iestāžu atļauju, ko piešķir, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | grupā ir pienācīga pašu kapitāla sadale; |
| --- | --- |

a)

grupā ir pienācīga pašu kapitāla sadale;

| b) | regulatīvā, juridiskā vai līgumiskā sistēma, kurā iestādes darbojas, garantē savstarpēju finansiālu atbalstu grupas iekšienē. |
| --- | --- |

b)

regulatīvā, juridiskā vai līgumiskā sistēma, kurā iestādes darbojas, garantē savstarpēju finansiālu atbalstu grupas iekšienē.

3.   Ja uzņēmumi atrodas trešās valstīs, papildus 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem tiek nodrošināta arī visu šādu nosacījumu izpilde:

| a) | šie uzņēmumi ir saņēmuši atļauju trešā valstī un vai nu atbilst kredītiestāžu definīcijai, vai ir atzītas trešās valsts ieguldījumu brokeru sabiedrības; |
| --- | --- |

a)

šie uzņēmumi ir saņēmuši atļauju trešā valstī un vai nu atbilst kredītiestāžu definīcijai, vai ir atzītas trešās valsts ieguldījumu brokeru sabiedrības;

| b) | šie uzņēmumi individuāli atbilst pašu kapitāla prasībām, kas ir līdzvērtīgas šajā regulā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

b)

šie uzņēmumi individuāli atbilst pašu kapitāla prasībām, kas ir līdzvērtīgas šajā regulā noteiktajām prasībām;

| c) | attiecīgajās trešās valstīs nav noteikumu, kas varētu būtiski ietekmēt līdzekļu pārvešanu grupas iekšienē.”; |
| --- | --- |

c)

attiecīgajās trešās valstīs nav noteikumu, kas varētu būtiski ietekmēt līdzekļu pārvešanu grupas iekšienē.”;

| 90) | Trešās daļas IV sadaļai pievieno šādas nodaļas:


  “
  1.A NODAĻA




  Alternatīvā standartizētā pieeja





  1. iedaļa




  Vispārīgi noteikumi




  325.c pants
  Alternatīvās standartizētās pieejas joma un struktūra

  1.   Šajā nodaļā izklāstīto alternatīvo standartizēto pieeju izmanto tikai tam, lai pildītu 430.b panta 1. punktā minētās pārskatu sniegšanas prasības.


  2.   Iestādes aprēķina pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju portfelim, ko veido tirdzniecības portfeļa pozīcijas vai netirdzniecības portfeļa pozīcijas, kuras ietekmē ārvalstu valūtu un preču risks, kā summu, kas sastāv no šādām trim sastāvdaļām:






  a) | pašu kapitāla prasība saskaņā ar metodi, kuras pamatā ir jutīgums un kura izklāstīta 2. iedaļā; |
| --- | --- | --- |

90)

Trešās daļas IV sadaļai pievieno šādas nodaļas:

“
  1.A NODAĻA

Alternatīvā standartizētā pieeja

1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

325.c pants

Alternatīvās standartizētās pieejas joma un struktūra

1.   Šajā nodaļā izklāstīto alternatīvo standartizēto pieeju izmanto tikai tam, lai pildītu 430.b panta 1. punktā minētās pārskatu sniegšanas prasības.

2.   Iestādes aprēķina pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju portfelim, ko veido tirdzniecības portfeļa pozīcijas vai netirdzniecības portfeļa pozīcijas, kuras ietekmē ārvalstu valūtu un preču risks, kā summu, kas sastāv no šādām trim sastāvdaļām:

a)

pašu kapitāla prasība saskaņā ar metodi, kuras pamatā ir jutīgums un kura izklāstīta 2. iedaļā;

| b) | pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību neizpildes risku, kas izklāstītas 5. iedaļā un ko piemēro tikai tirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas norādītas minētajā iedaļā; |
| --- | --- |

b)

pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību neizpildes risku, kas izklāstītas 5. iedaļā un ko piemēro tikai tirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas norādītas minētajā iedaļā;

| c) | pašu kapitāla prasības atlikušajiem riskiem, kas izklāstītas 4. iedaļā un ko piemēro tikai tirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas norādītas minētajā iedaļā. |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla prasības atlikušajiem riskiem, kas izklāstītas 4. iedaļā un ko piemēro tikai tirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas norādītas minētajā iedaļā.

2. iedaļa

Ar jutīgumu saistītās metodes pašu kapitāla prasību aprēķināšanai

325.d pants

Definīcijas

Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “riska klase” ir viena no šādām septiņām kategorijām:






  i) | vispārīgais procentu likmju risks; |
| --- | --- | --- |

1)

“riska klase” ir viena no šādām septiņām kategorijām:

i)

vispārīgais procentu likmju risks;

| ii) | nevērtspapīrošanas kredītriska starpības risks (CSR); |
| --- | --- |

ii)

nevērtspapīrošanas kredītriska starpības risks (CSR);

| iii) | vērtspapīrošanas, kas nav ietverta alternatīvas korelācijas tirdzniecības portfelī, kredītriska starpības risks (CSR ārpus ACTP); |
| --- | --- |

iii)

vērtspapīrošanas, kas nav ietverta alternatīvas korelācijas tirdzniecības portfelī, kredītriska starpības risks (CSR ārpus ACTP);

| iv) | vērtspapīrošanas, kas ietverta alternatīvas korelācijas tirdzniecības portfelī, kredītriska starpības risks (ACTP CSR); |
| --- | --- |

iv)

vērtspapīrošanas, kas ietverta alternatīvas korelācijas tirdzniecības portfelī, kredītriska starpības risks (ACTP CSR);

| v) | kapitāla vērtspapīru risks; |
| --- | --- |

v)

kapitāla vērtspapīru risks;

| vi) | preču risks; |
| --- | --- |

vi)

preču risks;

| vii) | ārvalstu valūtas risks; |
| --- | --- |

vii)

ārvalstu valūtas risks;

| 2) | “jutīgums” ir pozīcijas vērtības relatīvā maiņa, kuras cēlonis ir vērtības maiņa vienam no šīs pozīcijas būtiskajiem riska faktoriem un kura aprēķināta, izmantojot iestādes cenu noteikšanas modeli saskaņā ar 3. iedaļas 2. apakšiedaļu; |
| --- | --- |

2)

“jutīgums” ir pozīcijas vērtības relatīvā maiņa, kuras cēlonis ir vērtības maiņa vienam no šīs pozīcijas būtiskajiem riska faktoriem un kura aprēķināta, izmantojot iestādes cenu noteikšanas modeli saskaņā ar 3. iedaļas 2. apakšiedaļu;

| 3) | “kopa” ir pozīciju apakškategorija vienā riska klasē ar līdzīgu riska profilu, kurai piesaista riska pakāpi saskaņā ar šīs nodaļas 3. iedaļas 1. apakšiedaļu. |
| --- | --- |

3)

“kopa” ir pozīciju apakškategorija vienā riska klasē ar līdzīgu riska profilu, kurai piesaista riska pakāpi saskaņā ar šīs nodaļas 3. iedaļas 1. apakšiedaļu.

325.e pants

Ar jutīgumu saistītās metodes sastāvdaļas

1.   Iestādes aprēķina pašu kapitāla prasību attiecībā uz tirgus risku, izmantojot ar jutīgumu saistīto metodi, apkopojot šādas trīs pašu kapitāla prasības saskaņā ar 325.h pantu:

| a) | pašu kapitāla prasības attiecībā uz delta risku, kas saistīts ar instrumenta vērtības maiņas risku, ko rada pārmaiņas ar tā svārstīgumu nesaistītos riska faktoros; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla prasības attiecībā uz delta risku, kas saistīts ar instrumenta vērtības maiņas risku, ko rada pārmaiņas ar tā svārstīgumu nesaistītos riska faktoros;

| b) | pašu kapitāla prasības attiecībā uz vega risku, kas saistīts ar instrumenta vērtības maiņas risku, ko rada pārmaiņas ar tā svārstīgumu saistītos riska faktoros; |
| --- | --- |

b)

pašu kapitāla prasības attiecībā uz vega risku, kas saistīts ar instrumenta vērtības maiņas risku, ko rada pārmaiņas ar tā svārstīgumu saistītos riska faktoros;

| c) | pašu kapitāla prasības attiecībā uz līknes risku, kas saistīts ar instrumenta vērtības maiņas risku, ko rada pārmaiņas galvenajos ar svārstīgumu nesaistītos riska faktoros, uz kuriem neattiecas pašu kapitāla prasības delta riskam. |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla prasības attiecībā uz līknes risku, kas saistīts ar instrumenta vērtības maiņas risku, ko rada pārmaiņas galvenajos ar svārstīgumu nesaistītos riska faktoros, uz kuriem neattiecas pašu kapitāla prasības delta riskam.

2.   Lai veiktu 1. punktā minētos aprēķinus:

| a) | uz visām instrumentu pozīcijām ar izvēles iespēju attiecas pašu kapitāla prasības, kas minētas 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

uz visām instrumentu pozīcijām ar izvēles iespēju attiecas pašu kapitāla prasības, kas minētas 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā;

| b) | uz visām instrumentu pozīcijām bez izvēles iespējas attiecas tikai pašu kapitāla prasības, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

uz visām instrumentu pozīcijām bez izvēles iespējas attiecas tikai pašu kapitāla prasības, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā.

Šīs nodaļas nolūkos instrumenti ar izvēles iespēju, cita starpā, ietver: dzēšanu, pārdošanu, augšējos un apakšējos ierobežojumus, mijmaiņas iespējas līgumus, barjeras iespēju līgumus un eksotiskus iespēju līgumus. Iegultos iespēju līgumus, piemēram priekšapmaksas vai rīcības iespēju līgumus, uzskata par atsevišķām pozīcijām iespēju līgumos, lai varētu aprēķināt pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku.

Šīs nodaļas nolūkos instrumentus, kuru naudas plūsmas var aprakstīt kā pamatā esošās nosacītās summas lineāru funkciju, uzskata par instrumentiem bez izvēles iespējas.

325.f pants

Pašu kapitāla prasības delta un vega riskiem

1.   Iestādes piemēro delta un vega riska faktorus, kas aprakstīti 3. iedaļas 1. apakšiedaļā, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības delta un vega riskiem.

2.   Iestādes piemēro 3.–8. punktā minēto procesu, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības delta un vega riskiem.

3.   Katrai riska klasei visu to instrumentu jutīgumu, kuri ietilpst pašu kapitāla prasību jomā delta vai vega riskiem, pret katru piemērojamo delta vai vega riska faktoru, kas iekļauts minētajā riska klasē, aprēķina, izmantojot atbilstošās formulas 3. iedaļas 2. apakšiedaļā. Ja instrumenta vērtība ir atkarīga no vairākiem riska faktoriem, jutīgumu nosaka katram riska faktoram atsevišķi.

4.   Jutīgumu piesaista vienai no kopām “b” katrā riska klasē.

5.   Katrā kopā“b” pozitīvajam un negatīvajam jutīgumam pret to pašu riska faktoru veic savstarpēju ieskaitu, radot neto jutīgumu (sk) pret katru riska faktoru “k” šajā kopā.

6.   Neto jutīgumu pret katru riska faktoru katrā kopāreizina ar atbilstīgo riska pakāpi, kas noteikta 6. iedaļā, radot svērto jutīgumu pret katru riska faktoru minētajā kopā, saskaņā ar šādu formulu:

| | WSk = RWk · sk

  kur:







  WSk | = | svērtais jutīgums; |
| --- | --- | --- | --- |
| RWk | = | riska pakāpe; un |
| sk | = | riska faktors. |

WSk = RWk · sk

kur:

WSk

=

svērtais jutīgums;

RWk

=

riska pakāpe; un

sk

=

riska faktors.

7.   Svērto jutīgumu pret dažādiem riska faktoriem katrā kopāapkopo saskaņā ar turpmāk doto formulu, ja daudzums kvadrātsaknes funkcijā tiek samazināts līdz nullei, radot ar kopu saistītu jutīgumu. Izmanto atbilstīgās korelācijas svērtam jutīgumam tajā pašā kopā (ρkl), kā noteikts 6. iedaļā.

| | kur:







  Kb | = | ar kopu saistīts jutīgums; un |
| --- | --- | --- | --- |
| WS | = | svērtais jutīgums. |

Formula

kur:

Kb

=

ar kopu saistīts jutīgums; un

WS

=

svērtais jutīgums.

8.   Ar kopu saistīto jutīgumu aprēķina katrai kopai riska klases ietvaros saskaņā ar 5., 6. un 7. punktu. Kad ar kopu saistītais jutīgums ir aprēķināts visām kopām, svērto jutīgumu pret visiem riska faktoriem šajās kopās apkopo saskaņā ar turpmāk minēto formulu, izmantojot atbilstīgas korelācijas γbc svērtajam jutīgumam dažādās kopās, kas noteiktas 6. iedaļā, radot ar riska klasi saistītu delta vai vega pašu kapitāla prasību (risk-class specific delta or vega own funds requirement):

Formula

kur:

| Sb | = | Σk WSk visiem riska faktoriem kopā “b” Sc = Σk WSk un kopā “c”; ja minētās vērtības attiecībā uz Sb un Sc rada negatīvu skaitli kopējai summai

  , iestāde aprēķina ar riska klasi saistītās delta vai vega risku pašu kapitāla prasības, izmantojot citu specifikāciju, ar ko visiem riska faktoriem grupā b un visiem riska faktoriem kopā “c”. |
| --- | --- | --- |
| Sb | = | max [min (Σk WSk, Kb), – Kb] visiem riska faktoriem kopā “b” un |
| Sc | = | max [min (Σk WSk, Kc), – Kc] visiem riska faktoriem kopā “c”. |

Sb

=

Σk WSk visiem riska faktoriem kopā “b” Sc = Σk WSk un kopā “c”; ja minētās vērtības attiecībā uz Sb un Sc rada negatīvu skaitli kopējai summai
  Formula
  , iestāde aprēķina ar riska klasi saistītās delta vai vega risku pašu kapitāla prasības, izmantojot citu specifikāciju, ar ko visiem riska faktoriem grupā b un visiem riska faktoriem kopā “c”.

Sb

=

max [min (Σk WSk, Kb), – Kb] visiem riska faktoriem kopā “b” un

Sc

=

max [min (Σk WSk, Kc), – Kc] visiem riska faktoriem kopā “c”.

Ar riska klasi saistītās pašu kapitāla prasības attiecībā uz delta vai vega risku aprēķina katrai riska klasei saskaņā ar 1.–8. punktu.

325.g pants

Pašu kapitāla prasības attiecībā uz izliekuma risku

Iestādes aprēķina pašu kapitāla prasības attiecībā uz izliekuma risku saskaņā ar deleģēto aktu, kas minēts 461.a pantā.

325.h pants

Ar riska klasi saistīto pašu kapitāla prasību apkopošana delta, vega un izliekuma riskiem

1.   Iestādes apkopo ar riska klasi saistītās pašu kapitāla prasības delta, vega un izliekuma riskiem saskaņā ar procesu, kas izklāstīts 2., 3 un 4. punktā.

2.   Procesu, kurā aprēķina ar riska klasi saistīto pašu kapitāla prasības delta, vega un izliekuma riskiem, kas raksturoti 325.f un 325.g pantā, katrai riska klasei veic trīs reizes, katrreiz izmantojot citu korelācijas parametru kopu ρkl (korelācijai starp riska faktoriem katrā kopā) un γbc (korelācijai starp kopām katrā riska klasē). Katra no šīm trim kopām atbilst citam scenārijam, proti:

| a) | “vidējas korelācijas” scenārijs, kur korelācijas parametri ρkl un γbc netiek mainīti, salīdzinot ar 6. iedaļā norādītajiem parametriem; |
| --- | --- |

a)

“vidējas korelācijas” scenārijs, kur korelācijas parametri ρkl un γbc netiek mainīti, salīdzinot ar 6. iedaļā norādītajiem parametriem;

| b) | “augstas korelācijas” scenārijs, kur korelācijas parametrus ρkl un γbc, kas norādīti 6. iedaļā, vienādi reizina ar 1,25, un uz ρkl un γbc attiecas ierobežojums 100 %; |
| --- | --- |

b)

“augstas korelācijas” scenārijs, kur korelācijas parametrus ρkl un γbc, kas norādīti 6. iedaļā, vienādi reizina ar 1,25, un uz ρkl un γbc attiecas ierobežojums 100 %;

| c) | “zemas korelācijas scenāriju” precizē deleģētajā aktā, kas minēts 461.a pantā. |
| --- | --- |

c)

“zemas korelācijas scenāriju” precizē deleģētajā aktā, kas minēts 461.a pantā.

3.   Iestādes aprēķina ar delta, vega un izliekuma riska klasi saistīto pašu kapitāla prasību summu katram scenārijam, lai noteiktu trīs ar scenāriju saistītas pašu kapitāla prasības.

4.   Ar jutīgumu saistītās metodes pašu kapitāla prasība ir augstākā no trim ar scenāriju saistītajām pašu kapitāla prasībām, kas minētas 3. punktā.

325.i pants

Indeksa instrumentiem un iespēju līgumiem ar vairākiem pamatā esošiem aktīviem piemērojamā procedūra

Iestādes piemēro indeksa instrumentiem un iespēju līgumiem ar vairākiem pamatā esošiem aktīviem procedūru saskaņā ar deleģēto aktu, kas minēts 461.a pantā.

325.j pants

Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem piemērojamā procedūra

Iestādes piemēro kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem procedūru saskaņā ar deleģēto aktu, kas minēts 461.a pantā.

325.k pants

Sākotnējās izvietošanas pozīcijas

1.   Iestādes var izmantot procesu, kas izklāstīts šajā pantā, aprēķinot pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku parāda vai kapitāla vērtspapīru instrumentu sākotnējās izvietošanas pozīcijām.

2.   Iestādes piemēro vienu no atbilstošajiem reizinātājiem, kas uzskaitīti 1. tabulā, lai veiktu jutīguma savstarpēju ieskaitu visām sākotnējās izvietošanas pozīcijām katrā atsevišķā emitentā, izņemot tās sākotnējās izvietošanas pozīcijas, uz kurām pieteikušās vai kurām pakārtotu sākotnējo izvietošanu veic trešās personas, pamatojoties uz oficiāliem nolīgumiem, un aprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskam saskaņā ar pieeju, kas izklāstīta šajā nodaļā, pamatojoties uz koriģētu neto jutīgumu.

1. tabula

| 0. darba diena | 0 % |
| --- | --- |
| 1. darba diena | 10 % |
| 2. un 3. darba diena | 25 % |
| 4. darba diena | 50 % |
| 5. darba diena | 75 % |
| pēc 5. darba dienas | 100 % |

0. darba diena

0 %

1. darba diena

10 %

2. un 3. darba diena

25 %

4. darba diena

50 %

5. darba diena

75 %

pēc 5. darba dienas

100 %

Šā panta nolūkā “0. darba diena” ir tā darba diena, kurā iestādei bez nosacījumiem jāpieņem zināms vērtspapīru apjoms par norunātu cenu.

3.   Iestādes informē kompetentās iestādes par šajā pantā izklāstītā procesa piemērošanu.

3. iedaļa

Riska faktors un jutīguma definīcijas

1. apakšiedaļa

Riska faktora definīcijas

325.l pants

Vispārīgie procentu likmju riska faktori

1.   Visiem vispārīgajiem procentu likmju riska faktoriem, tostarp attiecībā uz inflācijas risku un ar dažādām valūtām saistīto risku, ir jābūt vienai kopaiuz katru valūtu, un katrai no tām jāsatur atšķirīgi riska faktori.

Delta vispārīgajiem procentu likmju riska faktoriem, ko piemēro pret procentu likmi jutīgiem instrumentiem, ir attiecīgas bezriska likmes katrai valūtai un katram no šādiem termiņiem: 0,25 gadi, 0,5 gadi, 1 gads, 2 gadi, 3 gadi, 5 gadi, 10 gadi, 15 gadi, 20 gadi un 30 gadi. Iestādes piesaista riska faktorus konkrētiem punktiem, lineāri interpolējot vai izmantojot metodi, kas vislabāk sader ar cenu noteikšanas funkcijām, ko izmanto neatkarīga iestādes riska kontroles funkcija, lai ziņotu augstākajai vadībai par tirgus risku vai peļņu un zaudējumiem.

2.   Iestādes iegūst bezriska likmes katrai valūtai no naudas tirgus instrumentiem iestādes tirdzniecības portfelī, kuriem ir viszemākais kredītrisks, piemēram, no uz nakti noslēgtiem indeksa mijmaiņas darījumiem.

3.   Ja iestādes nevar piemērot metodi, kas minēta 2. punktā, bezriska likmju pamatā liek vienu vai vairākas tirgus ietekmētas mijmaiņas līknes, ko iestāde izmanto, lai novērtētu pozīcijas tirgū, piemēram, starpbanku piedāvātās likmes mijmaiņas līknes.

Ja dati par tirgus ietekmētām mijmaiņas līknēm, kas aprakstītas 2. punktā un šā punkta pirmajā daļā, ir nepietiekami, bezriska likmes var atvasināt no piemērotākās valsts obligāciju līknes konkrētajai valūtai.

Ja iestādes izmanto vispārējo procentu likmju riska faktorus, kas atvasināti saskaņā ar šā punkta otrajā daļā izklāstīto procedūru attiecībā uz valsts parāda instrumentiem, šos valsts parāda instrumentus neatbrīvo no kredītriska starpības riska pašu kapitāla prasībām. Gadījumos, kad nav iespējams atšķirt bezriska likmi no kredītriska starpības sastāvdaļas, jutīgumu pret šo riska faktoru piesaista gan vispārīgā procentu likmju riska, gan kredītriska starpības riska klasēm.

4.   Vispārīgā procentu likmju riska faktoru gadījumā katra valūta veido atsevišķu kopu. Iestādes piešķir riska faktoriem tajā pašā kopā, bet ar atšķirīgu termiņu dažādas riska pakāpes saskaņā ar 6. iedaļu.

Iestādes piemēro papildu riska faktorus attiecībā uz inflācijas risku tiem parāda instrumentiem, kuru naudas plūsmas ir funkcionāli atkarīgas no inflācijas rādītājiem. Minētie papildu riska faktori sastāv no viena vektora, ko katrai valūtai veido tirgus ietekmētas inflācijas likmes ar dažādiem termiņiem. Katram instrumentam šis vektors satur tik daudz sastāvdaļu, cik inflācijas likmes tiek izmantotas kā mainīgie lielumi iestādes cenu noteikšanas modelī attiecībā uz minēto instrumentu.

5.   Iestādes aprēķina instrumenta jutīgumu pret papildu riska faktoru attiecībā uz inflācijas risku, kas minēts 4. punktā, kā instrumenta vērtības maiņu saskaņā ar tā cenu noteikšanas modeli, kuru izraisa pārbīde par vienu bāzes punktu katrā šā vektora sastāvdaļā. Katra valūta veido atsevišķu kopu. Katrā kopāiestādes atzīst inflāciju par atsevišķu riska faktoru – neatkarīgi no sastāvdaļu skaita katrā vektorā. Iestādes kopasietvaros kompensē visu jutīgumu pret inflāciju, kas aprēķināts tā, kā aprakstīts šajā punktā, lai radītu vienotu neto jutīgumu katrā kopā.

6.   Parāda instrumenti, kuros ir ietverti maksājumi dažādās valūtās, arī ir pakļauti starpvalūtu bāzes riskam starp attiecīgajām valūtām. Ar jutīgumu saistītās metodes nolūkos riska faktori, kas iestādēm jāpiemēro, ir katras valūtas starpvalūtu bāzes risks attiecībā uz ASV dolāru vai euro. Iestādes aprēķina starpvalūtu bāzes, kas neattiecas ne uz ASV dolāra bāzi vai euro bāzi, kā “bāzi attiecībā uz ASV dolāru” vai “bāzi attiecība uz euro”.

Katrs starpvalūtu bāzes riska faktors sastāv no viena vektora ar starpvalūtu bāzi, ko katrai valūtai veido atšķirīgi termiņi. Katram parāda instrumentam šis vektors satur tik daudz sastāvdaļu, cik inflācijas likmes tiek izmantotas kā mainīgie lielumi iestādes cenu noteikšanas modelī attiecībā uz minēto instrumentu. Katra valūta veido atsevišķu kopu.

Iestādes aprēķina instrumenta jutīgumu pret starpvalūtu bāzes riska faktoru kā instrumenta vērtības maiņu saskaņā ar tā cenu noteikšanas modeli, kuru izraisa pārbīde par vienu bāzes punktu katrā šā vektora sastāvdaļā. Katra valūta veido atsevišķu kopu. Katrā kopāir divi iespējamie atšķirīgie riska faktori – bāze attiecībā uz euro un bāze attiecībā uz ASV dolāru, neatkarīgi no sastāvdaļu skaita katrā starpvalūtu bāzes vektorā. Maksimālais neto jutīgumu skaits katrā kopā ir divi.

7.   Vega vispārīgo procentu likmju riska faktori, ko piemēro iespēju līgumiem ar pamatā esošiem instrumentiem, kas ir jutīgi pret vispārīgo procentu likmi, ir attiecīgo bezriska likmju izsecinātais svārstīgums, kā aprakstīts 2. un 3. punktā, un to piesaista kopām atkarībā no valūtas un attiecina uz šādiem termiņiem katrā kopā: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi. Katrai valūtai ir viena kopa.

Savstarpēja ieskaita nolūkos iestādes ņem vērā izsecināto svārstīgumu, kas saistīts ar to pašu bezriska likmi un attiecināts uz to pašu termiņu, lai veidotu to pašu riska faktoru.

Ja iestādes attiecina izsecināto svārstīgumu uz termiņiem, kā minēts šajā punktā, piemēro šādas prasības:

| a) | iespēju līguma termiņš ir savietots ar pamatā esošā instrumenta termiņu, jāņem vērā viens vienīgs riska faktors, ko attiecina uz minēto termiņu; |
| --- | --- |

a)

iespēju līguma termiņš ir savietots ar pamatā esošā instrumenta termiņu, jāņem vērā viens vienīgs riska faktors, ko attiecina uz minēto termiņu;

| b) | ja iespēju līguma termiņš ir īsāks par pamatā esošā instrumenta termiņu, ņem vērā šādus riska faktorus:






  i) | pirmo riska faktoru attiecina uz iespēju līguma termiņu; |
| --- | --- | --- |

b)

ja iespēju līguma termiņš ir īsāks par pamatā esošā instrumenta termiņu, ņem vērā šādus riska faktorus:

i)

pirmo riska faktoru attiecina uz iespēju līguma termiņu;

| ii) | otro riska faktoru attiecina uz iespēju līgumam pamatā esošā instrumenta atlikušo termiņu šā iespēju līguma beigu datumā. |
| --- | --- |

ii)

otro riska faktoru attiecina uz iespēju līgumam pamatā esošā instrumenta atlikušo termiņu šā iespēju līguma beigu datumā.

8.   Izliekuma vispārīgā procentu likmju riska faktori, kas iestādēm jāpiemēro, sastāv no viena bezriska likmju vektora, kas attiecībā uz katru valūtu raksturo konkrētu bezriska ienesīguma līkni. Katra valūta veido atsevišķu kopu. Katram instrumentam šis vektors satur tik daudz sastāvdaļu, cik daudz dažādi bezriska likmju termiņi tiek izmantoti kā mainīgie lielumi iestādes cenu noteikšanas modelī attiecībā uz minēto instrumentu.

9.   Iestādes aprēķina instrumenta jutīgumu pret katru riska faktoru, ko izmanto izliekuma riska formulā, saskaņā ar 325.g pantu. Izliekuma riska nolūkos iestādes uzskata vektorus, kas atbilst dažādām ienesīguma līknēm un ar dažādu sastāvdaļu skaitu, par to pašu riska faktoru, ja minētie vektori atbilst tai pašai valūtai. Iestādes kompensē jutīgumu pret to pašu riska faktoru. Katrā kopā ir tikai viens neto jutīgums.

Nav piemērojamas pašu kapitāla prasības izliekuma riskam attiecībā uz inflācijas risku un ar dažādām valūtām saistīto bāzes risku.

325.m pants

Kredītriska starpības riska faktori attiecībā uz nevērtspapīrošanu

1.   Delta kredītriska starpības riska faktori, kuri iestādēm jāpiemēro nevērtspapīrošanas instrumentiem, kas jutīgi pret kredītriska starpību, ir emitenta kredītriska starpības rādītāji minētajiem instrumentiem, kas secināti no attiecīgiem parāda instrumentiem un kredītriska mijmaiņas līgumiem un attiecināti uz katru šādu termiņu: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi. Iestādes piemēro vienu riska faktoru katram emitentam un termiņam, neņemot vērā to, vai minētie emitenta kredītriska starpības rādītāji ir izsecināti no parāda instrumentiem vai kredītriska mijmaiņas līgumiem. Kopas ir sektora kopas, kā minēts 6. iedaļā, un katrā kopā ietilpst visi riska faktori, kas piesaistīti attiecīgajam sektoram.

2.   Vega kredītriska starpības riska faktori, kuri iestādēm jāpiemēro iespēju līgumiem ar nevērtspapīrotiem pamatā esošiem instrumentiem, kas ir jutīgi pret kredītriska starpību, ir pamatā esošo instrumentu emitenta kredītriska starpības rādītāju izsecinātie svārstīgumi, kas izsecināti saskaņā ar 1. punktu, un tie ir attiecināmi uz šādiem termiņiem saskaņā ar iespēju līguma termiņu, ievērojot pašu kapitāla prasības: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi. Tās pašas kopasizmanto kā kopas, ko izmanto attiecībā uz delta kredītriska starpības risku saistībā ar nevērtspapīrošanu.

3.   Izliekuma kredītriska starpības riska faktori, kas iestādēm jāpiemēro nevērtspapīrošanas instrumentiem, sastāv no viena kredītriska starpības rādītāju vektora, kas raksturo konkrētā emitenta kredītriska starpības līkni. Katram instrumentam šis vektors satur tik daudz sastāvdaļu, cik daudz dažādu kredītriska starpības rādītāju termiņu tiek izmantoti kā mainīgie lielumi iestādes cenu noteikšanas modelī attiecībā uz minēto instrumentu. Tās pašas kopasizmanto kā kopas, ko izmanto attiecībā uz delta kredītriska starpības risku saistībā ar nevērtspapīrošanu.

4.   Iestādes aprēķina instrumenta jutīgumu pret katru riska faktoru, ko izmanto izliekuma riska formulā, saskaņā ar 325.g pantu. Izliekuma riska nolūkos iestādes ņem vērā vektorus, kas izsecināti vai nu no attiecīgiem parāda instrumentiem, vai kredītriska mijmaiņas līgumiem un ar dažādu sastāvdaļu skaitu, kā to pašu riska faktoru, ar noteikumu, ka šie vektori atbilst tam pašam emitentam.

325.n pants

Kredītriska starpības riska faktori attiecībā uz vērtspapīrošanu

1.   Iestādes piemēro kredītriska starpības riska faktorus, kas minēti 3. punktā, vērtspapīrošanas pozīcijām, kas iekļautas ACTP, kā minēts 325. panta 6., 7. un 8 punktā.

Iestādes piemēro kredītriska starpības riska faktorus, kas minēti 5. punktā, vērtspapīrošanas pozīcijām, kas nav iekļautas ACTP, kā minēts 325. panta 6., 7. un 8. punktā.

2.   Kopas, kuras piemēro ACTP iekļautās vērtspapīrošanas kredītriska starpības riskam, ir tās pašas kā kopas, kuras piemēro nevērtspapīrošanas kredītriska starpības riskam, kā minēts 6. iedaļā.

Kopas, kuras piemērojamas tādas vērtspapīrošanas kredītriska starpības riskam, kas nav iekļautas ACTP, ir specifiskas minētās riska klases kategorijai, kā minēts 6. iedaļā.

3.   Kredītriska starpības riska faktori, ko iestādes piemēro vērtspapīrošanas pozīcijām, kas iekļautas ACTP, ir šādi:

| a) | delta riska faktori ir visi attiecīgie kredītriska starpības rādītāji emitentiem, kuri emitē pamatā esošus riska darījumus vērtspapīrošanas pozīcijā, kas izsecināta no attiecīgiem parāda instrumentiem un kredītriska mijmaiņas līgumiem, un attiecībā uz katru šādu termiņu: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi. |
| --- | --- |

a)

delta riska faktori ir visi attiecīgie kredītriska starpības rādītāji emitentiem, kuri emitē pamatā esošus riska darījumus vērtspapīrošanas pozīcijā, kas izsecināta no attiecīgiem parāda instrumentiem un kredītriska mijmaiņas līgumiem, un attiecībā uz katru šādu termiņu: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi.

| b) | vega riska faktori, ko piemēro iespēju līgumiem ar vērtspapīrošanas pozīcijām, kas iekļautas ACTP kā pamatā esoši instrumenti, ir kredītriska starpību izsecinātie svārstīgumi pamatā esošu riska darījumu emitentiem vērtspapīrošanas pozīcijā, kas izsecināta tā, kā aprakstīts šā punkta a) apakšpunktā, un tos attiecina uz šādiem termiņiem saskaņā ar atbilstīgā iespēju līguma termiņu, ievērojot pašu kapitāla prasības: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi. |
| --- | --- |

b)

vega riska faktori, ko piemēro iespēju līgumiem ar vērtspapīrošanas pozīcijām, kas iekļautas ACTP kā pamatā esoši instrumenti, ir kredītriska starpību izsecinātie svārstīgumi pamatā esošu riska darījumu emitentiem vērtspapīrošanas pozīcijā, kas izsecināta tā, kā aprakstīts šā punkta a) apakšpunktā, un tos attiecina uz šādiem termiņiem saskaņā ar atbilstīgā iespēju līguma termiņu, ievērojot pašu kapitāla prasības: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi.

| c) | izliekuma riska faktori ir attiecīgās kredītriska starpības ienesīguma līknes pamatā esošu riska darījumu emitentiem vērtspapīrošanas pozīcijā, kuras izteiktas kā kredītriska starpības rādītāju vektors dažādiem termiņiem, kas izsecināta tā, kā norādīts šā punkta a) apakšpunktā; katram instrumentam šis vektors satur tik daudz sastāvdaļu, cik daudz dažādu kredītriska starpības rādītāju termiņu tiek izmantoti kā mainīgie lielumi iestādes cenu noteikšanas modelī attiecībā uz minēto instrumentu. |
| --- | --- |

c)

izliekuma riska faktori ir attiecīgās kredītriska starpības ienesīguma līknes pamatā esošu riska darījumu emitentiem vērtspapīrošanas pozīcijā, kuras izteiktas kā kredītriska starpības rādītāju vektors dažādiem termiņiem, kas izsecināta tā, kā norādīts šā punkta a) apakšpunktā; katram instrumentam šis vektors satur tik daudz sastāvdaļu, cik daudz dažādu kredītriska starpības rādītāju termiņu tiek izmantoti kā mainīgie lielumi iestādes cenu noteikšanas modelī attiecībā uz minēto instrumentu.

4.   Iestādes aprēķina vērtspapīrošanas pozīcijas jutīgumu pret katru riska faktoru, ko izmanto izliekuma riska formulā, kā norādīts 325.g pantā. Izliekuma riska nolūkos iestādes ņem vērā vektorus, kas izsecināti vai nu no attiecīgiem parāda instrumentiem, vai kredītriska mijmaiņas līgumiem un ar dažādu sastāvdaļu skaitu, kā to pašu riska faktoru, ar noteikumu, ka šie vektori atbilst tam pašam emitentam.

5.   Kredītriska starpības riska faktori, kuri iestādēm jāpiemēro vērtspapīrošanas pozīcijām, kas nav iekļautas ACTP, attiecas uz laidiena starpību, nevis uz pamatā esošo instrumentu starpību, un tie ir šādi:

| a) | delta riska faktori ir attiecīgie laidiena kredītriska starpības rādītāji, kas attiecināti uz šādiem termiņiem saskaņā ar laidiena termiņu: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi. |
| --- | --- |

a)

delta riska faktori ir attiecīgie laidiena kredītriska starpības rādītāji, kas attiecināti uz šādiem termiņiem saskaņā ar laidiena termiņu: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi.

| b) | vega riska faktori, ko piemēro iespēju līgumiem ar vērtspapīrošanas pozīcijām, kas nav iekļautas ACTP kā pamatā esoši instrumenti, ir laidienu kredītriska starpību izsecinātie svārstīgumi, un katru no tiem attiecina uz šādiem termiņiem saskaņā ar iespēju līguma termiņu, ievērojot pašu kapitāla prasības: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi. |
| --- | --- |

b)

vega riska faktori, ko piemēro iespēju līgumiem ar vērtspapīrošanas pozīcijām, kas nav iekļautas ACTP kā pamatā esoši instrumenti, ir laidienu kredītriska starpību izsecinātie svārstīgumi, un katru no tiem attiecina uz šādiem termiņiem saskaņā ar iespēju līguma termiņu, ievērojot pašu kapitāla prasības: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi.

| c) | izliekuma riska faktori ir tie paši, kas raksturoti šā punkta a) apakšpunktā; visiem minētajiem riska faktoriem piemēro kopīgu riska pakāpi, kā minēts 6. iedaļā. |
| --- | --- |

c)

izliekuma riska faktori ir tie paši, kas raksturoti šā punkta a) apakšpunktā; visiem minētajiem riska faktoriem piemēro kopīgu riska pakāpi, kā minēts 6. iedaļā.

325.o pants

Kapitāla vērtspapīru riska faktori

1.   Kopas visiem kapitāla vērtspapīru riska faktoriem ir sektora kopas, kas minētas 6. iedaļā.

2.   Kapitāla vērtspapīru delta riska faktori, kas iestādēm jāpiemēro, ir visas kapitāla vērtspapīru tūlītējās cenas un visi kapitāla vērtspapīru repo likmes.

Kapitāla vērtspapīru riska nolūkos specifiskā kapitāla vērtspapīru repo līkne ir vienots riska faktors, kas izteikts kā repo likmju vektors dažādiem termiņiem. Katram instrumentam šis vektors satur tik daudz sastāvdaļu, cik daudz dažādi repo likmju termiņi tiek izmantoti kā mainīgie lielumi iestādes cenu noteikšanas modelī attiecībā uz minēto instrumentu.

Iestādes aprēķina instrumenta jutīgumu pret kapitāla vērtspapīru riska faktoru kā instrumenta vērtības maiņu saskaņā ar tā cenu noteikšanas modeli, kuru izraisa pārbīde par vienu bāzes punktu katrā šā vektora sastāvdaļā. Iestādes kompensē jutīgumu pret repo likmju riska faktoru tam pašam kapitāla vērtspapīram, neņemot vērā sastāvdaļu skaitu katrā vektorā.

3.   Kapitāla vērtspapīru vega riska faktori, kuri iestādēm jāpiemēro iespēju līgumiem ar pamatā esošiem instrumentiem, kas ir jutīgi pret kapitālu, ir kapitāla vērtspapīru tūlītējo cenu izsecinātie svārstīgumi, kas ir attiecināmi uz šādiem termiņiem saskaņā ar attiecīgo iespēju līgumu termiņiem, ievērojot pašu kapitāla prasības: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi. Attiecībā uz kapitāla vērtspapīru repo likmēm nav vega riska pašu kapitāla prasību.

4.   Kapitāla vērtspapīru izliekuma riska faktori, kas iestādēm jāpiemēro iespēju līgumiem ar pamatā esošiem instrumentiem, kas ir jutīgi pret kapitālu, ir visas kapitāla vērtspapīru tūlītējās cenas, neņemot vērā attiecīgo iespēju līgumu termiņus. Attiecībā uz kapitāla vērtspapīru repo likmēm nav izliekuma riska pašu kapitāla prasību.

325.p pants

Preču riska faktori

1.   Kopas visiem preču riska faktoriem ir sektora kopas, kas minētas 6. iedaļā.

2.   Preču delta riska faktori, kas iestādēm jāpiemēro preču jutīgiem instrumentiem, ir visas preču tūlītējās cenas pa preču veidiem un uz katru šādu termiņu: 0,25 gadi, 0,5 gadi, 1 gads, 2 gadi, 3 gadi, 5 gadi, 10 gadi, 15 gadi, 20 gadi un 30 gadi. Iestādes ņem vērā tikai divas preču cenas tam pašam preču veidam un ar to pašu termiņu, lai veidotu vienu un to pašu riska faktoru, ja juridisko noteikumu kopa attiecībā uz piegādes vietu ir identiska.

3.   Preču vega riska faktori, kuri iestādēm jāpiemēro iespēju līgumiem ar pamatā esošiem instrumentiem, kas ir jutīgi pret precēm, ir preču cenu izsecinātie svārstīgumi katram preču veidam, kas ir attiecināmi uz šādiem termiņiem saskaņā ar attiecīgo iespēju līgumu termiņiem, ievērojot pašu kapitāla prasības: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi. Iestādes uzskata jutīgumu pret to pašu preču veidu, kas piesaistīts tam pašam termiņam, par vienu riska faktoru, kuru iestādes pēc tam kompensē.

4.   Preču izliekuma riska faktori, kas iestādēm jāpiemēro iespēju līgumiem ar pamatā esošiem instrumentiem, kas ir jutīgi pret precēm, ir viena preču cenu kopa ar dažādiem termiņiem katram preču veidam, izsakot to kā vektoru. Katram instrumentam šis vektors satur tik daudz sastāvdaļu, cik daudz dažādu minēto preču cenu tiek izmantots kā mainīgie lielumi iestādes cenu noteikšanas modelī attiecībā uz minēto instrumentu. Iestādes nesadala preču cenas pēc piegādes vietas.

Instrumenta jutīgumu pret katru riska faktoru, ko izmanto izliekuma riska formulā, aprēķina saskaņā ar 325.g pantu. Izliekuma riska nolūkā iestādes ņem vērā vektorus ar dažādu sastāvdaļu skaitu, lai veidotu to pašu riska faktoru, ja minētie vektori atbilst tam pašam preču veidam.

325.q pants

Ārvalstu valūtas riska faktori

1.   Ārvalstu valūtas delta riska faktori, kuri iestādēm jāpiemēro instrumentiem, kas jutīgi pret valūtas maiņu, ir visi tūlītējās valūtas maiņas rādītāji starp valūtu, kurā instruments ir izteikts, un iestādes pārskata sniegšanas valūtu. Katram valūtu pārim ir viena kopa, kas satur vienu riska faktoru un vienu neto jutīgumu.

2.   Ārvalstu valūtas vega riska faktori, kuri iestādēm jāpiemēro iespēju līgumiem ar pamatā esošiem instrumentiem, kas jutīgi pret valūtas maiņu, ir maiņas kursa izsecinātais svārstīgums starp 1. punktā minētajiem valūtu pāriem. Minēto maiņas kursa izsecināto svārstīgumu attiecina uz šādiem termiņiem saskaņā ar atbilstošo iespēju līgumu termiņiem, ievērojot pašu kapitāla prasības: 0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi.

3.   Ārvalstu valūtas izliekuma riska faktori, kuri iestādēm jāpiemēro iespēju līgumiem ar pamatā esošiem instrumentiem, kas jutīgi pret valūtas maiņu, ir tie paši, kas minēti 1. punktā.

4.   Iestādēm nav jānodala valūtas iekšzonas un ārzonas varianti attiecībā uz visiem ārvalstu valūtas delta, vega un izliekuma riska faktoriem.

2. apakšiedaļa

Jutīguma definīcijas

325.r pants

Delta riska jutīgums

1.   Iestādes aprēķina delta vispārīgo procentu likmju riska jutīgumu (GIRR) šādi:

| a) | jutīgumu pret riska faktoriem, kas sastāv no bezriska likmēm, aprēķina šādi:





  kur: | = | jutīgums pret riska faktoriem, kas sastāv no bezriska likmēm; |
| --- | --- | --- | --- |
| rkt | = | bezriska līknes “k” likme ar termiņu “t”; |
| Vi (.) | = | instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un |
| x,y | = | riska faktori, kas nav rkt, cenu noteikšanas funkcijā Vi; |

a)

jutīgumu pret riska faktoriem, kas sastāv no bezriska likmēm, aprēķina šādi:

Formula

kur:

Formula

=

jutīgums pret riska faktoriem, kas sastāv no bezriska likmēm;

rkt

=

bezriska līknes “k” likme ar termiņu “t”;

Vi (.)

=

instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un

x,y

=

riska faktori, kas nav rkt, cenu noteikšanas funkcijā Vi;

| b) | jutīgumu pret riska faktoriem, kas sastāv no inflācijas riska un starpvalūtu bāzes, aprēķina šādi:





  kur: | = | jutīgums pret riska faktoriem, kas sastāv no inflācijas riska un starpvalūtu bāzes; |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | sastāvdaļu vektors, kas raksturo izsecinātās inflācijas līkni vai starpvalūtu bāzes līkni konkrētai valūtai “j”, kur “m” vienāds ar to mainīgo lielumu skaitu, kas saistīti ar inflāciju vai starpvalūtu mainīgajiem lielumiem, ko izmanto instrumenta “i” cenu noteikšanas modelī; |
| | = | dimensijas vienības matrica (1 × m); |
| Vi (.) | = | instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un |
| y, z | = | citi mainīgie lielumi cenu noteikšanas modelī. |

b)

jutīgumu pret riska faktoriem, kas sastāv no inflācijas riska un starpvalūtu bāzes, aprēķina šādi:

Formula

kur:

Formula

=

jutīgums pret riska faktoriem, kas sastāv no inflācijas riska un starpvalūtu bāzes;

Formula

=

sastāvdaļu vektors, kas raksturo izsecinātās inflācijas līkni vai starpvalūtu bāzes līkni konkrētai valūtai “j”, kur “m” vienāds ar to mainīgo lielumu skaitu, kas saistīti ar inflāciju vai starpvalūtu mainīgajiem lielumiem, ko izmanto instrumenta “i” cenu noteikšanas modelī;

Formula

=

dimensijas vienības matrica (1 × m);

Vi (.)

=

instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un

y, z

=

citi mainīgie lielumi cenu noteikšanas modelī.

2.   Iestādes aprēķina delta kredītriska starpības riska jutīgumu visām vērtspapīrošanas un nevērtspapīrošanas pozīcijām šādi:

Formula

kur:

| | = | delta kredītriska starpības riska jutīgums visām vērtspapīrošanas un nevērtspapīrošanas pozīcijām; |
| --- | --- | --- |
| cskt | = | emitenta “j” kredītriska starpības rādītāja vērtība ar termiņu “t”; |
| Vi (.) | = | instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un |
| x,y | = | riska faktori, kas nav cskt, cenu noteikšanas funkcijā Vi; |

Formula

=

delta kredītriska starpības riska jutīgums visām vērtspapīrošanas un nevērtspapīrošanas pozīcijām;

cskt

=

emitenta “j” kredītriska starpības rādītāja vērtība ar termiņu “t”;

Vi (.)

=

instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un

x,y

=

riska faktori, kas nav cskt, cenu noteikšanas funkcijā Vi;

3.   Iestādes aprēķina delta kapitāla vērtspapīru riska jutīgumu šādi:

| a) | jutīgumu pret riska faktoriem, kas sastāv no kapitāla vērtspapīru tūlītējām cenām, aprēķina šādi:





  kur:







  sk | = | jutīgums pret riska faktoriem, kas sastāv no kapitāla vērtspapīru tūlītējām cenām; |
| --- | --- | --- | --- |
| “k” | = | specifisks kapitāla vērtspapīrs; |
| EQk | = | minētā kapitāla vērtspapīra tūlītējās cenas vērtība; |
| Vi (.) | = | instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un |
| x,y | = | riska faktori, kas nav EQk cenu noteikšanas funkcijā Vi; |

a)

jutīgumu pret riska faktoriem, kas sastāv no kapitāla vērtspapīru tūlītējām cenām, aprēķina šādi:

Formula

kur:

sk

=

jutīgums pret riska faktoriem, kas sastāv no kapitāla vērtspapīru tūlītējām cenām;

“k”

=

specifisks kapitāla vērtspapīrs;

EQk

=

minētā kapitāla vērtspapīra tūlītējās cenas vērtība;

Vi (.)

=

instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un

x,y

=

riska faktori, kas nav EQk cenu noteikšanas funkcijā Vi;

| b) | jutīgumu pret riska faktoriem, kas sastāv no kapitāla vērtspapīru repo likmēm, aprēķina šādi:





  kur: | = | jutīgums pret riska faktoriem, kas sastāv no kapitāla vērtspapīru repo likmēm; |
| --- | --- | --- | --- |
| k | = | indekss, kas apzīmē kapitāla vērtspapīru; |
| | = | sastāvdaļu vektors, kas raksturo repo termiņu struktūru konkrētam kapitāla vērtspapīram “k”, kur “m” ir vienāds ar repo likmju skaitu atbilstoši dažādiem termiņiem, kas izmantoti instrumenta “i” cenu noteikšanas modelī; |
| | = | dimensijas vienības matrica (1 · m); |
| Vi (.) | = | instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un |
| y, z | = | riska faktori, kas nav

  cenu noteikšanas funkcijā Vi; |

b)

jutīgumu pret riska faktoriem, kas sastāv no kapitāla vērtspapīru repo likmēm, aprēķina šādi:

Formula

kur:

Formula

=

jutīgums pret riska faktoriem, kas sastāv no kapitāla vērtspapīru repo likmēm;

k

=

indekss, kas apzīmē kapitāla vērtspapīru;

Formula

=

sastāvdaļu vektors, kas raksturo repo termiņu struktūru konkrētam kapitāla vērtspapīram “k”, kur “m” ir vienāds ar repo likmju skaitu atbilstoši dažādiem termiņiem, kas izmantoti instrumenta “i” cenu noteikšanas modelī;

Formula

=

dimensijas vienības matrica (1 · m);

Vi (.)

=

instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un

y, z

=

riska faktori, kas nav
  Formula
  cenu noteikšanas funkcijā Vi;

4.   Iestādes aprēķina delta preču riska jutīgumu pret katru riska faktoru “k” šādi:

Formula

kur:

| sk | = | delta preču riska jutīgums pret katru riska faktoru; |
| --- | --- | --- |
| k | = | konkrētās preces riska faktors; |
| CTYk | = | riska faktora “k” vērtība; |
| Vi (.) | = | instrumenta “i” tirgus vērtība kā riska faktora “k” funkcija; un |
| y, z | = | riska faktori, kas nav CTYk instrumenta “i” cenu noteikšanas modelī. |

sk

=

delta preču riska jutīgums pret katru riska faktoru;

k

=

konkrētās preces riska faktors;

CTYk

=

riska faktora “k” vērtība;

Vi (.)

=

instrumenta “i” tirgus vērtība kā riska faktora “k” funkcija; un

y, z

=

riska faktori, kas nav CTYk instrumenta “i” cenu noteikšanas modelī.

5.   Iestādes aprēķina delta ārvalstu valūtas riska jutīgumu pret katru ārvalstu valūtu riska faktoru “k” šādi:

Formula

kur:

| sk | = | delta ārvalstu valūtas riska jutīgums; |
| --- | --- | --- |
| k | = | konkrētās ārvalstu valūtas riska faktors; |
| FXk | = | riska faktora vērtība; |
| Vi (.) | = | instrumenta “i” tirgus vērtība kā riska faktora “k” funkcija; un |
| y, z | = | riska faktori, kas nav FXk instrumenta “i” cenu noteikšanas modelī. |

sk

=

delta ārvalstu valūtas riska jutīgums;

k

=

konkrētās ārvalstu valūtas riska faktors;

FXk

=

riska faktora vērtība;

Vi (.)

=

instrumenta “i” tirgus vērtība kā riska faktora “k” funkcija; un

y, z

=

riska faktori, kas nav FXk instrumenta “i” cenu noteikšanas modelī.

325.s pants

Vega riska jutīgums

1.   Iestādes aprēķina iespējas līguma vega riska jutīgumu pret konkrētu riska faktoru “k” šādi:

Formula

kur:

| sk | = | iespējas līguma vega riska jutīgums; |
| --- | --- | --- |
| k | = | specifisks vega riska faktors, kas sastāv no izsecināta svārstīguma; |
| volk | = | minētā riska faktora vērtība, kas izsakāma procentuāli; un |
| x,y | = | riska faktori, kas nav volk, cenu noteikšanas funkcijā Vi; |

sk

=

iespējas līguma vega riska jutīgums;

k

=

specifisks vega riska faktors, kas sastāv no izsecināta svārstīguma;

volk

=

minētā riska faktora vērtība, kas izsakāma procentuāli; un

x,y

=

riska faktori, kas nav volk, cenu noteikšanas funkcijā Vi;

2.   Attiecībā uz riska klasēm, kurās vega riska faktoriem ir termiņa dimensija, bet noteikumi par riska faktoru attiecināšanu nav piemērojami, jo iespēju līgumiem nav termiņa, iestādes attiecina šos riska faktorus uz ilgāko paredzēto termiņu. Uz šiem iespēju līgumiem attiecas atlikušo risku papildinājums.

3.   Attiecībā uz iespēju līgumiem, kuriem nav noteikta norunas cena vai barjera, un iespēju līgumiem ar vairākām norunas cenām vai barjerām iestādes piemēro attiecināšanu uz norunas cenām un termiņiem, kurus iestāde izmanto iekšēji, lai noteiktu cenu iespējas līgumam. Uz šiem iespēju līgumiem arī attiecas atlikušo risku papildinājums.

4.   Iestādes neaprēķina vega risku vērtspapīrošanas laidieniem, kas iekļauti ACTP, kā minēts 325. panta 6., 7. un 8. punktā, ja tiem nav izsecināta svārstīguma. Minētajiem vērtspapīrošanas laidieniem aprēķina delta un izliekuma riska pašu kapitāla prasības.

325.t pants

Prasības jutīguma aprēķiniem

1.   Iestādes atvasina jutīgumu no iestādes cenu noteikšanas modeļiem, kas kalpo par pamatu ziņošanai par peļņu un zaudējumiem augstākajai vadībai, izmantojot šajā apakšiedaļā izklāstītās formulas.

Atkāpjoties no pirmās daļas, kompetentās iestādes var prasīt iestādei, kam piešķirta atļauja izmantot alternatīvu iekšējo modeļu pieeju, kas izklāstīta 1.b nodaļā, lai tā izmantotu iekšējo modeļu pieejas riska mērīšanas modeļa cenu noteikšanas funkcijas, aprēķinot jutīgumu saskaņā ar šo nodaļu un aprēķinot pašu kapitāla prasības tirgus riskam un ziņojot par tām saskaņā ar 430.b panta 3. punktu.

2.   Aprēķinot delta riska jutīgumu instrumentiem ar izvēles iespēju, kā minēts 325.e panta 2. punkta a) apakšpunktā, iestādes var pieņemt, ka izsecinātā svārstīguma riska faktori paliek nemainīgi.

3.   Aprēķinot vega riska jutīgumu instrumentiem ar izvēles iespēju, kā minēts 325.e panta 2. punkta b) apakšpunktā, piemēro šādas prasības:

| a) | attiecībā uz vispārīgo procentu likmju risku un kredītriska starpības risku iestādes attiecībā uz katru valūtu pieņem, ka svārstīguma riska faktoriem pamatā esošais instruments, kam tiek aprēķināts vega risks, atbilst vai nu logaritmiski normālam vai normālam sadalījumam cenu noteikšanas modeļos, ko izmanto minētajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz vispārīgo procentu likmju risku un kredītriska starpības risku iestādes attiecībā uz katru valūtu pieņem, ka svārstīguma riska faktoriem pamatā esošais instruments, kam tiek aprēķināts vega risks, atbilst vai nu logaritmiski normālam vai normālam sadalījumam cenu noteikšanas modeļos, ko izmanto minētajiem instrumentiem;

| b) | attiecībā uz kapitāla vērtspapīru risku, preču risku un ārvalstu valūtu risku iestādes pieņem, ka svārstīguma riska faktoriem pamatā esošais instruments, kam tiek aprēķināts vega risks, atbilst logaritmiski normālam sadalījumam cenu noteikšanas modeļos, ko izmanto minētajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz kapitāla vērtspapīru risku, preču risku un ārvalstu valūtu risku iestādes pieņem, ka svārstīguma riska faktoriem pamatā esošais instruments, kam tiek aprēķināts vega risks, atbilst logaritmiski normālam sadalījumam cenu noteikšanas modeļos, ko izmanto minētajiem instrumentiem.

4.   Iestādes aprēķina visus jutīguma veidus, izņemot jutīgumu pret kredīta vērtības korekcijām.

5.   Atkāpjoties no 1. punkta, iestāde pēc kompetento iestāžu atļaujas saņemšanas, aprēķinot tirdzniecības portfeļa pozīcijas pašu kapitāla prasības saskaņā ar šo nodaļu, var izmantot alternatīvas delta riska jutīguma definīcijas, ar noteikumu, ka iestāde atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

| a) | šīs alternatīvās definīcijas tiek izmantotas iekšējā riska pārvaldības nolūkos un lai neatkarīga riska kontroles struktūrvienība iestādē ziņotu augstākajai vadībai par peļņu un zaudējumiem; |
| --- | --- |

a)

šīs alternatīvās definīcijas tiek izmantotas iekšējā riska pārvaldības nolūkos un lai neatkarīga riska kontroles struktūrvienība iestādē ziņotu augstākajai vadībai par peļņu un zaudējumiem;

| b) | iestāde pierāda, ka šīs alternatīvās definīcijas ir piemērotākas attiecīgā pozīcijas jutīguma aptveršanai nekā formulas, kas izklāstītas šajā apakšiedaļā, un ka no tām izrietošais jutīgums pēc būtības neatšķiras no minētajām formulām. |
| --- | --- |

b)

iestāde pierāda, ka šīs alternatīvās definīcijas ir piemērotākas attiecīgā pozīcijas jutīguma aptveršanai nekā formulas, kas izklāstītas šajā apakšiedaļā, un ka no tām izrietošais jutīgums pēc būtības neatšķiras no minētajām formulām.

6.   Atkāpjoties no 1. punkta, iestāde pēc kompetento iestāžu atļaujas saņemšanas, aprēķinot tirdzniecības portfeļa pozīcijas pašu kapitāla prasības saskaņā ar šo nodaļu, var aprēķināt vega jutīgumu, pamatojoties uz alternatīvo jutīguma definīciju lineāro transformāciju, ar noteikumu, ka iestāde atbilst šādiem abiem nosacījumiem:

| a) | minētās alternatīvās definīcijas tiek izmantotas iekšējā riska pārvaldības nolūkos un lai neatkarīga riska kontroles struktūrvienība iestādē ziņotu augstākajai vadībai par peļņu un zaudējumiem; |
| --- | --- |

a)

minētās alternatīvās definīcijas tiek izmantotas iekšējā riska pārvaldības nolūkos un lai neatkarīga riska kontroles struktūrvienība iestādē ziņotu augstākajai vadībai par peļņu un zaudējumiem;

| b) | iestāde pierāda, ka minētās alternatīvās definīcijas ir piemērotākas pozīcijas jutīguma aptveršanai nekā formulas, kas izklāstītas šajā apakšiedaļā,, un ka pirmajā daļā minētā lineārā transformācija atspoguļo vega riska jutīgumu. |
| --- | --- |

b)

iestāde pierāda, ka minētās alternatīvās definīcijas ir piemērotākas pozīcijas jutīguma aptveršanai nekā formulas, kas izklāstītas šajā apakšiedaļā,, un ka pirmajā daļā minētā lineārā transformācija atspoguļo vega riska jutīgumu.

4. iedaļa

Atlikušā riska papildinājums

325.u pants

Pašu kapitāla prasības atlikušajiem riskiem

1.   Papildus pašu kapitāla prasībām tirgus riskam, kas izklāstītas 2. iedaļā, iestādes instrumentiem, kurus ietekmē atlikušie riski, piemēro papildu pašu kapitāla prasības saskaņā ar šo pantu.

2.   Uzskata, ka instrumentus ietekmē atlikušie riski, ja tie atbilst kādam no šiem nosacījumiem:

| a) | instruments atsaucas uz eksotisku pamatā esošu atsauces vienību, proti, šīs nodaļas nolūkos tas ir tirdzniecības portfeļa instruments, kas atsaucas uz pamatā esošu riska darījumu, kurš neietilpst delta, vega vai izliekuma riska pieeju jomā saskaņā ar metodi, kura saistīta ar jutīgumu un noteikta 2. iedaļā, vai pašu kapitāla prasību attiecībā uz saistību neizpildes risku, kas minēta 5. iedaļā; |
| --- | --- |

a)

instruments atsaucas uz eksotisku pamatā esošu atsauces vienību, proti, šīs nodaļas nolūkos tas ir tirdzniecības portfeļa instruments, kas atsaucas uz pamatā esošu riska darījumu, kurš neietilpst delta, vega vai izliekuma riska pieeju jomā saskaņā ar metodi, kura saistīta ar jutīgumu un noteikta 2. iedaļā, vai pašu kapitāla prasību attiecībā uz saistību neizpildes risku, kas minēta 5. iedaļā;

| b) | instruments ir tāds instruments, ko ietekmē citi atlikušie riski, proti, šīs nodaļas nolūkos tie ir jebkuri no šādiem instrumentiem:






  i) | instrumenti, uz kuriem attiecas pašu kapitāla prasības attiecībā uz vega un izliekuma risku saskaņā ar metodi, kas saistīta ar jutīgumu un izklāstīta 2. iedaļā, un kuri rada izmaksājumus, ko nevar atkārtot kā galīgu lineāro kombināciju standarta iespēju līgumiem ar vienu pamatā esošu kapitāla cenu, preces cenu, valūtas maiņas likmi, obligāciju cenu, kredītsaistību neizpildes mijmaiņas cenu vai procentu likmju mijmaiņas līgumu; |
| --- | --- | --- |

b)

instruments ir tāds instruments, ko ietekmē citi atlikušie riski, proti, šīs nodaļas nolūkos tie ir jebkuri no šādiem instrumentiem:

i)

instrumenti, uz kuriem attiecas pašu kapitāla prasības attiecībā uz vega un izliekuma risku saskaņā ar metodi, kas saistīta ar jutīgumu un izklāstīta 2. iedaļā, un kuri rada izmaksājumus, ko nevar atkārtot kā galīgu lineāro kombināciju standarta iespēju līgumiem ar vienu pamatā esošu kapitāla cenu, preces cenu, valūtas maiņas likmi, obligāciju cenu, kredītsaistību neizpildes mijmaiņas cenu vai procentu likmju mijmaiņas līgumu;

| ii) | instrumenti, kas ir 325. panta 6. punktā minētās ACTP iekļautās pozīcijas; 325. panta 8. punktā minēto ACTP iekļauto riska ierobežošanu neņem vērā. |
| --- | --- |

ii)

instrumenti, kas ir 325. panta 6. punktā minētās ACTP iekļautās pozīcijas; 325. panta 8. punktā minēto ACTP iekļauto riska ierobežošanu neņem vērā.

3.   Iestādes aprēķina papildu pašu kapitāla prasības, kas minētas 1. punktā, kā summu, ko veido 2. punktā minēto instrumentu bruto nosacītās summas, reizinot ar šādām riska pakāpēm:

| a) | 1,0 % attiecībā uz instrumentiem, kas minēti 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

1,0 % attiecībā uz instrumentiem, kas minēti 2. punkta a) apakšpunktā;

| b) | 0,1 % attiecībā uz instrumentiem, kas minēti 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

0,1 % attiecībā uz instrumentiem, kas minēti 2. punkta b) apakšpunktā.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta prasībām, iestāde nepiemēro pašu kapitāla prasību attiecībā uz atlikušajiem riskiem tādam instrumentam, kas atbilst jebkuram no šādiem nosacījumiem:

| a) | instruments tiek kotēts atzītā biržā; |
| --- | --- |

a)

instruments tiek kotēts atzītā biržā;

| b) | instruments ir piemērots centrālajai tīrvērtei saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012; |
| --- | --- |

b)

instruments ir piemērots centrālajai tīrvērtei saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012;

| c) | instruments pilnībā kompensē tirgus risku citai pozīcijai tirdzniecības portfelī, un tādā gadījumā abas pilnīgi atbilstīgās tirdzniecības portfeļa pozīcijas atbrīvo no pašu kapitāla prasības atlikušajiem riskiem. |
| --- | --- |

c)

instruments pilnībā kompensē tirgus risku citai pozīcijai tirdzniecības portfelī, un tādā gadījumā abas pilnīgi atbilstīgās tirdzniecības portfeļa pozīcijas atbrīvo no pašu kapitāla prasības atlikušajiem riskiem.

5.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu, kas ir eksotisks pamatā esošs instruments un kuri instrumenti ir instrumenti, kurus ietekmē atlikušie riski, 2. punkta nolūkos.

Izstrādājot minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu, EBI analizē, vai ilgmūžības risks, laika apstākļi, dabas katastrofas un nākotnē īstenojams svārstīgums būtu uzskatāms par eksotiskiem pamatā esošiem instrumentiem.

EBI šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai iesniedz līdz 2021. gada 28. jūnijam.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.

5. iedaļa

Pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību neizpildes risku

325.v pants

Definīcijas un vispārīgi noteikumi

1.   Šajā iedaļā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “īsais riska darījums” nozīmē, ka emitenta vai emitentu grupas saistību neizpilde rada iestādei peļņu neatkarīgi no instrumenta vai darījuma veida, kas rada riska darījumu; |
| --- | --- |

a)

“īsais riska darījums” nozīmē, ka emitenta vai emitentu grupas saistību neizpilde rada iestādei peļņu neatkarīgi no instrumenta vai darījuma veida, kas rada riska darījumu;

| b) | “garais riska darījums” nozīmē, ka emitenta vai emitentu grupas saistību neizpilde rada iestādei zaudējumus neatkarīgi no instrumenta vai darījuma veida, kas rada riska darījumu; |
| --- | --- |

b)

“garais riska darījums” nozīmē, ka emitenta vai emitentu grupas saistību neizpilde rada iestādei zaudējumus neatkarīgi no instrumenta vai darījuma veida, kas rada riska darījumu;

| c) | “pēkšņas saistību neizpildes (JTD) bruto summa” ir aplēsto zaudējumu vai peļņas apjoms, ko parādnieka saistību neizpilde radītu konkrētā riska darījumā; |
| --- | --- |

c)

“pēkšņas saistību neizpildes (JTD) bruto summa” ir aplēsto zaudējumu vai peļņas apjoms, ko parādnieka saistību neizpilde radītu konkrētā riska darījumā;

| d) | “pēkšņas saistību neizpildes (JTD) neto summa” ir aplēsto zaudējumu vai peļņas apjoms, kas iestādei rastos parādnieka saistību neizpildes dēļ pēc tam, kad ir veikts bruto JTD summu savstarpējs ieskaits; |
| --- | --- |

d)

“pēkšņas saistību neizpildes (JTD) neto summa” ir aplēsto zaudējumu vai peļņas apjoms, kas iestādei rastos parādnieka saistību neizpildes dēļ pēc tam, kad ir veikts bruto JTD summu savstarpējs ieskaits;

| e) | “saistību neizpildīšanas zaudējumi” jeb LGD ir parādnieka saistību nepildīšanas zaudējumi šā parādnieka emitētā instrumentā, kas izteikti kā instrumenta nosacītās summas daļa; |
| --- | --- |

e)

“saistību neizpildīšanas zaudējumi” jeb LGD ir parādnieka saistību nepildīšanas zaudējumi šā parādnieka emitētā instrumentā, kas izteikti kā instrumenta nosacītās summas daļa;

| f) | “saistību neizpildes riska pakāpe” ir procentuāls rādītājs, kas raksturo varbūtību katra parādnieka saistību neizpildei saskaņā ar minētā parādnieka kredītspēju. |
| --- | --- |

f)

“saistību neizpildes riska pakāpe” ir procentuāls rādītājs, kas raksturo varbūtību katra parādnieka saistību neizpildei saskaņā ar minētā parādnieka kredītspēju.

2.   Pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību neizpildes risku piemēro parāda un kapitāla vērtspapīru instrumentiem, atvasinātiem instrumentiem ar minētajiem instrumentiem kā pamatā esošiem instrumentiem, un atvasinātiem instrumentiem, kuru izmaksas vai patiesās vērtības ietekmē parādnieka saistību neizpilde, ja šis parādnieks nav darījumu partneris pašam atvasinātajam instrumentam. Iestādes aprēķina saistību neizpildes riska prasības atsevišķi katram šādam instrumentu veidam – nevērtspapīrošanas instrumenti, vērtspapīrošanas instrumenti, kas nav iekļauti ACTP, un vērtspapīrošanas instrumenti, kas ir iekļauti ACTP. Galīgās pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību neizpildes risku iestādei ir minēto triju sastāvdaļu summa.

1. apakšiedaļa

Pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību neizpildes risku nevērtspapīrošanas instrumentiem

325.w pants

Pēkšņas saistību neizpildes bruto summas

1.   Iestādes aprēķina JTD bruto summas katram garajam riska darījumam ar parāda instrumentiem šādi:

| | JTDlong
  = max{LGD Vnotional + P&Llong
  - Adjustmentlong
  ; 0}
  kur:








  JTDlong | = | JTD bruto summa garajam riska darījumam; |
| --- | --- | --- | --- |
| Vnotional | = | instrumenta nosacītā summa; |
| P&Llong | = | termins, kas koriģē peļņu vai zaudējumus, ko iestāde jau uzskaitījusi saistībā ar izmaiņām tā instrumenta patiesajā vērtībā, kas rada garo riska darījumu. Peļņu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, zaudējumus – ar negatīvu zīmi; un |
| Adjustmentlong | = | summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes zaudējumi saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu. Palielinājumu Adjustmentlong mainīgais atspoguļo ar pozitīvu zīmi, samazinājumu – ar negatīvu zīmi. |

JTDlong
  = max{LGD Vnotional + P&Llong
  - Adjustmentlong
  ; 0}

kur:

JTDlong

=

JTD bruto summa garajam riska darījumam;

Vnotional

=

instrumenta nosacītā summa;

P&Llong

=

termins, kas koriģē peļņu vai zaudējumus, ko iestāde jau uzskaitījusi saistībā ar izmaiņām tā instrumenta patiesajā vērtībā, kas rada garo riska darījumu. Peļņu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, zaudējumus – ar negatīvu zīmi; un

Adjustmentlong

=

summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes zaudējumi saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu. Palielinājumu Adjustmentlong mainīgais atspoguļo ar pozitīvu zīmi, samazinājumu – ar negatīvu zīmi.

2.   Iestādes aprēķina JTD bruto summas katram īsajam riska darījumam ar parāda instrumentiem šādi:

| | JTDshort
  = min{LGD Vnotional
  - P&Lshort
  - Adjustmentshort
  ; 0}
  kur:








  JTD
  short | = | JTD bruto summa īsajam riska darījumam; |
| --- | --- | --- | --- |
| Vnotional | = | instrumenta nosacītā summa, ko formulā norāda ar negatīvu zīmi; |
| P&Lshort | = | termins, kas koriģē peļņu vai zaudējumus, ko iestāde jau uzskaitījusi saistībā ar izmaiņām tā instrumenta patiesajā vērtībā, kas rada īso riska darījumu. Peļņu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, zaudējumus – ar negatīvu zīmi; un |
| Adjustmentshort | = | summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes peļņa saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu. Samazinājumu Adjustmentshort mainīgais atspoguļo ar pozitīvu zīmi, un palielinājumu Adjustmentshort mainīgais atspoguļo ar negatīvu zīmi. |

JTDshort
  = min{LGD Vnotional
  - P&Lshort
  - Adjustmentshort
  ; 0}

kur:

JTD
  short

=

JTD bruto summa īsajam riska darījumam;

Vnotional

=

instrumenta nosacītā summa, ko formulā norāda ar negatīvu zīmi;

P&Lshort

=

termins, kas koriģē peļņu vai zaudējumus, ko iestāde jau uzskaitījusi saistībā ar izmaiņām tā instrumenta patiesajā vērtībā, kas rada īso riska darījumu. Peļņu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, zaudējumus – ar negatīvu zīmi; un

Adjustmentshort

=

summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes peļņa saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu. Samazinājumu Adjustmentshort mainīgais atspoguļo ar pozitīvu zīmi, un palielinājumu Adjustmentshort mainīgais atspoguļo ar negatīvu zīmi.

3.   Lai veiktu 1. un 2. punktā izklāstītos aprēķinus, LGD attiecībā uz parāda instrumentiem, kas iestādēm jāpiemēro, ir šādi:

| a) | riska darījumiem ar parāda instrumentiem, kam nav augstākās prioritātes, piesaista LGD 100 % apmērā; |
| --- | --- |

a)

riska darījumiem ar parāda instrumentiem, kam nav augstākās prioritātes, piesaista LGD 100 % apmērā;

| b) | riska darījumiem ar prioritāriem parāda instrumentiem piesaista LGD 75 % apmērā; |
| --- | --- |

b)

riska darījumiem ar prioritāriem parāda instrumentiem piesaista LGD 75 % apmērā;

| c) | riska darījumiem ar segtajām obligācijām, kā minēts 129. pantā, piesaista LGD 25 % apmērā. |
| --- | --- |

c)

riska darījumiem ar segtajām obligācijām, kā minēts 129. pantā, piesaista LGD 25 % apmērā.

4.   Lai veiktu 1. un 2. punktā izklāstītos aprēķinus, nosacītās summas nosaka šādi:

| a) | parāda instrumentu gadījumā nosacītā summa ir parāda instrumenta nominālvērtība; |
| --- | --- |

a)

parāda instrumentu gadījumā nosacītā summa ir parāda instrumenta nominālvērtība;

| b) | tādu atvasināto instrumentu gadījumā, kuru pamatā ir parāda vērtspapīru instrumenti, nosacītā summa ir atvasinātā instrumenta nosacītā summa. |
| --- | --- |

b)

tādu atvasināto instrumentu gadījumā, kuru pamatā ir parāda vērtspapīru instrumenti, nosacītā summa ir atvasinātā instrumenta nosacītā summa.

5.   Attiecībā uz riska darījumiem ar kapitāla vērtspapīru instrumentiem, iestādes aprēķinot JTD bruto summas, neizmanto formulas, kas minētas 1. un 2. punktā, bet šādas formulas:

| | JTDlong
  = max {LGD · V + P&Llong
  - Adjustmentlong
  ; 0} |
| --- | --- |

JTDlong
  = max {LGD · V + P&Llong
  - Adjustmentlong
  ; 0}

| | JTDshort
  = min {LGD · V + P&Lshort
  - Adjustmentshort
  ; 0}
  kur:








  JTD
  long | = | JTD bruto summa garajam riska darījumam; |
| --- | --- | --- | --- |
| JTD
  short | = | JTD bruto summa īsajam riska darījumam; un |
| V | = | kapitāla vērtspapīru patiesā vērtība vai – tādu atvasināto instrumentu gadījumā, kuru pamatā ir kapitāla vērtspapīra instrumenti, – pamatā esošā kapitāla vērtspapīra patiesā vērtība. |

JTDshort
  = min {LGD · V + P&Lshort
  - Adjustmentshort
  ; 0}

kur:

JTD
  long

=

JTD bruto summa garajam riska darījumam;

JTD
  short

=

JTD bruto summa īsajam riska darījumam; un

V

=

kapitāla vērtspapīru patiesā vērtība vai – tādu atvasināto instrumentu gadījumā, kuru pamatā ir kapitāla vērtspapīra instrumenti, – pamatā esošā kapitāla vērtspapīra patiesā vērtība.

6.   Iestādes piesaista kapitāla vērtspapīru instrumentiem LGD 100 % apmērā, lai veiktu aprēķinus, kas izklāstīti 5. punktā.

7.   Attiecībā uz riska darījumiem ar saistību neizpildes risku, kas izriet no atvasinātajiem instrumentiem, kuru maksājumi parādnieka saistību neizpildes gadījumā nav saistīti ar šā parādnieka emitētā konkrētā instrumenta nosacīto summu vai ar parādnieka LGD, vai ar šā parādnieka emitētu instrumentu, iestādes izmanto alternatīvas metodikas, aplēšot JTD bruto summas.

8.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu:

| a) | kā iestādēm jāaprēķina JTD summas dažāda veida instrumentiem saskaņā ar šo pantu; |
| --- | --- |

a)

kā iestādēm jāaprēķina JTD summas dažāda veida instrumentiem saskaņā ar šo pantu;

| b) | kuras alternatīvās metodikas iestādēm jāizmanto, aplēšot JTD bruto summas, kas minētas 7. punktā; |
| --- | --- |

b)

kuras alternatīvās metodikas iestādēm jāizmanto, aplēšot JTD bruto summas, kas minētas 7. punktā;

| c) | to instrumentu nosacītās summas, kas nav 4. punkta a) un b) punktā minētie instrumenti. |
| --- | --- |

c)

to instrumentu nosacītās summas, kas nav 4. punkta a) un b) punktā minētie instrumenti.

EBI šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai iesniedz līdz 2021. gada 28. jūnijam.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.

325.x pants

Pēkšņas saistību neizpildes neto summas

1.   Iestādes aprēķina JTD neto summas, veicot savstarpēju ieskaitu attiecībā uz JTD bruto summas īsajiem riska darījumiem un garajiem riska darījumiem. Savstarpējs ieskaits ir iespējams tikai starp tā paša parādnieka riska darījumiem, ja īsajiem riska darījumiem ir tāda pati vai zemāka prioritāte kā garajiem riska darījumiem.

2.   Savstarpējs ieskaits ir vai nu pilnīgs, vai daļējs, atkarībā no kompensējamajiem riska darījumu termiņiem:

| a) | savstarpējs ieskaits ir pilnīgs, ja visiem kompensējamajiem riska darījumiem termiņš ir viens gads vai ilgāk; |
| --- | --- |

a)

savstarpējs ieskaits ir pilnīgs, ja visiem kompensējamajiem riska darījumiem termiņš ir viens gads vai ilgāk;

| b) | savstarpējs ieskaits ir daļējs, ja vismaz vienam kompensējamajam riska darījumam termiņš ir īsāks par vienu gadu, un tādā gadījumā pēkšņas saistību neizpildes summas apjoms katram riska darījumam ar termiņu, kas īsāks par vienu gadu, tiek reizināts ar riska darījuma termiņa attiecību pret vienu gadu. |
| --- | --- |

b)

savstarpējs ieskaits ir daļējs, ja vismaz vienam kompensējamajam riska darījumam termiņš ir īsāks par vienu gadu, un tādā gadījumā pēkšņas saistību neizpildes summas apjoms katram riska darījumam ar termiņu, kas īsāks par vienu gadu, tiek reizināts ar riska darījuma termiņa attiecību pret vienu gadu.

3.   Ja savstarpējs ieskaits nav iespējams, JTD bruto summas ir vienādas ar JTD neto summām tādu riska darījumu gadījumā, kuru termiņš ir viens gads vai ilgāk. JTD bruto summas ar termiņu, kas īsāks par vienu gadu, tiek reizinātas ar riska darījuma termiņa attiecību pret vienu gadu, bet ne mazāk par trim mēnešiem, lai aprēķinātu JTD neto summas.

4.   Šā panta 2. un 3. punkta nolūkos drīzāk izmanto atvasināto instrumentu līgumu termiņus, nevis tiem pamatā esošo instrumentu termiņus. Naudas kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piesaista vai nu viena gada, vai triju mēnešu termiņu, pēc iestādes ieskatiem.

325.y pants

Pašu kapitāla prasību attiecībā uz saistību neizpildes risku aprēķināšana

1.   
  JTD neto summas, neatkarīgi no darījumu partnera veida, reizina ar saistību neizpildes riska pakāpēm, kas atbilst to kredītkvalitātei, kā norādīts 2. tabulā.

2. tabula

| Kredītkvalitātes kategorija | Saistību neizpildes riska pakāpe |
| --- | --- |
| Kredītkvalitātes 1. pakāpe | 0,5 % |
| Kredītkvalitātes 2. pakāpe | 3 % |
| Kredītkvalitātes 3. pakāpe | 6 % |
| Kredītkvalitātes 4. pakāpe | 15 % |
| Kredītkvalitātes 5. pakāpe | 30 % |
| Kredītkvalitātes 6. pakāpe | 50 % |
| Bez kategorijas | 15 % |
| Ar saistību neizpildi | 100 % |

Kredītkvalitātes kategorija

Saistību neizpildes riska pakāpe

Kredītkvalitātes 1. pakāpe

0,5 %

Kredītkvalitātes 2. pakāpe

3 %

Kredītkvalitātes 3. pakāpe

6 %

Kredītkvalitātes 4. pakāpe

15 %

Kredītkvalitātes 5. pakāpe

30 %

Kredītkvalitātes 6. pakāpe

50 %

Bez kategorijas

15 %

Ar saistību neizpildi

100 %

2.   Riska darījumi, kas iegūtu 0 % riska pakāpi saskaņā ar standartizēto pieeju kredītriskam atbilstoši II sadaļas 2. nodaļai, iegūst 0 % saistību neizpildes riska pakāpi attiecībā uz pašu kapitāla prasībām attiecībā uz saistību neizpildes risku.

3.   Svērto neto JTD piesaista šādām kopām– uzņēmumi, valstis un pašvaldības/municipalitātes.

4.   
  JTD svērtās neto summas apkopo katrā kopā, izmantojot šādu formulu:

| | DRCb = max {(Σi ∈ Long RWi · net JTD
  i – WtS · (Σi ∈ Short RWi · |net JTD
  i|); 0}
  kur:







  DRCb | = | pašu kapitāla prasība attiecībā uz saistību neizpildes risku kopai “b”; |
| --- | --- | --- | --- |
| i | = | indekss, kas apzīmē kopai“b” piederošu instrumentu; |
| RWi | = | riska pakāpe; un |
| WtS | = | rādītājs, kas atspoguļo riska ierobežošanas ieguvumu kopas ietvaros, un to aprēķina šādi: |

DRCb = max {(Σi ∈ Long RWi · net JTD
  i – WtS · (Σi ∈ Short RWi · |net JTD
  i|); 0}

kur:

DRCb

=

pašu kapitāla prasība attiecībā uz saistību neizpildes risku kopai “b”;

i

=

indekss, kas apzīmē kopai“b” piederošu instrumentu;

RWi

=

riska pakāpe; un

WtS

=

rādītājs, kas atspoguļo riska ierobežošanas ieguvumu kopas ietvaros, un to aprēķina šādi:

Lai aprēķinātu DRCb un WtS, visas kopā esošās pozīcijas garās un īsās pozīcijas apvieno attiecībā uz visām pozīcijām grupā neatkarīgi no to kredītkvalitātes pakāpes, kurai šīs pozīcijas piesaistītas, lai tādējādi aprēķinātu ar kopu saistītas pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību neizpildes risku.

5.   Galīgās pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību neizpildes risku nevērtspapīrošanas instrumentiem aprēķina kā kopaslīmeņa pašu kapitāla prasību vienkāršu summu.

2. apakšiedaļa

Pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību neizpildes risku vērtspapīrošanas instrumentiem, kas nav iekļauti ACTP

325.z pants

Pēkšņas saistību neizpildes summas

1.   Pēkšņas saistību neizpildes bruto summas attiecībā uz vērtspapīrošanas riska darījumiem ir to tirgus vērtība vai, ja tirgus vērtība nav pieejama, to patiesā vērtība, kas noteikta saskaņā ar piemērojamām grāmatvedības pamatnostādnēm.

2.   Pēkšņas saistību neizpildes neto summas nosaka, veicot pēkšņas saistību neizpildes garo riska darījumu bruto summu un pēkšņas saistību neizpildes īso riska darījumu bruto summu savstarpēju ieskaitu. Savstarpējs ieskaits ir iespējams tikai starp vērtspapīrošanas riska darījumiem ar to pašu pamatā esošo aktīvu portfeli un no tā paša laidiena. Nav atļauts savstarpējs ieskaits starp vērtspapīrošanas riska darījumiem ar dažādiem pamatā esošiem aktīvu portfeļiem, pat ja savienojuma un atsaistes punkti ir tie paši.

3.   Ja, sadalot vai apvienojot esošos vērtspapīrošanas riska darījumus, citus esošos vērtspapīrošanas riska darījumus var pilnībā atkārtot, izņemot termiņu dimensiju, riska darījumus, kas izriet no minētās sadalīšanas vai apvienošanas, savstarpēja ieskaita nolūkos var izmantot esošo vērtspapīru riska darījumu vietā.

4.   Ja, sadalot vai apvienojot pamatā esošu parādnieku riska darījumus, ir iespējams pilnībā atkārtot visu esoša vērtspapīrošanas riska darījuma laidiena struktūru, riska darījumus, kas izriet no minētās sadalīšanas vai apvienošanas, savstarpēja ieskaita nolūkos var izmantot esošo vērtspapīru riska darījumu vietā. Ja pamatā esošus parādniekus izmanto šādā veidā, tos izslēdz no nevērtspapīrošanas saistību neizpildes riska aprēķina.

5.   Regulas 325.x pantu piemēro gan esošiem vērtspapīrošanas riska darījumiem, gan vērtspapīrošanas riska darījumiem, ko izmanto saskaņā ar šā panta 3. vai 4. punktu. Attiecīgie termiņi ir vērtspapīrošanas laidienu termiņi.

325.aa pants

Pašu kapitāla prasību attiecībā uz saistību neizpildes risku vērtspapīrošanas instrumentiem aprēķināšana

1.   Vērtspapīrošanas riska darījumu JTD neto summas reizina ar 8 % no riska pakāpes, ko piemēro attiecīgajam vērtspapīrošanas riska darījumam, tostarp VPS vērtspapīrošanai, netirdzniecības portfelī saskaņā ar pieeju hierarhiju, kas izklāstīta II sadaļas 5. nodaļas 3. iedaļā, un neatkarīgi no darījumu partnera veida.

2.   Viena gada termiņu piemēro visiem laidieniem, kuriem riska pakāpes aprēķina saskaņā ar SEC-IRBA un SEC-ERBA.

3.   Attiecībā uz risku svērtās JTD summas individuāliem naudas vērtspapīrošanas riska darījumiem ierobežo ar šīs pozīcijas patieso vērtību.

4.   Attiecībā uz risku svērtās neto JTD summas piesaista šādām kopām:

| a) | vienai kopīgai kopaiattiecībā uz visām komercsabiedrībām, neatkarīgi no reģiona; |
| --- | --- |

a)

vienai kopīgai kopaiattiecībā uz visām komercsabiedrībām, neatkarīgi no reģiona;

| b) | 44 dažādām kopām, kas atbilst vienai kopaikatrā reģionā attiecībā uz katru no otrajā daļā definētajām 11 aktīvu klasēm. |
| --- | --- |

b)

44 dažādām kopām, kas atbilst vienai kopaikatrā reģionā attiecībā uz katru no otrajā daļā definētajām 11 aktīvu klasēm.

Pirmās daļas nolūkos 11 aktīvu klases ir šādas: uz aktīviem balstīti komerciāli vērtspapīri (ABKV), autokredīti/līzings, ar mājokļu hipotēkām nodrošināti vērtspapīri (RMBS), kredītkartes, ar komerciālām hipotēkām nodrošināti vērtspapīri (CMBS), nodrošinātās kredītsaistības, nodrošinātas parādsaistības kvadrātā (CDO kvadrātā), mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), studiju kreditēšana, pārējā mazumtirdzniecība un pārējā vairumtirdzniecība. Četri reģioni ir Āzija, Eiropa, Ziemeļamerika un pārējā pasaule.

5.   Lai piesaistītu vērtspapīrošanas riska darījumu kādai kopai, iestādes paļaujas uz tirgū plaši lietoto klasifikāciju. Iestādes katru vērtspapīrošanas riska darījumu piesaista tikai vienai 4. punktā minētajai kopai. Jebkuru vērtspapīrošanas riska darījumu, kuru iestāde nevar piesaistīt kopai attiecībā uz aktīvu klasi vai reģionu, attiecīgi piesaista kategorijām “pārējā mazumtirdzniecība”, “pārējā vairumtirdzniecība” vai reģionam “pārējā pasaule”.

6.   Svērtās neto JTD summas apkopo katrā kopā tāpat, kā attiecībā uz nevērtspapīrošanas riska darījumu saistību neizpildes risku, izmantojot formulu, kas minēta 325.y panta 4. punktā, un tās veido pašu kapitāla prasību attiecībā uz saistību neizpildes risku katrai kopai.

7.   Galīgo pašu kapitāla prasību attiecībā uz saistību neizpildes risku vērtspapīrošanas instrumentiem, kas nav iekļauti ACTP, aprēķina kā vienkāršu kopas līmeņa pašu kapitāla prasību summu.

3. apakšiedaļa

Pašu kapitāla prasības attiecība uz saistību neizpildes risku vērtspapīrošanas instrumentiem, kas ir iekļauti ACTP

325.ab pants

Darbības joma

1.   Attiecībā uz ACTP pašu kapitāla prasībās iekļauj saistību neizpildes risku vērtspapīrošanas riska darījumiem un nevērtspapīrošanas riska ierobežojumiem. Šos riska ierobežojumus izslēdz no nevērtspapīrošanas saistību neizpildes riska aprēķiniem. Ieguvums, kas rodas veicot diversifikāciju starp pašu kapitāla prasību attiecībā uz saistību neizpildes risku nevērtspapīrošanas instrumentiem, pašu kapitāla prasību attiecībā uz saistību neizpildes risku vērtspapīrošanas instrumentiem, kas nav iekļauti ACTP, un pašu kapitāla prasību attiecībā uz saistību neizpildes risku vērtspapīrošanas instrumentiem, kas ir iekļauti ACTP, netiek ņemts vērā.

2.   Attiecībā uz tirgotiem nevērtspapīrošanas kredīta un kapitāla vērtspapīru atvasinātiem instrumentiem, JTD summas individuālajām sastāvdaļām nosaka, izmantojot caurskatīšanas pieeju.

325.ac pants

Pēkšņas saistību neizpildes summas attiecībā uz ACTP

1.   Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “sadalīšana ar vērtēšanas modeli” nozīmē, ka viena parādnieka sastāvdaļa vērtspapīrošanā tiek vērtēta kā starpība starp vērtspapīrošanas beznosacījumu vērtību un vērtspapīrošanas vērtību ar nosacījumiem, pieņemot, ka šis viens parādnieks neizpilda saistības ar LGD 100 % apmērā. |
| --- | --- |

a)

“sadalīšana ar vērtēšanas modeli” nozīmē, ka viena parādnieka sastāvdaļa vērtspapīrošanā tiek vērtēta kā starpība starp vērtspapīrošanas beznosacījumu vērtību un vērtspapīrošanas vērtību ar nosacījumiem, pieņemot, ka šis viens parādnieks neizpilda saistības ar LGD 100 % apmērā.

| b) | “atkārtošana” nozīmē, ka individuālu vērtspapīrošanas indeksa laidienu apvienošana tiek kombinēta, lai atkārtotu citu laidienu no tā paša indeksa sērijas vai lai atkārtotu laidienos nesadalītu pozīciju šā indeksa sērijā; |
| --- | --- |

b)

“atkārtošana” nozīmē, ka individuālu vērtspapīrošanas indeksa laidienu apvienošana tiek kombinēta, lai atkārtotu citu laidienu no tā paša indeksa sērijas vai lai atkārtotu laidienos nesadalītu pozīciju šā indeksa sērijā;

| c) | “sadalīšana” nozīmē indeksa atkārtošanu, kad pēc vērtspapīrošanas veikšanas pamatā esošie riska darījumi portfelī ir identiski viena parādnieka riska darījumiem, kas sastāda šo indeksu. |
| --- | --- |

c)

“sadalīšana” nozīmē indeksa atkārtošanu, kad pēc vērtspapīrošanas veikšanas pamatā esošie riska darījumi portfelī ir identiski viena parādnieka riska darījumiem, kas sastāda šo indeksu.

2.   JTD bruto summas attiecībā uz vērtspapīrošanas riska darījumiem un nevērtspapīrošanas riska darījumiem ACTP ir to tirgus vērtība vai, ja tirgus vērtība nav pieejama, to patiesā vērtība, kas noteikta saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu.

3.   N-tā saistību nepildīšanas gadījuma produktus atzīst par sadalītiem produktiem ar šādiem savienošanas un atsaistes punktiem:

| a) | savienošanas punkts = (N – 1)/ kopējais parādnieku skaits; |
| --- | --- |

a)

savienošanas punkts = (N – 1)/ kopējais parādnieku skaits;

| b) | atsaistes punkts = N/ kopējais parādnieku skaits,
  kur “kopējais parādnieku skaits” ir kopējais parādnieku skaits pamatā esošā grozā vai portfelī. |
| --- | --- |

b)

atsaistes punkts = N/ kopējais parādnieku skaits,

kur “kopējais parādnieku skaits” ir kopējais parādnieku skaits pamatā esošā grozā vai portfelī.

4.   
  JTD neto summas nosaka, veicot savstarpēju ieskaitu starp JTD garo riska darījumu bruto summām un JTD īso riska darījumu bruto summām. Savstarpējs ieskaits ir iespējams tikai starp riska darījumiem, kas citādi ir identiski, izņemot termiņu. Savstarpējs ieskaits ir iespējams tikai šādā veidā:

| a) | attiecībā uz indeksiem, indeksu laidieniem un individuālām vajadzībām pielāgotiem laidieniem, savstarpējs ieskaits ir iespējams starp termiņiem, kas pieder tai pašai indeksu saimei, sērijai un laidienam, ievērojot noteikumus riska darījumiem ar mazāk nekā viena gada termiņu, kas iekļautas 325.x pantā; JTD garo un JTD īso riska darījumu bruto summas, kas ir pilnīgi atkārtojamas, var savstarpēji ieskaitīt, veicot sadalīšanu vienam parādniekam ekvivalentos riska darījumos, izmantojot vērtēšanas modeli; šādos gadījumos viena parādnieka JTD ekvivalentu riska darījumu bruto summas, kas iegūtas sadalīšanas gaitā, ir vienādas ar nesadalīta riska darījuma JTD bruto summu; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz indeksiem, indeksu laidieniem un individuālām vajadzībām pielāgotiem laidieniem, savstarpējs ieskaits ir iespējams starp termiņiem, kas pieder tai pašai indeksu saimei, sērijai un laidienam, ievērojot noteikumus riska darījumiem ar mazāk nekā viena gada termiņu, kas iekļautas 325.x pantā; JTD garo un JTD īso riska darījumu bruto summas, kas ir pilnīgi atkārtojamas, var savstarpēji ieskaitīt, veicot sadalīšanu vienam parādniekam ekvivalentos riska darījumos, izmantojot vērtēšanas modeli; šādos gadījumos viena parādnieka JTD ekvivalentu riska darījumu bruto summas, kas iegūtas sadalīšanas gaitā, ir vienādas ar nesadalīta riska darījuma JTD bruto summu;

| b) | savstarpējs ieskaits sadalīšanas ceļā, kā norādīts a) apakšpunktā, nav atļauts attiecībā uz atkārtotu vērtspapīrošanu vai vērtspapīrošanas atvasinātajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

b)

savstarpējs ieskaits sadalīšanas ceļā, kā norādīts a) apakšpunktā, nav atļauts attiecībā uz atkārtotu vērtspapīrošanu vai vērtspapīrošanas atvasinātajiem instrumentiem;

| c) | attiecībā uz indeksiem un indeksa laidieniem savstarpējs ieskaits ir iespējams termiņiem, kas pieder tai pašai saimei, sērijai un laidienam, veicot atkārtošanu vai sadalīšanu; ja garie riska darījumi un īsie riska darījumi ir citādi līdzvērtīgi, izņemot vienu atlikušo sastāvdaļu, savstarpējs ieskaits ir atļauts un JTD neto summa atspoguļo atlikušo riska darījumu; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz indeksiem un indeksa laidieniem savstarpējs ieskaits ir iespējams termiņiem, kas pieder tai pašai saimei, sērijai un laidienam, veicot atkārtošanu vai sadalīšanu; ja garie riska darījumi un īsie riska darījumi ir citādi līdzvērtīgi, izņemot vienu atlikušo sastāvdaļu, savstarpējs ieskaits ir atļauts un JTD neto summa atspoguļo atlikušo riska darījumu;

| d) | dažādus laidienus no tās pašas indeksa sērijas, dažādas tā paša indeksa sērijas un dažādas indeksu saimes nedrīkst izmantot, lai veiktu savstarpēju ieskaitu. |
| --- | --- |

d)

dažādus laidienus no tās pašas indeksa sērijas, dažādas tā paša indeksa sērijas un dažādas indeksu saimes nedrīkst izmantot, lai veiktu savstarpēju ieskaitu.

325.ad pants

Pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību neizpildes risku attiecībā uz ACTP aprēķināšana

1.   
  JTD neto summas reizina:

| a) | attiecībā uz laidienos sadalītiem produktiem – ar saistību neizpildes riska pakāpēm, kas atbilst to kredītkvalitātei, kā norādīts 325.y panta 1. un 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz laidienos sadalītiem produktiem – ar saistību neizpildes riska pakāpēm, kas atbilst to kredītkvalitātei, kā norādīts 325.y panta 1. un 2. punktā;

| b) | attiecībā uz laidienos nesadalītiem produktiem – ar saistību neizpildes riska pakāpēm, kas minētas 325.aa panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz laidienos nesadalītiem produktiem – ar saistību neizpildes riska pakāpēm, kas minētas 325.aa panta 1. punktā.

2.   Attiecībā uz risku JTD svērtās neto summas piesaista kopām, kas atbilst indeksam.

3.   
  JTD svērtās neto summas apkopo katrā kopā, izmantojot šādu formulu:

| | DRCb = max {(Σi ∈ long RWi · net JTD
  i – WtSACTP · (Σi ∈ short RWi · |net JTD
  i|); 0}
  kur:







  DRCb | = | pašu kapitāla prasība attiecībā uz saistību neizpildes risku kopai “b”; |
| --- | --- | --- | --- |
| i | = | instruments, kas pieder kopai “b”; un |
| WtS
  ACTP | = | rādītājs, kas atzīst ieguvumu attiecībā uz riska ierobežošanas attiecībām kopā, un to aprēķina saskaņā ar WtS formulu, kas izklāstīta 325.y panta 4. punktā, bet izmantojot garās pozīcijas un īsās pozīcijas visā ACTP, nevis tikai konkrētā pozīciju kopā. |

DRCb = max {(Σi ∈ long RWi · net JTD
  i – WtSACTP · (Σi ∈ short RWi · |net JTD
  i|); 0}

kur:

DRCb

=

pašu kapitāla prasība attiecībā uz saistību neizpildes risku kopai “b”;

i

=

instruments, kas pieder kopai “b”; un

WtS
  ACTP

=

rādītājs, kas atzīst ieguvumu attiecībā uz riska ierobežošanas attiecībām kopā, un to aprēķina saskaņā ar WtS formulu, kas izklāstīta 325.y panta 4. punktā, bet izmantojot garās pozīcijas un īsās pozīcijas visā ACTP, nevis tikai konkrētā pozīciju kopā.

4.   Iestādes aprēķina ACTP saistību neizpildes riska pašu kapitāla prasības, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

| DRC
  ACTP | = | pašu kapitāla prasība attiecībā uz saistību neizpildes risku attiecībā uz ACTP; un |
| --- | --- | --- |
| DRCb | = | pašu kapitāla prasība attiecībā uz saistību neizpildes risku kopai “b”. |

DRC
  ACTP

=

pašu kapitāla prasība attiecībā uz saistību neizpildes risku attiecībā uz ACTP; un

DRCb

=

pašu kapitāla prasība attiecībā uz saistību neizpildes risku kopai “b”.

6. iedaļa

Riska pakāpes un korelācijas

1. apakšiedaļa

Delta riska pakāpes un korelācijas

325.ae pants

Riska pakāpes vispārīgam procentu likmju riskam

1.   Attiecībā uz valūtām, kas nav iekļautas likvīdāko valūtu apakškategorijā, kā minēts 325.bd panta 7. punkta b) apakšpunktā, riska pakāpes jutīgumam pret bezriska likmes riska faktoriem katrai 3. tabulā iekļautajai kopai precizē, ievērojot 461.a pantā minēto deleģēto aktu.

3. tabula

| Kopa | Termiņš |
| --- | --- |
| 1. | 0,25 gadi |
| 2. | 0,5 gadi |
| 3. | 1 gadi |
| 4. | 2 gadi |
| 5. | 3 gadi |
| 6. | 5 gadi |
| 7. | 10 gadi |
| 8. | 15 gadi |
| 9. | 20 gadi |
| 10. | 30 gadi |

Kopa

Termiņš

1.

0,25 gadi

2.

0,5 gadi

3.

1 gadi

4.

2 gadi

5.

3 gadi

6.

5 gadi

7.

10 gadi

8.

15 gadi

9.

20 gadi

10.

30 gadi

2.   Kopīgu riska pakāpi gan visam jutīgumam pret inflāciju, gan starpvalūtu bāzes riska faktoriem precizē deleģētajā aktā, kas minēts 461.a pantā.

3.   Attiecībā uz valūtām, kas ir iekļautas likvīdāko valūtu apakškategorijā, kā minēts 325. bd panta 7. punkta b) apakšpunktā, un iestādes vietējo valūtu, bezriska likmes riska faktoru riska pakāpes ir riska pakāpes, kas minētas 3. tabulā, dalot tās ar √2.

325.af pants

Kopas iekšējās korelācijas attiecībā uz vispārīgo procentu likmju risku

1.   Divu svērto jutīgumu korelāciju starp vispārīgā procentu likmes riska faktoriem WSk un WSl, kas ir tajā pašā kopāun ar to pašu piesaistīto termiņu, tomēr ar atbilstību dažādām līknēm, ρkl nosaka kā 99,90 %.

2.   Divu svērto jutīgumu korelāciju starp vispārīgā procentu likmes riska faktoriem WSk un WSl, kas ir tajā pašā kopā, ar atbilstību tai pašai līknei, bet ar dažādiem termiņiem, nosaka saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

| Tk (attiecīgi Tl) | = | termiņš, kas attiecas uz bezriska likmi; |
| --- | --- | --- |
| θ | = | 3 %. |

Tk (attiecīgi Tl)

=

termiņš, kas attiecas uz bezriska likmi;

θ

=

3 %.

3.   Attiecībā uz diviem vispārīgā procentu likmes riska faktoru WSk un WSl svērtajiem jutīgumiem tajā pašā kopā, ar atbilstību dažādām līknēm un ar dažādiem termiņiem, korelācija ρkl ir vienāda ar korelācijas parametru, kas minēts 2. punktā, reizinot to ar 99,90 %.

4.   Attiecībā uz vispārīgā procentu likmes riska faktoru WSk jebkuru attiecīgo svērto jutīgumu un inflācijas riska faktoru WSl jebkuru attiecīgo svērto jutīgumu, korelāciju nosaka kā 40 %.

5.   Attiecībā uz starpvalūtu bāzes riska faktoru WSk jebkuru attiecīgo svērto jutīgumu un vispārīgā procentu likmes riska faktoru WSl jebkuru attiecīgo svērto jutīgumu, tostarp attiecībā uz citu starpvalūtu bāzes riska faktoru, korelāciju nosaka kā 0 %.

325. ag pants

Kopu korelācijas attiecībā uz vispārīgo procentu likmju risku

1.   Parametru γbc = 50 % izmanto, lai apkopotu riska faktorus, kas pieder dažādām kopām.

2.   Parametru ybc = 80 % izmanto, lai apkopotu procentu likmes riska faktoru, pamatojoties uz 325.av panta 3. punktā minēto valūtu, un procentu likmes riska faktoru, pamatojoties uz euro.

325.ah pants

Riska pakāpes nevērtspapīrošanas kredītriska starpības riskam instrumentiem

1.   Riska pakāpes jutīgumam pret kredītriska starpības riska faktoriem attiecībā uz nevērtspapīrošanu visās 4. tabulā iekļautajās kopās ir tādas pašas attiecībā uz visiem termiņiem (0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi).

4. tabula

| Kopas numurs | Kredītkvalitāte | Sektors | Riska pakāpe
  (procentpunkti) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Visas | Dalībvalsts centrālā valdība, tostarp centrālās bankas | 0,50 % |
| 2. | Kredītkvalitātes 1.–3. pakāpe | Trešās valsts centrālā valdība, tostarp centrālās bankas, daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas, kas minētas 117. panta 2. punktā vai 118. pantā | 0,5 % |
| 3. | Reģionālās vai vietējās pašvaldības un publiskā sektora struktūras | 1,0 % |
| 4. | Finanšu sektora sabiedrības, tostarp kredītiestādes, kas iekļautas centrālajā valdībā, reģionālajā valdībā vai vietējā pašvaldībā vai ko tās izveidojušas, un aizdevēji veicināšanas nolūkā | 5,0 % |
| 5. | Pamatmateriāli, enerģētika, rūpniecības preces, lauksaimniecība, ražošana, ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 3,0 % |
| 6. | Patēriņa preces un pakalpojumi, pārvadāšana un uzglabāšana, administratīvo un atbalsta dienestu darbība | 3,0 % |
| 7. | Tehnoloģijas, telesakari | 2,0 % |
| 8. | Veselības aprūpe, komunālie pakalpojumi, profesionālā un tehniskā darbība | 1,5 % |
| 9. | Segtās obligācijas, kuras dalībvalstīs emitējušas kredītiestādes | 1,0 % |
| 11. | Kredītkvalitātes 4.–6. pakāpe | Trešās valsts centrālā valdība, tostarp centrālās bankas, daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas, kas minētas 117. panta 2. punktā vai 118. pantā | |
| 12. | Reģionālās vai vietējās pašvaldības un publiskā sektora struktūras | 4,0 % |
| 13. | Finanšu sektora sabiedrības, tostarp kredītiestādes, kas iekļautas centrālajā valdībā, reģionālajā valdībā vai vietējā pašvaldībā vai ko tās izveidojušas, un aizdevēji veicināšanas nolūkā | 12,0 % |
| 14. | Pamatmateriāli, enerģētika, rūpniecības preces, lauksaimniecība, ražošana, ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 7,0 % |
| 15. | Patēriņa preces un pakalpojumi, pārvadāšana un uzglabāšana, administratīvo un atbalsta dienestu darbība | 8,5 % |
| 16. | Tehnoloģijas, telesakari | 5,5 % |
| 17. | Veselības aprūpe, komunālie pakalpojumi, profesionālā un tehniskā darbība | 5,0 % |
| 18. | Citi sektori | 12,0 % |

Kopas numurs

Kredītkvalitāte

Sektors

Riska pakāpe

(procentpunkti)

1.

Visas

Dalībvalsts centrālā valdība, tostarp centrālās bankas

0,50 %

2.

Kredītkvalitātes 1.–3. pakāpe

Trešās valsts centrālā valdība, tostarp centrālās bankas, daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas, kas minētas 117. panta 2. punktā vai 118. pantā

0,5 %

3.

Reģionālās vai vietējās pašvaldības un publiskā sektora struktūras

1,0 %

4.

Finanšu sektora sabiedrības, tostarp kredītiestādes, kas iekļautas centrālajā valdībā, reģionālajā valdībā vai vietējā pašvaldībā vai ko tās izveidojušas, un aizdevēji veicināšanas nolūkā

5,0 %

5.

Pamatmateriāli, enerģētika, rūpniecības preces, lauksaimniecība, ražošana, ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

3,0 %

6.

Patēriņa preces un pakalpojumi, pārvadāšana un uzglabāšana, administratīvo un atbalsta dienestu darbība

3,0 %

7.

Tehnoloģijas, telesakari

2,0 %

8.

Veselības aprūpe, komunālie pakalpojumi, profesionālā un tehniskā darbība

1,5 %

9.

Segtās obligācijas, kuras dalībvalstīs emitējušas kredītiestādes

1,0 %

11.

Kredītkvalitātes 4.–6. pakāpe

Trešās valsts centrālā valdība, tostarp centrālās bankas, daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas, kas minētas 117. panta 2. punktā vai 118. pantā

12.

Reģionālās vai vietējās pašvaldības un publiskā sektora struktūras

4,0 %

13.

Finanšu sektora sabiedrības, tostarp kredītiestādes, kas iekļautas centrālajā valdībā, reģionālajā valdībā vai vietējā pašvaldībā vai ko tās izveidojušas, un aizdevēji veicināšanas nolūkā

12,0 %

14.

Pamatmateriāli, enerģētika, rūpniecības preces, lauksaimniecība, ražošana, ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

7,0 %

15.

Patēriņa preces un pakalpojumi, pārvadāšana un uzglabāšana, administratīvo un atbalsta dienestu darbība

8,5 %

16.

Tehnoloģijas, telesakari

5,5 %

17.

Veselības aprūpe, komunālie pakalpojumi, profesionālā un tehniskā darbība

5,0 %

18.

Citi sektori

12,0 %

2.   Lai piesaistītu riska darījumu sektoram, iestādes izmanto klasifikāciju, kas tiek plaši lietota tirgū, lai sadalītu emitentus pa sektoriem. Iestādes piesaista katru emitentu tikai vienai sektora kopai, kas norādīta 4. tabulā. Jebkura tāda emitenta riska darījumus, kuru iestāde nevar šādā veidā piesaistīt kādam sektoram, piesaista 4. tabulas 18. kopai.

325.ai pants

Kopas iekšējās korelācijas kredītriska starpības riskam attiecībā uz nevērtspapīrošanas instrumentiem

1.   Starp diviem jutīgumiem WSk un WSl tajā pašā kopā korelācijas parametru ρkl nosaka šādi:

| | ρkl = ρkl
  (parādnieks) · ρkl
  (termiņš) · ρkl
  (bāze)

  kur: | ρkl
  (parādnieks) ir vienāds ar 1, ja divi parādnieki ar jutīgumiem k un l ir identiski, citos gadījumos tas ir 35 %; |
| --- | --- | --- |

ρkl = ρkl
  (parādnieks) · ρkl
  (termiņš) · ρkl
  (bāze)

kur:

ρkl
  (parādnieks) ir vienāds ar 1, ja divi parādnieki ar jutīgumiem k un l ir identiski, citos gadījumos tas ir 35 %;

| | ρkl
  (termiņš) ir vienāds ar 1, ja divas virsotnes jutīgumiem k un l ir identiskas, citos gadījumos tas ir 65 %; un |
| --- | --- |

ρkl
  (termiņš) ir vienāds ar 1, ja divas virsotnes jutīgumiem k un l ir identiskas, citos gadījumos tas ir 65 %; un

| | ρkl
  (bāze) ir vienāds ar 1, ja divi jutīgumi attiecas uz tām pašām līknēm, citos gadījumos tas ir 99,90 %. |
| --- | --- |

ρkl
  (bāze) ir vienāds ar 1, ja divi jutīgumi attiecas uz tām pašām līknēm, citos gadījumos tas ir 99,90 %.

2.   Šā panta 1. punktā minētos korelācijas parametrus nepiemēro 325.ah panta 1. punkta 4. tabulas 18. kopai. Kapitāla prasība attiecībā uz delta riska aprēķināšanas formulu 18. kopā ir vienāda ar summu, ko veido minētajā kopā piesaistīto neto svērto jutīgumu absolūtās vērtības:

Formula

325. aj pants

Korelācijas starp kopām kredītriska starpības riskam attiecībā uz nevērtspapīrošanas instrumentiem

Korelācijas parametru γbc, ko piemēro dažādu kopujutīgumu apkopojumam, nosaka kā:

| | γbc = γbc
  (reitings) · γbc
  (sektors)

  kur: | γbc
  (reitings) ir vienāds ar 1, ja divām kopāmir tāda pati kredītkvalitātes kategorija (vai nu kredītkvalitātes 1.–3. pakāpe vai kredītkvalitātes 4.–6 pakāpe), citos gadījumos tas ir 50 %; lai veiktu šo aprēķinu, 1. kopuuzskata par tādu, kas pieder pie tās pašas kredītkvalitātes kategorijas kā kopas, kurām ir kredītkvalitātes 1.–3. pakāpe; un |
| --- | --- | --- |

γbc = γbc
  (reitings) · γbc
  (sektors)

kur:

γbc
  (reitings) ir vienāds ar 1, ja divām kopāmir tāda pati kredītkvalitātes kategorija (vai nu kredītkvalitātes 1.–3. pakāpe vai kredītkvalitātes 4.–6 pakāpe), citos gadījumos tas ir 50 %; lai veiktu šo aprēķinu, 1. kopuuzskata par tādu, kas pieder pie tās pašas kredītkvalitātes kategorijas kā kopas, kurām ir kredītkvalitātes 1.–3. pakāpe; un

| | γbc
  (sektors) ir vienāds ar 1, ja divas kopaspieder pie tā paša sektora, citos gadījumos tas ir vienāds ar 5. tabulā norādīto procentuālo īpatsvaru:

  5. tabula














  Grupa | 1., 2. un 11. | 3. un12. | 4. un 13. | 5. un 14. | 6. un 15. | 7. un 16. | 8. un 17. | 9. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.,2. un 11. | | 75 % | 10 % | 20 % | 25 % | 20 % | 15 % | 10 % |
| 3. un 12. | | | 5 % | 15 % | 20 % | 15 % | 10 % | 10 % |
| 4. un 13. | | | | 5 % | 15 % | 20 % | 5 % | 20 % |
| 5. un 14. | | | | | 20 % | 25 % | 5 % | 5 % |
| 6. un 15. | | | | | | 25 % | 5 % | 15 % |
| 7 un 16. | | | | | | | 5 % | 20 % |
| 8. un 17. | | | | | | | | 5 % |
| 9. | | | | | | | | — |

γbc
  (sektors) ir vienāds ar 1, ja divas kopaspieder pie tā paša sektora, citos gadījumos tas ir vienāds ar 5. tabulā norādīto procentuālo īpatsvaru:

5. tabula

Grupa

1., 2. un 11.

3. un12.

4. un 13.

5. un 14.

6. un 15.

7. un 16.

8. un 17.

9.

1.,2. un 11.

75 %

10 %

20 %

25 %

20 %

15 %

10 %

3. un 12.

5 %

15 %

20 %

15 %

10 %

10 %

4. un 13.

5 %

15 %

20 %

5 %

20 %

5. un 14.

20 %

25 %

5 %

5 %

6. un 15.

25 %

5 %

15 %

7 un 16.

5 %

20 %

8. un 17.

5 %

9.

—

325.ak pants

Riska pakāpes kredītriska starpības riska vērtspapīrošanas instrumentiem, kas iekļauti ACTP

Riska pakāpes jutīgumam pret kredītriska starpības vērtspapīrošanas, kas iekļauti ACTP, riska faktoriem visās kopās ir tās pašas attiecībā uz visiem termiņiem (0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi), un attiecībā uz katru 6. tabulā iekļauto koputās precizē saskaņā ar 461.a pantā minēto deleģēto aktu:

6. tabula

| Kopas numurs | Kredīt-kvalitāte | Sektors |
| --- | --- | --- |
| 1. | Visas | Dalībvalstu centrālā valdība, tostarp centrālās bankas |
| 2. | Kredīt-kvalitātes 1.–3. pakāpe | Trešās valsts centrālā valdība, tostarp trešo valstu centrālās bankas, daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas, kas minētas 117. panta 2. punktā vai 118. pantā |
| 3. | Reģionālās vai vietējās pašvaldības un publiskā sektora struktūras |
| 4. | Finanšu sektora sabiedrības, tostarp kredītiestādes, kuras dibinājušas vai izveidojušas centrālā valdība, reģionālā valdība vai vietējā pašvaldība s, un aizdevēji veicināšanas nolūkā (promotional lenders) |
| 5. | Pamatmateriāli, enerģētika, rūpniecības preces, lauksaimniecība, ražošana, ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| 6. | Patēriņa preces un pakalpojumi, pārvadāšana un uzglabāšana, administratīvo un atbalsta dienestu darbība |
| 7. | Tehnoloģijas, telesakari |
| 8. | Veselības aprūpe, komunālie pakalpojumi, profesionālā un tehniskā darbība |
| 9. | Segtās obligācijas, kuras dalībvalstīs emitējušas kredītiestādes |
| 10. | Segtās obligācijas, kuras trešās valstīs emitējušas kredītiestādes |
| 11. | Kredīt-kvalitātes 4.–6. pakāpe | Trešās valsts centrālā valdība, tostarp centrālās bankas, daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas, kas minētas 117. panta 2. punktā vai 118. pantā |
| 12. | Reģionālās vai vietējās pašvaldības un publiskā sektora struktūras |
| 13. | Finanšu sektora struktūras, tostarp kredītiestādes, kas iekļautas centrālajā valdībā, reģionālajā valdībā vai vietējā pašvaldībā vai ko tās izveidojušas, un aizdevēji veicināšanas nolūkā |
| 14. | Pamatmateriāli, enerģētika, rūpniecība, lauksaimniecība, ražošana, ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| 15. | | Patēriņa preces un pakalpojumi, pārvadāšana un uzglabāšana, administratīvo un atbalsta dienestu darbība |
| 16. | Tehnoloģijas, telesakari |
| 17. | Veselības aprūpe, komunālie pakalpojumi, profesionālā un tehniskā darbība |
| 18. | Citi sektori |

Kopas numurs

Kredīt-kvalitāte

Sektors

1.

Visas

Dalībvalstu centrālā valdība, tostarp centrālās bankas

2.

Kredīt-kvalitātes 1.–3. pakāpe

Trešās valsts centrālā valdība, tostarp trešo valstu centrālās bankas, daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas, kas minētas 117. panta 2. punktā vai 118. pantā

3.

Reģionālās vai vietējās pašvaldības un publiskā sektora struktūras

4.

Finanšu sektora sabiedrības, tostarp kredītiestādes, kuras dibinājušas vai izveidojušas centrālā valdība, reģionālā valdība vai vietējā pašvaldība s, un aizdevēji veicināšanas nolūkā (promotional lenders)

5.

Pamatmateriāli, enerģētika, rūpniecības preces, lauksaimniecība, ražošana, ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

6.

Patēriņa preces un pakalpojumi, pārvadāšana un uzglabāšana, administratīvo un atbalsta dienestu darbība

7.

Tehnoloģijas, telesakari

8.

Veselības aprūpe, komunālie pakalpojumi, profesionālā un tehniskā darbība

9.

Segtās obligācijas, kuras dalībvalstīs emitējušas kredītiestādes

10.

Segtās obligācijas, kuras trešās valstīs emitējušas kredītiestādes

11.

Kredīt-kvalitātes 4.–6. pakāpe

Trešās valsts centrālā valdība, tostarp centrālās bankas, daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas, kas minētas 117. panta 2. punktā vai 118. pantā

12.

Reģionālās vai vietējās pašvaldības un publiskā sektora struktūras

13.

Finanšu sektora struktūras, tostarp kredītiestādes, kas iekļautas centrālajā valdībā, reģionālajā valdībā vai vietējā pašvaldībā vai ko tās izveidojušas, un aizdevēji veicināšanas nolūkā

14.

Pamatmateriāli, enerģētika, rūpniecība, lauksaimniecība, ražošana, ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

15.

Patēriņa preces un pakalpojumi, pārvadāšana un uzglabāšana, administratīvo un atbalsta dienestu darbība

16.

Tehnoloģijas, telesakari

17.

Veselības aprūpe, komunālie pakalpojumi, profesionālā un tehniskā darbība

18.

Citi sektori

325.al pants

Korelācijas kredītriska starpības riskam vērtspapīrošanas instrumentiem, kas iekļauti ACTP

1.   Delta riska korelāciju ρkl nosaka saskaņā ar 325.ai pantu, izņēmums – šā punkta nolūkos ρkl
  (bāze) ir vienāds ar 1, ja divi jutīgumi attiecas uz tām pašām līknēm, citos gadījumos tas ir vienāds ar 99,00 %.

2.   Korelāciju γbc atvasina saskaņā ar 325.aj pantu.

325.am pants

Riska pakāpes kredītriska starpības riskam vērtspapīrošanas instrumentiem, kas nav iekļauti ACTP

1.   Riska pakāpes jutīgumam pret kredītriska starpības vērtspapīrošanas, kas nav iekļauti ACTP, riska faktoriem visās 7. tabulā iekļautajās kopāsir tās pašas attiecībā uz visiem termiņiem (0,5 gadi, 1 gads, 3 gadi, 5 gadi un 10 gadi), un attiecībā uz katru 7. tabulā iekļauto koputās precizē saskaņā ar 461.a pantā minēto deleģēto aktu:

7. tabula

| Kopas numurs | Kredītkvalitāte | Sektors |
| --- | --- | --- |
| 1. | Prioritārā un 1.–3. pakāpes kredītkvalitāte | RMBS – neliela riska |
| 2. | RMBS – vidēja riska |
| 3. | RMBS – augsta riska |
| 4. | CMBS |
| 5. | Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri (ABS) – studentu kredīti |
| 6. | ABS – kredītkartes |
| 7. | ABS – automobiļi |
| 8. | Nodrošināti aizdevumu vērtspapīri (CLO) – ārpus ACTP |
| 9. | Neprioritārā un 1.–3. pakāpes kredītkvalitāte | RMBS – neliela riska |
| 10. | RMBS – vidēja riska |
| 11. | RMBS – augsta riska |
| 12. | | CMBS |
| 13. | ABS – studiju kreditēšana |
| 14. | ABS – kredītkartes |
| 15. | ABS – automobiļi |
| 16. | CLO ārpus ACTP |
| 17. | Kredītkvalitātes 4.–6. pakāpe | RMBS – neliela riska |
| 18. | RMBS – vidēja riska |
| 19. | RMBS – augsta riska |
| 20 | CMBS |
| 21. | ABS – studiju kreditēšana |
| 22. | ABS – kredītkartes |
| 23. | ABS – automobiļi |
| 24. | CLO ārpus ACTP |
| 25. | Citi sektori |

Kopas numurs

Kredītkvalitāte

Sektors

1.

Prioritārā un 1.–3. pakāpes kredītkvalitāte

RMBS – neliela riska

2.

RMBS – vidēja riska

3.

RMBS – augsta riska

4.

CMBS

5.

Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri (ABS) – studentu kredīti

6.

ABS – kredītkartes

7.

ABS – automobiļi

8.

Nodrošināti aizdevumu vērtspapīri (CLO) – ārpus ACTP

9.

Neprioritārā un 1.–3. pakāpes kredītkvalitāte

RMBS – neliela riska

10.

RMBS – vidēja riska

11.

RMBS – augsta riska

12.

CMBS

13.

ABS – studiju kreditēšana

14.

ABS – kredītkartes

15.

ABS – automobiļi

16.

CLO ārpus ACTP

17.

Kredītkvalitātes 4.–6. pakāpe

RMBS – neliela riska

18.

RMBS – vidēja riska

19.

RMBS – augsta riska

20

CMBS

21.

ABS – studiju kreditēšana

22.

ABS – kredītkartes

23.

ABS – automobiļi

24.

CLO ārpus ACTP

25.

Citi sektori

2.   Lai piesaistītu riska darījumu sektoram, iestādes izmanto klasifikāciju, kas tiek plaši lietota tirgū, lai sadalītu emitentus pa sektoriem. Iestādes piesaista katru laidienu vienai sektora kopai, kas norādīta 7. tabulā. Jebkura tāda laidiena riska darījumi, kuru iestāde nevar šādi piesaistīt sektoram, piesaista 25. kopai.

325.an pants

Kopas iekšējās korelācijas kredītriska starpības riska vērtspapīrošanas instrumentiem, kas nav iekļauti ACTP

1.   Starp diviem jutīgumiem WSk un WSl tai pašā kopā korelācijas parametru ρkl nosaka šādi:

| | ρkl = ρkl
  (laidiens) · ρkl
  (termiņš) · ρkl
  (bāze)

  kur: | ρkl
  (laidiens) ir vienāds ar 1, ja divi parādnieki ar jutīgumu k un l ir tajā pašā kopā un attiecas uz to pašu vērtspapīrošanas laidienu (vairāk nekā 80 % pārklājuma nosacītā izteiksmē), citos gadījumos tas ir vienāds ar 40 %; |
| --- | --- | --- |

ρkl = ρkl
  (laidiens) · ρkl
  (termiņš) · ρkl
  (bāze)

kur:

ρkl
  (laidiens) ir vienāds ar 1, ja divi parādnieki ar jutīgumu k un l ir tajā pašā kopā un attiecas uz to pašu vērtspapīrošanas laidienu (vairāk nekā 80 % pārklājuma nosacītā izteiksmē), citos gadījumos tas ir vienāds ar 40 %;

| | ρkl
  (termiņš) ir vienāds ar 1, ja divas virsotnes jutīgumiem k un l ir identiskas, citos gadījumos tas ir vienāds ar 80 %; un |
| --- | --- |

ρkl
  (termiņš) ir vienāds ar 1, ja divas virsotnes jutīgumiem k un l ir identiskas, citos gadījumos tas ir vienāds ar 80 %; un

| | ρkl
  (bāze) ir vienāds ar 1, ja divi jutīgumi attiecas uz tām pašām līknēm, citos gadījumos tas ir vienāds ar 99,90 %. |
| --- | --- |

ρkl
  (bāze) ir vienāds ar 1, ja divi jutīgumi attiecas uz tām pašām līknēm, citos gadījumos tas ir vienāds ar 99,90 %.

2.   Panta 1. punktā minētos korelācijas parametrus nepiemēro 25. kopai 325.am panta 1. punkta 7. tabulā. Pašu kapitāla prasība attiecībā uz delta riska apkopošanas formulu 25. kopā ir vienāda ar summu, ko veido minētajai kopaipiesaistīto neto svērto jutīgumu absolūtās vērtības:

Formula

325.ao pants

Korelācijas starp kopāmkredītriska starpības riska vērtspapīrošanas instrumentiem, kas nav iekļauti ACTP

1.   Korelācijas parametru γbc c piemēro dažādu kopujutīgumu apkopojumam un to nosaka kā 0 %.

2.   Pašu kapitāla prasību 25. kopaipieskaita vispārējā riska klases līmeņa kapitālam, bez diversifikācijas vai riska ierobežošanas ietekmes, kas atzīta jebkurā citā kopā.

325.ap pants

Riska pakāpes kapitāla vērtspapīru riskam

1.   Riska pakāpes jutīgumam pret kapitāla vērtspapīru un to repo likmes riska faktoriem attiecībā uz katru 8. tabulā iekļauto kopuprecizē saskaņā ar 461.a pantā minēto deleģēto aktu:

8. tabula

| Kopas numurs | Tirgus kapitalizācija | Ekonomika | Sektors |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Liela | Jaunietekmes tirgus ekonomika | Patēriņa preces un pakalpojumi, pārvadāšana un uzglabāšana, administratīvo un atbalsta dienestu darbība, veselības aprūpe un komunālie pakalpojumi |
| 2. | Telesakari, rūpniecības nozares |
| 3. | Pamatmateriāli, enerģētika, lauksaimniecība, ražošana, ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| 4. | Finanses, tostarp valdības atbalstītas finanšu nozares, nekustamā īpašuma darbības, tehnoloģijas |
| 5. | Attīstīta ekonomika | Patēriņa preces un pakalpojumi, pārvadāšana un uzglabāšana, administratīvo un atbalsta dienestu darbība, veselības aprūpe un komunālie pakalpojumi |
| 6. | Telesakari, rūpniecības nozares |
| 7. | Pamatmateriāli, enerģētika, lauksaimniecība, ražošana, ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| 8. | Finanses, tostarp valdības atbalstītas finanšu nozares, nekustamā īpašuma darbības, tehnoloģijas |
| 9. | Maza | Jaunietekmes tirgus ekonomika | Visi sektori, kas minēti ar 1., 2., 3. un 4. kopas numuru |
| 10. | Attīstīta ekonomika | Visi sektori, kas minēti ar 5., 6., 7. un 8. kopas numuru |
| 11. | Citi sektori |

Kopas numurs

Tirgus kapitalizācija

Ekonomika

Sektors

1.

Liela

Jaunietekmes tirgus ekonomika

Patēriņa preces un pakalpojumi, pārvadāšana un uzglabāšana, administratīvo un atbalsta dienestu darbība, veselības aprūpe un komunālie pakalpojumi

2.

Telesakari, rūpniecības nozares

3.

Pamatmateriāli, enerģētika, lauksaimniecība, ražošana, ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

4.

Finanses, tostarp valdības atbalstītas finanšu nozares, nekustamā īpašuma darbības, tehnoloģijas

5.

Attīstīta ekonomika

Patēriņa preces un pakalpojumi, pārvadāšana un uzglabāšana, administratīvo un atbalsta dienestu darbība, veselības aprūpe un komunālie pakalpojumi

6.

Telesakari, rūpniecības nozares

7.

Pamatmateriāli, enerģētika, lauksaimniecība, ražošana, ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

8.

Finanses, tostarp valdības atbalstītas finanšu nozares, nekustamā īpašuma darbības, tehnoloģijas

9.

Maza

Jaunietekmes tirgus ekonomika

Visi sektori, kas minēti ar 1., 2., 3. un 4. kopas numuru

10.

Attīstīta ekonomika

Visi sektori, kas minēti ar 5., 6., 7. un 8. kopas numuru

11.

Citi sektori

2.   Šā panta nolūkos tas, kas ir maza un liela tirgus kapitalizācija, tiek precizēts 325.bd panta 7. punktā minētajos regulatīvajos tehniskajos standartos.

3.   Šā panta nolūkos EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu to, kas ir jaunietekmes tirgus ekonomika un kas ir attīstītā ekonomika.

EBI minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai iesniedz līdz 2021. gada 28. jūnijam.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

4.   Lai piesaistītu riska darījumu sektoram, iestādes izmanto klasifikāciju, kas tiek plaši lietota tirgū, lai sadalītu emitentus pa sektoriem. Iestādes piesaista katru emitentu vienai sektora kopai8. tabulā un piesaista visus emitentus no tās pašas nozares tam pašam sektoram. Jebkura tāda emitenta riska darījumus, kuru iestāde nevar šādi piesaistīt kādam sektoram, piesaista 8. tabulas 11. kopai. Daudznacionālus vai vairāku sektoru kapitāla vērtspapīru emitentus piesaista konkrētai kopai, pamatojoties uz būtiskāko reģionu un sektoru, kurā šie emitenti darbojas.

325.aq pants

Kopas iekšējās korelācijas kapitāla vērtspapīru riskam

1.   Delta riska korelācijas parametru ρkl starp diviem jutīgumiem WSk un WSl tajā pašā kopā nosaka kā 99,90 %, kur viens no tiem ir jutīgums pret tūlītējo kapitāla vērtspapīru cenu un otrs ir jutīgums pret kapitāla vērtspapīru repo likmi, un abi attiecas uz to pašu kapitāla vērtspapīru emitentu.

2.   Citos gadījumos, kas nav minēti 1. punktā, korelācijas parametru ρkl starp diviem jutīgumiem WSk un WSl pret tūlītējo kapitāla vērtspapīru cenu tajā pašā kopānosaka šādi:

| a) | 15 % starp diviem jutīgumiem tajā pašā kopā, kas atbilst kategorijai “liela tirgus kapitalizācija jaunietekmes tirgus ekonomikā” (1., 2., 3. vai 4. kopā); |
| --- | --- |

a)

15 % starp diviem jutīgumiem tajā pašā kopā, kas atbilst kategorijai “liela tirgus kapitalizācija jaunietekmes tirgus ekonomikā” (1., 2., 3. vai 4. kopā);

| b) | 25 % starp diviem jutīgumiem tajā pašā kopā, kas atbilst kategorijai “liela tirgus kapitalizācija attīstītā ekonomikā” (5., 6., 7. vai 8. kopā); |
| --- | --- |

b)

25 % starp diviem jutīgumiem tajā pašā kopā, kas atbilst kategorijai “liela tirgus kapitalizācija attīstītā ekonomikā” (5., 6., 7. vai 8. kopā);

| c) | 7,5 % starp diviem jutīgumiem tajā pašā kopā, kas atbilst kategorijai “maza tirgus kapitalizācija jaunietekmes tirgus ekonomikā” (9. kopā); |
| --- | --- |

c)

7,5 % starp diviem jutīgumiem tajā pašā kopā, kas atbilst kategorijai “maza tirgus kapitalizācija jaunietekmes tirgus ekonomikā” (9. kopā);

| d) | 12,5 % starp diviem jutīgumiem tai pašā kopā, kas atbilst kategorijai “maza tirgus kapitalizācija attīstītā ekonomikā” (10. kopā). |
| --- | --- |

d)

12,5 % starp diviem jutīgumiem tai pašā kopā, kas atbilst kategorijai “maza tirgus kapitalizācija attīstītā ekonomikā” (10. kopā).

3.   Korelācijas parametru ρkl starp diviem jutīgumiem WSk un WSl pret kapitāla vērtspapīru repo likmi tajā pašā kopā nosaka saskaņā ar 2. punktu.

4.   Starp diviem jutīgumiem WSk un WSl tajā pašā kopā, ja viens no tiem ir jutīgums pret tūlītējo kapitāla vērtspapīru cenu un otrs ir jutīgums pret kapitāla vērtspapīru repo likmi, un abi jutīgumi attiecas uz dažādiem kapitāla vērtspapīru emitentiem, korelācijas parametru ρkl nosaka kā korelācijas parametrus, kas minēti 2. punktā, reizinot to ar 99,90 %.

5.   Panta 1.–4. punktā minētos korelācijas parametrus nepiemēro 11. kopai. Kapitāla prasība attiecībā uz delta riska apkopošanas formulu 11. kopā ir vienāda ar summu, ko veido minētajai kopai piesaistīto neto svērto jutīgumu absolūtās vērtības:

Formula

325.ar pants

Kopu korelācijas attiecībā uz kapitāla vērtspapīru risku

Korelācijas parametru γbc piemēro dažādu kopujutīgumu apkopojumam. To nosaka kā 15 %, ja abas kopasir diapazonā no 1.–10. kopai.

325.as pants

Riska pakāpes preču riskam

Riska pakāpes jutīgumam pret preču riska faktoriem attiecībā uz katru 9. tabulā iekļauto kopuprecizē saskaņā ar 461.a pantā minēto deleģēto aktu.

9. tabula

| Kopas numurs | Kopas nosaukums |
| --- | --- |
| 1. | Enerģija – cietais kurināmais |
| 2. | Enerģija – šķidrais kurināmais |
| 3. | Enerģija – elektroenerģija un oglekļa tirdzniecība |
| 4. | Krava |
| 5. | Metāli – nedārgmetāli |
| 6. | Gāzveida kurināmais |
| 7. | Dārgmetāli (tostarp zelts) |
| 8. | Graudi un eļļaugu sēklas |
| 9. | Lopkopība un piensaimniecība |
| 10. | Īslaicīgie un citi lauksaimniecības produkti |
| 11. | Citas preces |

Kopas numurs

Kopas nosaukums

1.

Enerģija – cietais kurināmais

2.

Enerģija – šķidrais kurināmais

3.

Enerģija – elektroenerģija un oglekļa tirdzniecība

4.

Krava

5.

Metāli – nedārgmetāli

6.

Gāzveida kurināmais

7.

Dārgmetāli (tostarp zelts)

8.

Graudi un eļļaugu sēklas

9.

Lopkopība un piensaimniecība

10.

Īslaicīgie un citi lauksaimniecības produkti

11.

Citas preces

325.at pants

Kopas iekšējās korelācijas preču riskam

1.   Šā panta nolūkos jebkuras divas preces uzskata par atšķirīgām precēm, ja tirgū pastāv divi līgumi, kas atšķiras tikai ar pamatā esošo preci, kas piegādājama saskaņā ar katru šo līgumu.

2.   Korelācijas parametru ρkl starp diviem jutīgumiem WSk un WSl tajā pašā kopā nosaka šādi:

| | ρkl= ρkl
  (prece) · ρkl
  (termiņš) · ρkl
  (bāze)

  kur: | ρkl
  (prece) ir vienāds ar 1, ja divas preces ar jutīgumiem k un l ir identiskas, citos gadījumos tas ir vienāds ar kopasiekšējo korelāciju, kas norādīta 10. tabulā; |
| --- | --- | --- |

ρkl= ρkl
  (prece) · ρkl
  (termiņš) · ρkl
  (bāze)

kur:

ρkl
  (prece) ir vienāds ar 1, ja divas preces ar jutīgumiem k un l ir identiskas, citos gadījumos tas ir vienāds ar kopasiekšējo korelāciju, kas norādīta 10. tabulā;

| | ρkl
  (termiņš) ir vienāds ar 1, ja divas virsotnes jutīgumiem k un l ir identiskas, citos gadījumos tas ir vienāds ar 99 %; un |
| --- | --- |

ρkl
  (termiņš) ir vienāds ar 1, ja divas virsotnes jutīgumiem k un l ir identiskas, citos gadījumos tas ir vienāds ar 99 %; un

| | ρkl
  (bāze) ir vienāds ar 1, ja divi jutīgumi ir identiski preces piegādes vietā, citos gadījumos tas ir vienāds ar 99,90 %. |
| --- | --- |

ρkl
  (bāze) ir vienāds ar 1, ja divi jutīgumi ir identiski preces piegādes vietā, citos gadījumos tas ir vienāds ar 99,90 %.

3.   Kopas iekšējās korelācijas ρkl
  (prece) ir šādas.

10. tabula

| Grupas numurs | Grupas nosaukums | Korelācija
  ρkl
  (prece) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Enerģija – cietais kurināmais | 55 % |
| 2 | Enerģija – šķidrais kurināmais | 95 % |
| 3 | Enerģija – elektroenerģija un oglekļa tirdzniecība | 40 % |
| 4 | Krava | 80 % |
| 5 | Metāli – nedārgmetāli | 60 % |
| 6 | Gāzveida kurināmais | 65 % |
| 7 | Dārgmetāli (tostarp zelts) | 55 % |
| 8 | Graudi un eļļaugu sēklas | 45 % |
| 9 | Lopkopība un piensaimniecība | 15 % |
| 10 | Īslaicīgie un citi lauksaimniecības produkti | 40 % |
| 11 | Citas preces | 15 % |

Grupas numurs

Grupas nosaukums

Korelācija

ρkl
  (prece)

1.

Enerģija – cietais kurināmais

55 %

2

Enerģija – šķidrais kurināmais

95 %

3

Enerģija – elektroenerģija un oglekļa tirdzniecība

40 %

4

Krava

80 %

5

Metāli – nedārgmetāli

60 %

6

Gāzveida kurināmais

65 %

7

Dārgmetāli (tostarp zelts)

55 %

8

Graudi un eļļaugu sēklas

45 %

9

Lopkopība un piensaimniecība

15 %

10

Īslaicīgie un citi lauksaimniecības produkti

40 %

11

Citas preces

15 %

4.   Neatkarīgi no 1. punkta, piemēro šādus noteikumus:

| a) | divus riska faktorus, kas ir piesaistīti 10. tabulas 3. kopai un kas attiecas uz elektrību, kura ir ražota dažādos reģionos vai piegādāta dažādos laikposmos saskaņā ar līgumisku vienošanos, uzskata par atšķirīgiem preču riska faktoriem; |
| --- | --- |

a)

divus riska faktorus, kas ir piesaistīti 10. tabulas 3. kopai un kas attiecas uz elektrību, kura ir ražota dažādos reģionos vai piegādāta dažādos laikposmos saskaņā ar līgumisku vienošanos, uzskata par atšķirīgiem preču riska faktoriem;

| b) | divus riska faktorus, kas piesaistīti 10. tabulas 4. kopai un kas attiecas uz kravu pārvadājumiem, kuru maršruts vai piegādes nedēļa ir atšķirīgi, uzskata par atšķirīgiem preču riska faktoriem. |
| --- | --- |

b)

divus riska faktorus, kas piesaistīti 10. tabulas 4. kopai un kas attiecas uz kravu pārvadājumiem, kuru maršruts vai piegādes nedēļa ir atšķirīgi, uzskata par atšķirīgiem preču riska faktoriem.

325.au pants

Kopu korelācijas attiecībā uz preču risku

Korelācijas parametru γbc, ko piemēro dažādu kopu jutīgumu apkopojumam, nosaka kā:

| a) | 20 %, ja abas kopas ir diapazonā no 1.–10. kopai; |
| --- | --- |

a)

20 %, ja abas kopas ir diapazonā no 1.–10. kopai;

| b) | 0 %, ja kāda no abām kopām ir 11. kopa. |
| --- | --- |

b)

0 %, ja kāda no abām kopām ir 11. kopa.

325.av pants

Riska pakāpes ārvalstu valūtu riskam

1.   Riska pakāpi jebkuram jutīgumam pret ārvalstu valūtu riska faktoriem precizē 461.a pantā minētajā deleģētajā aktā.

2.   Riska pakāpe ārvalstu valūtu riska faktoriem, kas attiecas uz valūtu pāriem, ko veido euro un tās dalībvalsts valūta, kura piedalās ekonomiskās un monetārās savienības otrajā posmā (valūtas kursa mehānisma 2. stadija VKM II), ir viena no šādām:

| a) | 1. punktā minētā riska pakāpe, kas dalīta ar 3; |
| --- | --- |

a)

1. punktā minētā riska pakāpe, kas dalīta ar 3;

| b) | maksimālās svārstības tāda svārstību koridora ietvaros, par kuru oficiāli ir vienojušās dalībvalstis un Eiropas Centrālā banka, ja minētais svārstību koridors ir mazāks nekā svārstību koridors, kas ir definēts VKM II. |
| --- | --- |

b)

maksimālās svārstības tāda svārstību koridora ietvaros, par kuru oficiāli ir vienojušās dalībvalstis un Eiropas Centrālā banka, ja minētais svārstību koridors ir mazāks nekā svārstību koridors, kas ir definēts VKM II.

3.   Neatkarīgi no 2. punkta, riska pakāpe ārvalstu valūtu riska faktoriem, kas attiecas uz 2. punktā minētajām valūtām, kuras piedalās VKM II ar oficiāli saskaņotu svārstību koridoru, kas ir mazāks, nekā standarta koridors ar svārstībām plus vai mīnus 15 % apmērā, ir vienāda ar maksimālajām procentuālajām svārstībām šajā mazākajā svārstību koridorā.

4.   Riska pakāpe ārvalstu valūtu riska faktoriem, kas iekļauti likvīdāko valūtas pāru apakškategorijā, kā minēts 325.bd panta 7. punkta c) apakšpunktā, ir riska pakāpe, kas minēta šā panta 1. punktā, dalot to ar √2.

5.   Ja dienas valūtu maiņas likmju dati par iepriekšējiem trīs gadiem liecina, ka valūtu pāris, ko veido euro un kādas dalībvalsts valūta, kura nav euro, ir nemainīgs un ka iestādei vienmēr var būt nulles piedāvājuma/pieprasījuma cenas starpība attiecīgajos ar minēto valūtu pāri saistītajos darījumos, tad iestāde vienmēr var piemērot 1. punktā minēto riska pakāpi, kas dalīta ar 2, ar noteikumu, ka tā ir saņēmusi skaidru savas kompetentās iestādes atļauju tā darīt.

325.aw pants

Korelācijas ārvalstu valūtu riskam

Vienotu korelācijas parametru γbc, kas ir vienāds ar 60 %, piemēro jutīguma pret ārvalstu valūtām riska faktoriem.

2. apakšiedaļa

Vega un izliekuma riska pakāpes un korelācijas

325.ax pants

Vega un izliekuma riska pakāpes

1.   Vega riska faktoriem izmanto delta kopas, kas ir minētas 1. apakšiedaļā.

2.   Riska pakāpi konkrētam vega riska faktoram k nosaka kā minētā riska faktora “k” pašreizējās vērtības īpatsvaru, kas raksturo pamatā esošā instrumenta netiešo svārstīgumu, kā norādīts 3. iedaļā.

3.   Īpatsvaru, kas minēts 2. punktā, veido atkarīgu no katra riska faktoru veida pieņemtās likviditātes saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

| | RWk = riska pakāpe konkrētam vega riska faktoram “k”; |
| --- | --- |

RWk = riska pakāpe konkrētam vega riska faktoram “k”;

| | RWσ nosaka kā 55 %; un |
| --- | --- |

RWσ nosaka kā 55 %; un

| | LHriska klase ir regulatīvais likviditātes periods, kas jāparedz, nosakot katru vega riska faktoru k. LHriska klase, un ko nosaka saskaņā ar šo tabulu:

  11. tabula







  Riska klase (Risk class) | LH (
  Risk class
  ) |
| --- | --- | --- |
| GIRR | 60 |
| CSR nevērtspapīrotie instrumenti | 120 |
| CSR vērtspapīrotie instrumenti (ACTP) | 120 |
| CSR vērtspapīrotie instrumenti (ārpus ACTP) | 120 |
| Kapitāla vērtspapīri (liels ierobežojums) | 20 |
| Kapitāla vērtspapīri (mazs ierobežojums) | 60 |
| Preces | 120 |
| Ārvalstu valūta | 40 |

LHriska klase ir regulatīvais likviditātes periods, kas jāparedz, nosakot katru vega riska faktoru k. LHriska klase, un ko nosaka saskaņā ar šo tabulu:

11. tabula

Riska klase (Risk class)

LH (
  Risk class
  )

GIRR

60

CSR nevērtspapīrotie instrumenti

120

CSR vērtspapīrotie instrumenti (ACTP)

120

CSR vērtspapīrotie instrumenti (ārpus ACTP)

120

Kapitāla vērtspapīri (liels ierobežojums)

20

Kapitāla vērtspapīri (mazs ierobežojums)

60

Preces

120

Ārvalstu valūta

40

4.   Kopas, ko izmanto saistībā ar delta risku 1. apakšiedaļā, izmanto saistībā ar izliekuma risku, ja vien šajā nodaļā nav norādīts citādi.

5.   Attiecībā uz ārvalstu valūtas un kapitāla vērtspapīru izliekuma riska faktoriem izliekuma riska pakāpes ir relatīvas nobīdes, kas vienādas ar 1. apakšiedaļā minētajām delta riska pakāpēm.

6.   Attiecībā uz vispārējo procentu likmju, kredītriska starpības un preču izliekuma riska faktoriem izliekuma riska pakāpe ir visu virsotņu paralēla nobīde katrā līknē, pamatojoties uz augstāko paredzēto delta riska pakāpi, kas minēta 1. apakšiedaļā attiecībā uz attiecīgo riska klasi.

325.ay pants

Vega un izliekuma riska korelācijas

1.   Vega riska jutīgumam vispārējam procentu likmju riskam (GIRR) riska klases attiecīgajā kopā korelācijas parametru rkl nosaka šādi:

Formula

kur:

| | ir vienāds ar

  , ja α noteikts kā 1 %, un Tk un Tl ir vienādi ar tādu iespēju līgumu termiņiem, kuriem tiek atvasināts vega jutīgums, izsakot tos kā gadu skaitu; un |
| --- | --- |

Formula
  ir vienāds ar
  Formula
  , ja α noteikts kā 1 %, un Tk un Tl ir vienādi ar tādu iespēju līgumu termiņiem, kuriem tiek atvasināts vega jutīgums, izsakot tos kā gadu skaitu; un

| | ir vienāds ar

  , ja α ir noteikts kā 1 %, un

  un

  ir vienāds ar to instrumentu termiņiem, kas ir pamatā iespēju līgumiem, kuriem ir atvasināts vega jutīgums, atskaitot no tā attiecīgo iespēju līgumu termiņus, abos gadījumos izsakot tos kā gadu skaitu. |
| --- | --- |

Formula
  ir vienāds ar
  Formula
  , ja α ir noteikts kā 1 %, un
  Formula
  un
  Formula
  ir vienāds ar to instrumentu termiņiem, kas ir pamatā iespēju līgumiem, kuriem ir atvasināts vega jutīgums, atskaitot no tā attiecīgo iespēju līgumu termiņus, abos gadījumos izsakot tos kā gadu skaitu.

2.   Vega riska jutīgumam citu riska klašu kopā korelācijas parametru ρkl nosaka šādi:

Formula

kur:

| | ir vienāds ar delta iekšējo kopas korelāciju, kas atbilst kopai, kurai tiktu piesaistīti vega riska faktori “k” un “l”; un |
| --- | --- |

Formula
  ir vienāds ar delta iekšējo kopas korelāciju, kas atbilst kopai, kurai tiktu piesaistīti vega riska faktori “k” un “l”; un

| | tiek noteikts saskaņā ar 1. punktu. |
| --- | --- |

Formula
  tiek noteikts saskaņā ar 1. punktu.

3.   Attiecībā uz vega riska jutīgumu starp kopām riska klases iekšienē (GIRR un ārpus GIRR) tos pašus korelācijas parametrus attiecībā uz γbc, kas norādīti delta korelācijām katrai riska klasei 4. iedaļā, izmanto arī attiecībā uz vega risku.

4.   Standartizētā pieejā starp vega riska faktoriem un delta riska faktoriem netiek atzīta nekāda diversifikācija vai ieguvumi no riska ierobežošanas. Vega riska kapitāla prasības un delta riska kapitāla prasības apkopo, veicot vienkāršu summēšanu.

5.   Izliekuma riska korelācijas ir kvadrātsaknes no atbilstošajām delta riska korelācijām ρkl un γbc, kas minētas 1. apakšiedaļā.

1.B NODAĻA

Alternatīvā iekšējā modeļa pieeja

1. iedaļa

Atļauja un pašu kapitāla prasības

325.az pants

Alternatīva iekšējā modeļa pieeja un atļauja izmantot alternatīvus iekšējos modeļus

1.   Šajā nodaļā izklāstīto alternatīvo iekšējā modeļa pieeju izmanto tikai nolūkā pildīt 430.b panta 3. punktā minētās pārskatu sniegšanas prasības.

2.   Pēc tam, kad ir pārbaudīta iestāžu atbilstība 325.bh, 325.bi un 325.bj pantā izklāstītajām prasībām, kompetentās iestādes piešķir atļauju minētajām iestādēm, izmantojot savus alternatīvos iekšējos modeļus saskaņā ar 325.ba pantu, aprēķināt pašu kapitāla prasības attiecībā uz visu to pozīciju portfeli, kuras ir piesaistītas tirdzniecības nodaļām, ar noteikumu, ka ir izpildītas visas turpmāk minētās prasības:

| a) | tirdzniecības nodaļas tika izveidotas saskaņā ar 104.b pantu; |
| --- | --- |

a)

tirdzniecības nodaļas tika izveidotas saskaņā ar 104.b pantu;

| b) | iestāde kompetentajai iestādei ir devusi pamatojumu, kāpēc tirdzniecības nodaļas ir iekļautas alternatīvā iekšējā modeļa pieejas tvērumā; |
| --- | --- |

b)

iestāde kompetentajai iestādei ir devusi pamatojumu, kāpēc tirdzniecības nodaļas ir iekļautas alternatīvā iekšējā modeļa pieejas tvērumā;

| c) | iestāde savām kompetentajām iestādēm ir sniegusi pārskatus par 325.bg pantā izklāstītās peļņas un zaudējuma attiecinājuma (turpmāk –“peļņas un zaudējuma attiecinājums”) prasības rezultātiem attiecībā uz tirdzniecības nodaļām; |
| --- | --- |

c)

iestāde savām kompetentajām iestādēm ir sniegusi pārskatus par 325.bg pantā izklāstītās peļņas un zaudējuma attiecinājuma (turpmāk –“peļņas un zaudējuma attiecinājums”) prasības rezultātiem attiecībā uz tirdzniecības nodaļām;

| d) | tirdzniecības nodaļas iepriekšējā gadā ir izpildījušas 325.bf panta 3. punktā minētās atpakaļejošas pārbaudes prasības; |
| --- | --- |

d)

tirdzniecības nodaļas iepriekšējā gadā ir izpildījušas 325.bf panta 3. punktā minētās atpakaļejošas pārbaudes prasības;

| e) | attiecībā uz tirdzniecības nodaļām, kurām uzticēta vismaz viena no 325.bl pantā minētajām tirdzniecības portfeļa pozīcijām, – tirdzniecības nodaļas ievēro prasības, kuras izklāstītas 325.bm pantā attiecībā uz iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz tirdzniecības nodaļām, kurām uzticēta vismaz viena no 325.bl pantā minētajām tirdzniecības portfeļa pozīcijām, – tirdzniecības nodaļas ievēro prasības, kuras izklāstītas 325.bm pantā attiecībā uz iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli;

| f) | tirdzniecības nodaļām nav uzticētas vērtspapīrošanas vai atkārtotas vērtspapīrošanas pozīcijas. |
| --- | --- |

f)

tirdzniecības nodaļām nav uzticētas vērtspapīrošanas vai atkārtotas vērtspapīrošanas pozīcijas.

Šā punkta b) apakšpunkta vajadzībām tas, ka tirdzniecības nodaļa netiek iekļauta alternatīvā iekšējā modeļa pieejas tvērumā nav jāpamato ar to, ka pašu kapitāla prasība, kas ir aprēķināta saskaņā ar 325. panta 3. punkta a) apakšpunktā izklāstīto alternatīvo standartizēto pieeju būtu mazāka par pašu kapitāla prasību, kas ir aprēķināta saskaņā ar alternatīvā iekšējā modeļa pieeju.

3.   Iestādes, kas ir saņēmušas atļauju izmantot alternatīvā iekšējā modeļa pieeju, sniedz pārskatus kompetentajām iestādēm saskaņā ar 430.b panta 3. punktu.

4.   Iestāde, kurai piešķirta 2. punktā minētā atļauja, nekavējoties paziņo savām kompetentajām iestādēm par to, ka viena no tās tirdzniecības nodaļām vairs neatbilst vismaz vienai no minētajā punktā izklāstītajām prasībām. Minētajai iestādei turpmāk vairs nav atļauts piemērot šīs nodaļas noteikumus nevienai pozīcijai, kas piesaistīta attiecīgajai tirdzniecības nodaļai, un šī iestāde pašu kapitāla prasības tirgus riskiem aprēķina saskaņā ar 1.a nodaļā izklāstīto pieeju visām pozīcijām attiecīgajā tirdzniecības nodaļā no nākamā pārskata sniegšanas datuma un līdz tam laikam, kad iestāde pierāda kompetentajām iestādēm, ka tirdzniecības nodaļa atkal atbilst visām 2. punktā izklāstītajām prasībām.

5.   Atkāpjoties no 4. punkta, ārkārtas apstākļos kompetentās iestādes var atļaut iestādei turpināt izmantot savus alternatīvos iekšējos modeļus, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības tādas tirdzniecības nodaļas tirgus riskiem, kura vairs neatbilst šā panta 2. punkta c) apakšpunktā un 325.bg panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem. Ja kompetentās iestādes izmanto šādu rīcības brīvību, tās informē EBI un pamato savu lēmumu.

6.   Tām pozīcijām, kas ir piesaistītas tirdzniecības nodaļās, kurām iestāde nav saņēmusi 2. punktā minēto atļauju, šī iestāde pašu kapitāla prasības tirgus riskam aprēķina saskaņā ar šīs sadaļas 1.a nodaļu. Veicot šo aprēķinu, visas šīs pozīcijas aplūko individuāli kā atsevišķus portfeļus.

7.   Atsevišķa kompetento iestāžu atļauja ir vajadzīga būtisku izmaiņu veikšanas gadījumā alternatīvā iekšējā modeļa izmantošanā, kura izmantošanai iestāde ir saņēmusi atļauju, šādu alternatīvu iekšējo modeļu plašākas izmantošanas gadījumā un iestādes izvēlētās 325.bc panta 2. punktā minēto modelējamo riska faktoru apakšgrupas būtisku izmaiņu veikšanas gadījumā.

Iestādes informē kompetentās iestādes par visiem citiem tādu alternatīvo iekšējo modeļu izmantošanas paplašinājumiem un izmaiņām, attiecībā uz kuriem iestāde ir saņēmusi atļauju.

8.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu:

| a) | nosacījumus alternatīvo iekšējo modeļu izmantošanas paplašinājumu un izmaiņu, kā arī 325.bc pantā minēto modelējamo riska faktoru apakšgrupas izmaiņu būtiskuma novērtēšanai; |
| --- | --- |

a)

nosacījumus alternatīvo iekšējo modeļu izmantošanas paplašinājumu un izmaiņu, kā arī 325.bc pantā minēto modelējamo riska faktoru apakšgrupas izmaiņu būtiskuma novērtēšanai;

| b) | novērtēšanas metodes, ko kompetentās iestādes izmanto, lai pārbaudītu iestādes atbilstību 325.bh, 325.bi, 325.bn, 325bo un 325.bp pantā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

b)

novērtēšanas metodes, ko kompetentās iestādes izmanto, lai pārbaudītu iestādes atbilstību 325.bh, 325.bi, 325.bn, 325bo un 325.bp pantā izklāstītajām prasībām.

EBI šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai iesniedz līdz 2024. gada 28. jūnijam.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

9.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu ārkārtas apstākļus, kādos kompetentās iestādes var atļaut iestādei:

| a) | turpināt izmantot savus alternatīvos iekšējos modeļus, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības tādas tirdzniecības nodaļas tirgus riskiem, kura vairs neatbilst šā panta 2. punkta c) apakšpunktā un 325.bg panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

turpināt izmantot savus alternatīvos iekšējos modeļus, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības tādas tirdzniecības nodaļas tirgus riskiem, kura vairs neatbilst šā panta 2. punkta c) apakšpunktā un 325.bg panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem;

| b) | ierobežot papildinājuma vērtību līdz tai vērtībai, ko iegūst pārsniegumu rezultātā saskaņā ar hipotētiskajām izmaiņām atpakaļejošajās pārbaudēs. |
| --- | --- |

b)

ierobežot papildinājuma vērtību līdz tai vērtībai, ko iegūst pārsniegumu rezultātā saskaņā ar hipotētiskajām izmaiņām atpakaļejošajās pārbaudēs.

EBI šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai iesniedz līdz 2024. gada 28. jūnijam.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

325.ba pants

Pašu kapitāla prasības, izmantojot alternatīvus iekšējos modeļus

1.   Iestāde, kas izmanto alternatīvu iekšējo modeli, aprēķina pašu kapitāla prasības visu to pozīciju portfelim, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde ir saņēmusi 325.az panta 2. punktā minēto atļauju, izvēloties lielāko no turpmāk minētajiem:

| a) | turpmāk minēto lielumu summa:






  i) | iestādes iepriekšējās dienas sagaidāmā iztrūkuma riska mērs (expected shortfall risk measure), kuru aprēķina saskaņā ar 325.bb pantu (ESt-1); un |
| --- | --- | --- |

a)

turpmāk minēto lielumu summa:

i)

iestādes iepriekšējās dienas sagaidāmā iztrūkuma riska mērs (expected shortfall risk measure), kuru aprēķina saskaņā ar 325.bb pantu (ESt-1); un

| ii) | iestādes iepriekšējās dienas spriedzes scenārija riska mērs (stress scenario risk measure), kuru aprēķina saskaņā ar šīs sadaļas 5. iedaļu (SSt-1); vai |
| --- | --- |

ii)

iestādes iepriekšējās dienas spriedzes scenārija riska mērs (stress scenario risk measure), kuru aprēķina saskaņā ar šīs sadaļas 5. iedaļu (SSt-1); vai

| b) | turpmāk minēto lielumu summa:






  i) | ar reizināšanas koeficientu (mc) reizināts vidējais lielums iestādes ikdienas sagaidāmā iztrūkuma riska mēram, kas aprēķināts saskaņā ar 325.bb pantu katrā no iepriekšējām sešdesmit darba dienām (ESavg), un |
| --- | --- | --- |

b)

turpmāk minēto lielumu summa:

i)

ar reizināšanas koeficientu (mc) reizināts vidējais lielums iestādes ikdienas sagaidāmā iztrūkuma riska mēram, kas aprēķināts saskaņā ar 325.bb pantu katrā no iepriekšējām sešdesmit darba dienām (ESavg), un

| ii) | vidējais lielums iestādes ikdienas spriedzes scenārija riska mēram, kas aprēķins saskaņā ar 5. iedaļu katrā no iepriekšējām sešdesmit darba dienām (SSavg). |
| --- | --- |

ii)

vidējais lielums iestādes ikdienas spriedzes scenārija riska mēram, kas aprēķins saskaņā ar 5. iedaļu katrā no iepriekšējām sešdesmit darba dienām (SSavg).

2.   Iestādes, kas ir tādu tirgotu parāda un kapitāla vērtspapīru instrumentu pozīciju turētāji, kuras iekļautas iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī un piesaistītas 1. punktā minētajām tirdzniecības nodaļām, piemēro papildu pašu kapitāla prasību, kura izteikta kā lielākais no turpmāk minētajiem lielumiem:

| a) | pēdējā pašu kapitāla prasība saistību nepildīšanas riskam, kas aprēķināta saskaņā ar 3. iedaļu; |
| --- | --- |

a)

pēdējā pašu kapitāla prasība saistību nepildīšanas riskam, kas aprēķināta saskaņā ar 3. iedaļu;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētā lieluma vidējais lielums iepriekšējās 12 nedēļās. |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētā lieluma vidējais lielums iepriekšējās 12 nedēļās.

2. iedaļa

Vispārējas prasības

325.bb pants

Sagaidāmā iztrūkuma riska mērs

1.   Iestādes aprēķina 325.ba panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sagaidāmā iztrūkuma riska mēru jebkuram konkrētam datumam “t” un jebkuram konkrētam tirdzniecības pozīciju portfelim, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

| ESt | = | sagaidāmā iztrūkuma riska mērs; |
| --- | --- | --- |
| i | = | indekss, ar kuru apzīmē piecas vispārīgas riska faktoru kategorijas, kuras uzskaitītas 325.bd pantā 2. tabulas pirmajā slejā; |
| UESt | = | neierobežotais sagaidāmā iztrūkuma mērs, kuru aprēķina šādi: |
| | = | neierobežotais sagaidāmā iztrūkuma mērs vispārīgai riska faktoru kategorijai i, kuru aprēķina šādi:










  ρ | = | uzraudzības korelācijas faktors vispārīgās riska kategorijās; ρ = 50 %; |
| | = | daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs, ko aprēķina visām pozīcijām portfelī saskaņā ar 325.bc panta 2. punktu; |
| | = | daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs, ko aprēķina visām pozīcijām portfelī saskaņā ar 325.bc panta 3. punktu; |
| | = | daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs, ko aprēķina visām pozīcijām portfelī saskaņā ar 325.bc panta 4. punktu; |

ESt

=

sagaidāmā iztrūkuma riska mērs;

i

=

indekss, ar kuru apzīmē piecas vispārīgas riska faktoru kategorijas, kuras uzskaitītas 325.bd pantā 2. tabulas pirmajā slejā;

UESt

=

neierobežotais sagaidāmā iztrūkuma mērs, kuru aprēķina šādi:

Formula

=

neierobežotais sagaidāmā iztrūkuma mērs vispārīgai riska faktoru kategorijai i, kuru aprēķina šādi:

ρ

=

uzraudzības korelācijas faktors vispārīgās riska kategorijās; ρ = 50 %;

Formula

=

daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs, ko aprēķina visām pozīcijām portfelī saskaņā ar 325.bc panta 2. punktu;

Formula

=

daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs, ko aprēķina visām pozīcijām portfelī saskaņā ar 325.bc panta 3. punktu;

Formula

=

daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs, ko aprēķina visām pozīcijām portfelī saskaņā ar 325.bc panta 4. punktu;

Formula

=

daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs vispārīgai riska faktoru kategorijai i, ko aprēķina visām pozīcijām portfelī saskaņā ar 325.bc panta 2. punktu;

Formula

=

daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs vispārīgai riska faktoru kategorijai i, ko aprēķina visām pozīcijām portfelī saskaņā ar 325.bc panta 3. punktu; un

Formula

=

daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs vispārīgai riska faktoru kategorijai i, ko aprēķina visām pozīcijām portfelī saskaņā ar 325.bc panta 4. punktu.

2.   Iestādes nākotnes satricinājumu scenārijus piemēro konkrētai grupai modelējamu riska faktoru, ko piemēro katram daļējam sagaidāmā iztrūkuma mēram saskaņā ar 325.bc pantu, vienīgi tad, ja tiek noteikts katrs daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs, ar ko aprēķina sagaidāmā iztrūkuma riska mēru saskaņā ar 1. punktu.

3.   Ja vismaz vienam portfeļa darījumam piemīt vismaz viens modelējams riska faktors, kurš iekļauts vispārīgā riska faktoru kategorijā i saskaņā ar 325.bd pantu, iestādes aprēķina neierobežoto sagaidāmā iztrūkuma mēru vispārīgā riska faktoru kategorijai i un iekļauj to formulā, ko izmanto, lai aprēķinātu šā panta 1. punktā minēto sagaidāmā iztrūkuma riska mēru.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta, iestāde var samazināt neierobežotā sagaidāmā iztrūkuma mēra
  Formula
  un daļējo sagaidāmā iztrūkuma mēru
  Formula
  ,
  Formula
  and
  Formula
  aprēķināšanas biežumu visām vispārīgā riska faktoru kategorijām i, pārejot no aprēķināšanas ik dienu uz aprēķināšanu ik nedēļu, ar noteikumu, ka ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | iestāde savai kompetentajai iestādei var pierādīt, ka, aprēķinot neierobežotā sagaidāmā iztrūkuma mēru



  , netiek par zemu vērtēts tirgus risks, kas piemīt attiecīgajām tirdzniecības portfeļa pozīcijām; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | iestāde spēj, ja kompetentā iestāde to prasa, palielināt



  ,



  ,



  and



  aprēķināšanas biežumu no aprēķināšanas ik nedēļu uz aprēķināšanu ik dienu. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

Formula

Formula

325.bc pants

Daļēja sagaidāmā iztrūkuma aprēķināšana

1.   Iestādes visus daļējos sagaidāmā iztrūkuma mērus, kas minēti 325.bb panta 1. punktā, aprēķina šādi:

| a) | daļējos sagaidāmā iztrūkuma mērus aprēķina vienu reizi dienā; |
| --- | --- |

a)

daļējos sagaidāmā iztrūkuma mērus aprēķina vienu reizi dienā;

| b) | 97,5. procentīle, vienpusējs ticamības intervāls; |
| --- | --- |

b)

97,5. procentīle, vienpusējs ticamības intervāls;

| c) | iestāde daļējo sagaidāmā iztrūkuma mēru laikā “t” konkrētam tirdzniecības pozīciju portfelim aprēķina, izmantojot šādu formulu:





  kur:







  PESt | = | daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs laikā “t”; |
| --- | --- | --- | --- |
| j | = | indekss, ar kuru apzīmē piecus likviditātes periodus, kuri uzskaitīti 1. tabulas pirmajā slejā; |
| LHj | = | likviditātes periodu j ilgums izteikts dienās 1. tabulā; |
| T | = | bāzes periods, kur T = 10 dienas; |
| PESt(T) | = | daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs, ko nosaka, piemērojot nākotnes satricinājumu scenārijus ar 10 dienu laikposmu vienīgi konkrētai tādu modelējamu riska faktoru grupai, kuri piemīt portfeļa pozīcijām un kuri noteikti 2., 3. un 4. punktā, katram daļējam sagaidāmā iztrūkuma mēram, kas minēts 325.bb panta 1. punktā; un |
| PESt(T, j) | = | daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs, ko nosaka, piemērojot nākotnes satricinājumu scenārijus ar 10 dienu laikposmu vienīgi konkrētai tādu modelējamu riska faktoru grupai, kuri piemīt portfeļa pozīcijām un kuri noteikti 2., 3. un 4. punktā, katram daļējam sagaidāmā iztrūkuma mēram, kas minēts 325.bb panta 1. punktā, un kura efektīvais likviditātes periods, kas noteikts saskaņā ar 325.bb panta 2. punktu, ir vienāds vai garāks par LHj.

  1. tabula







  Likviditātes periods j | Likviditātes perioda j ilgums
  (dienas) |
| 1 | 10 |
| 2 | 20 |
| 3 | 40 |
| 4 | 60 |
| 5 | 120 |

c)

iestāde daļējo sagaidāmā iztrūkuma mēru laikā “t” konkrētam tirdzniecības pozīciju portfelim aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

PESt

=

daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs laikā “t”;

j

=

indekss, ar kuru apzīmē piecus likviditātes periodus, kuri uzskaitīti 1. tabulas pirmajā slejā;

LHj

=

likviditātes periodu j ilgums izteikts dienās 1. tabulā;

T

=

bāzes periods, kur T = 10 dienas;

PESt(T)

=

daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs, ko nosaka, piemērojot nākotnes satricinājumu scenārijus ar 10 dienu laikposmu vienīgi konkrētai tādu modelējamu riska faktoru grupai, kuri piemīt portfeļa pozīcijām un kuri noteikti 2., 3. un 4. punktā, katram daļējam sagaidāmā iztrūkuma mēram, kas minēts 325.bb panta 1. punktā; un

PESt(T, j)

=

daļējs sagaidāmā iztrūkuma mērs, ko nosaka, piemērojot nākotnes satricinājumu scenārijus ar 10 dienu laikposmu vienīgi konkrētai tādu modelējamu riska faktoru grupai, kuri piemīt portfeļa pozīcijām un kuri noteikti 2., 3. un 4. punktā, katram daļējam sagaidāmā iztrūkuma mēram, kas minēts 325.bb panta 1. punktā, un kura efektīvais likviditātes periods, kas noteikts saskaņā ar 325.bb panta 2. punktu, ir vienāds vai garāks par LHj.

1. tabula

Likviditātes periods j

Likviditātes perioda j ilgums

(dienas)

1

10

2

20

3

40

4

60

5

120

2.   Lai aprēķinātu 325.bb panta 1. punktā minētos daļējos sagaidāmā iztrūkuma mērus
  Formula
  un
  Formula
  , iestādes papildus šā panta 1. punktā noteiktajām prasībām izpilda šādas prasības:

| a) | aprēķinot



  , iestādes nākotnes satricinājumu scenārijus piemēro tikai tādu modelējamu riska faktoru apakšgrupai, kas piemīt portfeļa pozīcijām, kuras iestāde, ievērojot kompetento iestāžu prasības, ir izvēlējusies tā, lai, izmantojot iepriekšējās 60 darba dienās iegūto summu, izpildītu šādu nosacījumu:




  Iestāde, kas vairs neatbilst šā punkta pirmajā daļā minētajai prasībai, nekavējoties par to informē kompetentās iestādes un divu nedēļu laikā atjaunina modelējamo riska faktoru apakšgrupu, lai izpildītu šo prasību. Ja minētā iestāde divu nedēļu laikā šo prasību nav izpildījusi, iestāde izmanto 1.a nodaļā izklāstīto pieeju, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības dažu tirdzniecības nodaļu tirgus riskam, līdz šī iestāde ir spējīga pierādīt kompetentajai iestādei, ka tā izpilda prasību, kas izklāstīta šā punkta pirmajā daļā; |
| --- | --- |

a)

Formula

Formula

Iestāde, kas vairs neatbilst šā punkta pirmajā daļā minētajai prasībai, nekavējoties par to informē kompetentās iestādes un divu nedēļu laikā atjaunina modelējamo riska faktoru apakšgrupu, lai izpildītu šo prasību. Ja minētā iestāde divu nedēļu laikā šo prasību nav izpildījusi, iestāde izmanto 1.a nodaļā izklāstīto pieeju, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības dažu tirdzniecības nodaļu tirgus riskam, līdz šī iestāde ir spējīga pierādīt kompetentajai iestādei, ka tā izpilda prasību, kas izklāstīta šā punkta pirmajā daļā;

| b) | iestādes, aprēķinot



  nākotnes satricinājumu scenārijus iestādes izvēlēta portfeļa pozīcijām piemītošu modelējamu riska faktoru apakšgrupai piemēro vienīgi, lai īstenotu šā panta a) apakšpunkta noteikumus, turklāt attiecīgie riska faktori iekļauti vispārīgā riska faktoru kategorijā i saskaņā ar 325.bd pantu; |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | ievaddatus, ko izmanto, lai noteiktu nākotnes satricinājumu scenārijus, ko piemēro a) un b) apakšpunktā minētajiem modelējamiem riska faktoriem, kalibrē, izmantojot vēsturiskos datus par nepārtrauktu 12 mēnešu finansiālas spriedzes periodu, ko iestāde nosaka, lai pēc iespējas palielinātu



  vērtību. Lai noteiktu šādu spriedzes periodu, iestādes izmanto novērošanas laikposmu, kas sākas vismaz 2007. gada 1. janvārī, ievērojot kompetento iestāžu prasības; un |
| --- | --- |

c)

Formula

| d) | ievaddatus kalibrē 12 mēnešu spriedzes periodam, ko noteikusi iestāde c) apakšpunkta nolūkos. |
| --- | --- |

d)

Formula

3.   Lai aprēķinātu 325.bb panta 1. punktā minētos daļējos sagaidāmā iztrūkuma mērus
  Formula
  un
  Formula
  , iestādes papildus šā panta 1. punktā noteiktajām prasībām izpilda šādas prasības:

| a) | iestādes, aprēķinot



  , nākotnes satricinājumu scenārijus piemēro vienīgi portfeļa pozīciju modelējamo riska faktoru apakšgrupai, kas minēta 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | iestādes, aprēķinot



  , nākotnes satricinājumu scenārijus piemēro vienīgi portfeļa pozīciju modelējamo riska faktoru apakšgrupai, kas minēta 2. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | ievaddatus, ko izmanto, lai noteiktu nākotnes satricinājumu scenārijus, ko piemēro šā punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem modelējamiem riska faktoriem, kalibrē, izmantojot vēsturiskos datus, kas minēti 4. punkta c) apakšpunktā; šos datus atjaunina vismaz ik mēnesi. |
| --- | --- |

c)

ievaddatus, ko izmanto, lai noteiktu nākotnes satricinājumu scenārijus, ko piemēro šā punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem modelējamiem riska faktoriem, kalibrē, izmantojot vēsturiskos datus, kas minēti 4. punkta c) apakšpunktā; šos datus atjaunina vismaz ik mēnesi.

4.   Lai aprēķinātu 325.bb panta 1. punktā minētos daļējos sagaidāmā iztrūkuma mērus
  Formula
  un
  Formula
  , iestādes papildus šā panta 1. punktā noteiktajām prasībām izpilda šādas prasības:

| a) | iestādes, aprēķinot



  , nākotnes satricinājumu scenārijus piemēro visiem modelējamajiem riska faktoriem, kuri piemīt portfeļa pozīcijām; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | iestādes, aprēķinot



  , nākotnes satricinājumu scenārijus piemēro visiem modelējamiem riska faktoriem, kuri piemīt portfeļa pozīcijām un kuri tiek iekļauti vispārīgā riska faktoru kategorijā i saskaņā ar 325.bd pantu; |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | ievaddatus, ko izmanto, lai noteiktu nākotnes satricinājumu scenārijus, ko piemēro a) un b) apakšpunktā minētajiem modelējamiem riska faktoriem, kalibrē, izmantojot vēsturiskos datus par iepriekšējo 12 mēnešu periodu; ja ir vērojams nozīmīgs cenu svārstīguma pieaugums attiecībā uz nozīmīgu skaitu modelējamo riska faktoru iestādes portfelī, kuri nav iekļauti 2. punkta a) apakšpunktā minētajā riska faktoru apakšgrupā, kompetentās iestādes var pieprasīt iestādei izmantot vēsturiskos datus par periodu, kas ir īsāks par iepriekšējiem 12 mēnešiem, taču šāds īsākais periods nedrīkst būt īsāks par iepriekšējiem sešiem mēnešiem; kompetentās iestādes informē EBI par visiem lēmumiem, kuri prasa iestādei izmantot vēsturiskos datus par periodu, kas ir īsāks par 12 mēnešiem, un pamato minēto lēmumu. |
| --- | --- |

c)

ievaddatus, ko izmanto, lai noteiktu nākotnes satricinājumu scenārijus, ko piemēro a) un b) apakšpunktā minētajiem modelējamiem riska faktoriem, kalibrē, izmantojot vēsturiskos datus par iepriekšējo 12 mēnešu periodu; ja ir vērojams nozīmīgs cenu svārstīguma pieaugums attiecībā uz nozīmīgu skaitu modelējamo riska faktoru iestādes portfelī, kuri nav iekļauti 2. punkta a) apakšpunktā minētajā riska faktoru apakšgrupā, kompetentās iestādes var pieprasīt iestādei izmantot vēsturiskos datus par periodu, kas ir īsāks par iepriekšējiem 12 mēnešiem, taču šāds īsākais periods nedrīkst būt īsāks par iepriekšējiem sešiem mēnešiem; kompetentās iestādes informē EBI par visiem lēmumiem, kuri prasa iestādei izmantot vēsturiskos datus par periodu, kas ir īsāks par 12 mēnešiem, un pamato minēto lēmumu.

5.   Iestādes, aprēķinot 325.bb panta 1 punktā minēto attiecīgo daļējo sagaidāmā iztrūkuma mēru, saglabā to modelējamo riska faktoru vērtības, kuriem šīm iestādēm saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu nebija jāpiemēro nākotnes satricinājumu scenāriji, lai aprēķinātu attiecīgo daļējo sagaidāmā iztrūkuma mēru.

325.bd pants

Likviditātes periodi

1.   Katru riska faktoru, kurš piemīt pozīcijām, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestādes saņēmušas 325.az panta 2. punktā minēto atļauju vai kurām tiek piešķirta šāda atļauja, iestādes iedala vienā no 2. tabulā uzskaitītajām vispārīgajām riska faktoru kategorijām, kā arī kādā no šajā tabulā uzskatītajām vispārīgajām riska faktoru apakškategorijām.

2.   Šā panta 1. punktā minētais pozīciju riska faktora likviditātes periods atbilst likviditātes periodam, kas noteikts attiecīgajai vispārīgajai riska faktoru apakškategorijai, kurā riska faktors iedalīts.

3.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, iestāde attiecībā uz konkrētu tirdzniecības nodaļu var pieņemt lēmumu aizstāt likviditātes periodu, kas noteikts šā panta 2. tabulā minētajai vispārīgajai riska faktoru apakškategorijai, ar kādu no ilgākajiem likviditātes periodiem, kas uzskaitīti 325.bc panta 1. tabulā. Ja iestāde pieņem šādu lēmumu, ilgākais likviditātes periods attiecas uz visiem modelējamiem riska faktoriem, kuri piemīt pozīcijām, kas piesaistītas minētajai tirdzniecības nodaļai, un kuri ir iedalīti minētajā vispārīgajā riska faktoru apakškategorijā, lai aprēķinātu daļējos sagaidāmā iztrūkuma mērus saskaņā ar 325.bc panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Iestāde informē kompetentās iestādes par tirdzniecības nodaļām un vispārīgajām riska faktoru apakškategorijām, kurām tā ir nolēmusi piemērot šā punkta pirmajā daļā noteikto kārtību.

4.   Lai aprēķinātu daļējos sagaidāmā iztrūkuma mērus saskaņā ar 325.bc panta 1. punkta c) apakšpunktu, konkrēta modelējamā riska faktora efektīvo likviditātes periodu konkrētai tirdzniecības pozīcijai aprēķina šādi:

| EffectiveLH = | | SubCatLH ja Mat > LH5 |
| --- | --- | --- |
| min (SubCatLH, minj {LHj/LHj ≥ Mat}) ja LH1 ≤ Mat ≤ LH5 |
| LH1 ja Mat < LH1 |

EffectiveLH =

SubCatLH ja Mat > LH5

min (SubCatLH, minj {LHj/LHj ≥ Mat}) ja LH1 ≤ Mat ≤ LH5

LH1 ja Mat < LH1

kur:

| EffectiveLH | = | efektīvais likviditātes periods |
| --- | --- | --- |
| Mat | = | tirdzniecības portfeļa pozīcijas termiņš; |
| SubCatLH | = | saskaņā ar 1. punktu noteiktā modelējamā riska faktora likviditātes perioda ilgums; un |
| minj {LHj/LHj ≥ Mat} | = | ilgums vienam no 325.bc panta 1. tabulā uzskaitītajiem likviditātes periodiem, kurš ir tuvākais likviditātes termiņš aiz tirdzniecības pozīcijas termiņa. |

EffectiveLH

=

efektīvais likviditātes periods

Mat

=

tirdzniecības portfeļa pozīcijas termiņš;

SubCatLH

=

saskaņā ar 1. punktu noteiktā modelējamā riska faktora likviditātes perioda ilgums; un

minj {LHj/LHj ≥ Mat}

=

ilgums vienam no 325.bc panta 1. tabulā uzskaitītajiem likviditātes periodiem, kurš ir tuvākais likviditātes termiņš aiz tirdzniecības pozīcijas termiņa.

5.   Valūtu pārus, kurus veido euro un kādas VKM II iesaistītas dalībvalsts valūta, iekļauj likvīdāko valūtu pāru apakškategorijā, kāda 2. tabulā ir ārvalstu valūtas vispārīgā riska faktoru kategorijā.

6.   Iestāde vismaz reizi mēnesī pārbauda, cik piemērota ir 1. punktā minētā iedalīšana kategorijās.

7.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu:

| a) | kā iestādēm 1. punktā minētie pozīciju riska faktori jāiedala vispārīgās riska faktoru kategorijās un vispārīgās riska faktoru apakškategorijās šā panta 1. punkta nolūkos; |
| --- | --- |

a)

kā iestādēm 1. punktā minētie pozīciju riska faktori jāiedala vispārīgās riska faktoru kategorijās un vispārīgās riska faktoru apakškategorijās šā panta 1. punkta nolūkos;

| b) | kuras valūtas veido likvīdāko valūtu apakškategoriju, kas 2. tabulā ir procentu likmju vispārīgā riska faktoru kategorijā; |
| --- | --- |

b)

kuras valūtas veido likvīdāko valūtu apakškategoriju, kas 2. tabulā ir procentu likmju vispārīgā riska faktoru kategorijā;

| c) | kuri valūtu pāri veido likvīdāko valūtu pāru apakškategoriju, kas 2. tabulā ir ārvalstu valūtu vispārīgā riska faktoru kategorijā; |
| --- | --- |

c)

kuri valūtu pāri veido likvīdāko valūtu pāru apakškategoriju, kas 2. tabulā ir ārvalstu valūtu vispārīgā riska faktoru kategorijā;

| d) | kā definē maza un liela apjoma kapitalizāciju kapitāla vērtspapīru cenu un svārstīguma apakškategorijas nolūkā, kura 2. tabulā ir kapitāla vērtspapīru riska faktoru kategorijā. |
| --- | --- |

d)

kā definē maza un liela apjoma kapitalizāciju kapitāla vērtspapīru cenu un svārstīguma apakškategorijas nolūkā, kura 2. tabulā ir kapitāla vērtspapīru riska faktoru kategorijā.

EBI līdz 2020. gada 28. martam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

2. tabula

| Vispārīgās riska faktoru kategorijas | Vispārīgās riska faktoru apakškategorijas | Likviditātes periodi | Likviditātes periodu ilgums (dienās) |
| --- | --- | --- | --- |
| Procentu likme | Likvīdākās valūtas un vietējā valūta | 1 | 10 |
| Citas valūtas (izņemot likvīdākās valūtas) | 2 | 20 |
| Svārstīgums | 4 | 60 |
| Citi veidi | 4 | 60 |
| Kredīriska starpība | Dalībvalstu centrālā valdība, tostarp centrālās bankas | 2 | 20 |
| Segtās obligācijas, kuras kredītiestādes emitējušas dalībvalstīs (ieguldījumu kategorija) | 2 | 20 |
| Valsts (ieguldījumu kategorija) | 2 | 20 |
| Valsts (augsts ienesīgums) | 3 | 40 |
| Uzņēmumi (ieguldījumu kategorija) | 3 | 40 |
| Uzņēmumi (augsts ienesīgums) | 4 | 60 |
| Svārstīgums | 5 | 120 |
| Citi veidi | 5 | 120 |
| Kapitāla vērtspapīri | Kapitāla vērtspapīru cena (lielapjoma tirgus kapitalizācija) | 1 | 10 |
| Kapitāla vērtspapīru cena (mazapjoma tirgus kapitalizācija) | 2 | 20 |
| Svārstīgums (lielapjoma tirgus kapitalizācija) | 2 | 20 |
| Svārstīgums (mazapjoma tirgus kapitalizācija) | 4 | 60 |
| Citi veidi | 4 | 60 |
| Ārvalstu valūtas | Likvīdākie valūtu pāri | 1 | 10 |
| Citi valūtu pāri (izņemot likvīdākos valūtu pārus) | 2 | 20 |
| Svārstīgums | 3 | 40 |
| Citi veidi | 3 | 40 |
| Preces | Enerģijas cenas un oglekļa dioksīda emisiju cenas | 2 | 20 |
| Dārgmetālu cenas un krāsaino metālu cenas | 2 | 20 |
| Citu preču cenas (izņemot enerģijas cenas, oglekļa dioksīda emisiju cenas, dārgmetālu cenas un krāsaino metālu cenas) | 4 | 60 |
| Enerģijas cenu svārstīgums un oglekļa dioksīda emisiju cenu svārstīgums | 4 | 60 |
| Dārgmetālu cenu svārstīgums un krāsaino metālu cenu svārstīgums | 4 | 60 |
| Citu preču cenu svārstīgums (izņemot enerģijas cenu svārstīgumu, oglekļa dioksīda emisiju cenu svārstīgumu, dārgmetālu cenu svārstīgumu un krāsaino metālu cenu svārstīgumu) | 5 | 120 |
| Citi veidi | 5 | 120 |

Vispārīgās riska faktoru kategorijas

Vispārīgās riska faktoru apakškategorijas

Likviditātes periodi

Likviditātes periodu ilgums (dienās)

Procentu likme

Likvīdākās valūtas un vietējā valūta

1

10

Citas valūtas (izņemot likvīdākās valūtas)

2

20

Svārstīgums

4

60

Citi veidi

4

60

Kredīriska starpība

Dalībvalstu centrālā valdība, tostarp centrālās bankas

2

20

Segtās obligācijas, kuras kredītiestādes emitējušas dalībvalstīs (ieguldījumu kategorija)

2

20

Valsts (ieguldījumu kategorija)

2

20

Valsts (augsts ienesīgums)

3

40

Uzņēmumi (ieguldījumu kategorija)

3

40

Uzņēmumi (augsts ienesīgums)

4

60

Svārstīgums

5

120

Citi veidi

5

120

Kapitāla vērtspapīri

Kapitāla vērtspapīru cena (lielapjoma tirgus kapitalizācija)

1

10

Kapitāla vērtspapīru cena (mazapjoma tirgus kapitalizācija)

2

20

Svārstīgums (lielapjoma tirgus kapitalizācija)

2

20

Svārstīgums (mazapjoma tirgus kapitalizācija)

4

60

Citi veidi

4

60

Ārvalstu valūtas

Likvīdākie valūtu pāri

1

10

Citi valūtu pāri (izņemot likvīdākos valūtu pārus)

2

20

Svārstīgums

3

40

Citi veidi

3

40

Preces

Enerģijas cenas un oglekļa dioksīda emisiju cenas

2

20

Dārgmetālu cenas un krāsaino metālu cenas

2

20

Citu preču cenas (izņemot enerģijas cenas, oglekļa dioksīda emisiju cenas, dārgmetālu cenas un krāsaino metālu cenas)

4

60

Enerģijas cenu svārstīgums un oglekļa dioksīda emisiju cenu svārstīgums

4

60

Dārgmetālu cenu svārstīgums un krāsaino metālu cenu svārstīgums

4

60

Citu preču cenu svārstīgums (izņemot enerģijas cenu svārstīgumu, oglekļa dioksīda emisiju cenu svārstīgumu, dārgmetālu cenu svārstīgumu un krāsaino metālu cenu svārstīgumu)

5

120

Citi veidi

5

120

325.be pants

Riska faktoru modelējamības novērtējums

1.   Iestādes novērtē visu to riska faktoru modelējamību, kuri piemīt pozīcijām, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestādes ir saņēmušas 325.az panta 2. punktā minēto atļauju vai attiecībā uz kurām šādas atļaujas piešķiršana tiek izskatīta.

2.   Šā panta pirmajā daļā minētā novērtējuma ietvaros iestādes aprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskam saskaņā ar 325.bk pantu attiecībā uz tiem riska faktoriem, kas nav modelējami.

3.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu riska faktoru modelējamības novērtēšanas kritērijus saskaņā ar 1. punktu un lai precizētu minētās novērtēšanas biežumu.

EBI līdz 2020. gada 28. martam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

325.bf pants

Regulatīvās atpakaļejošās pārbaudes prasības un reizināšanas koeficienti

1.   Šā panta nolūkiem “pārsniegums” ir dienas laikā notikušās izmaiņas tā portfeļa vērtībā, ko veido visas pozīcijas, kuras ir piesaistītas tirdzniecības nodaļai, un kas pārsniedz attiecīgo riskam pakļauto vērtību, kura aprēķināta, izmantojot šīs iestādes alternatīvo iekšējo modeli saskaņā ar šādām prasībām:

| a) | riskam pakļauto vērtību aprēķina, ņemot vērā vienas dienas ilgu turēšanas periodu; |
| --- | --- |

a)

riskam pakļauto vērtību aprēķina, ņemot vērā vienas dienas ilgu turēšanas periodu;

| b) | nākotnes satricinājumu scenārijus piemēro 325.bg panta 3. punktā minētajiem tirdzniecības nodaļu pozīciju riska faktoriem, kurus uzskata par modelējamiem saskaņā ar 325.be pantu; |
| --- | --- |

b)

nākotnes satricinājumu scenārijus piemēro 325.bg panta 3. punktā minētajiem tirdzniecības nodaļu pozīciju riska faktoriem, kurus uzskata par modelējamiem saskaņā ar 325.be pantu;

| c) | ievaddatus, ko izmanto, lai noteiktu nākotnes satricinājumu scenārijus, ko piemēro modelējamiem riska faktoriem, kalibrē, izmantojot vēsturiskos datus, kas minēti 325.bc panta 4. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

ievaddatus, ko izmanto, lai noteiktu nākotnes satricinājumu scenārijus, ko piemēro modelējamiem riska faktoriem, kalibrē, izmantojot vēsturiskos datus, kas minēti 325.bc panta 4. punkta c) apakšpunktā;

| d) | ja vien šajā pantā nav noteikts citādi, iestādes alternatīvo iekšējo modeļu pamatā ir tādi paši modelēšanas pieņēmumi kā tie, kurus izmanto, lai aprēķinātu 325.ba panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sagaidāmā iztrūkuma riska mēru. |
| --- | --- |

d)

ja vien šajā pantā nav noteikts citādi, iestādes alternatīvo iekšējo modeļu pamatā ir tādi paši modelēšanas pieņēmumi kā tie, kurus izmanto, lai aprēķinātu 325.ba panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sagaidāmā iztrūkuma riska mēru.

2.   Iestādes skaita dienas pārsniegumus, balstoties uz atpakaļejošajām pārbaudēm par to, kādas hipotētiskas un faktiskas izmaiņas ir notikušas tā portfeļa vērtībā, kuru veido visas pozīcijas, kas ir piesaistītas tirdzniecības nodaļai.

3.   Tiek uzskatīts, ka iestādes tirdzniecības nodaļa atbilst atpakaļejošas pārbaudes prasībām, ja pārsniegumu skaits, kas minētajai tirdzniecības nodaļai ir bijis pēdējo 250 darba dienu laikā, nepārsniedz nevienu no šiem rādītājiem:

| a) | 12 gadījumi, kad tikusi pārsniegta riskam pakļautā vērtība, ko aprēķina, piemērojot 99. procentīles vienpusēju ticamības intervālu, pamatojoties uz atpakaļejošu pārbaudi par hipotētiskām izmaiņām portfeļa vērtībā; |
| --- | --- |

a)

12 gadījumi, kad tikusi pārsniegta riskam pakļautā vērtība, ko aprēķina, piemērojot 99. procentīles vienpusēju ticamības intervālu, pamatojoties uz atpakaļejošu pārbaudi par hipotētiskām izmaiņām portfeļa vērtībā;

| b) | 12 gadījumi, kad tikusi pārsniegta riskam pakļautā vērtība, ko aprēķina, piemērojot 99. procentīles vienpusēju ticamības intervālu, pamatojoties uz atpakaļejošu pārbaudi par faktiskām izmaiņām portfeļa vērtībā; |
| --- | --- |

b)

12 gadījumi, kad tikusi pārsniegta riskam pakļautā vērtība, ko aprēķina, piemērojot 99. procentīles vienpusēju ticamības intervālu, pamatojoties uz atpakaļejošu pārbaudi par faktiskām izmaiņām portfeļa vērtībā;

| c) | 30 gadījumi, kad tikusi pārsniegta riskam pakļautā vērtība, ko aprēķina, piemērojot 97,5. procentīles vienpusēju ticamības intervālu, pamatojoties uz atpakaļejošu pārbaudi par hipotētiskām izmaiņām portfeļa vērtībā; |
| --- | --- |

c)

30 gadījumi, kad tikusi pārsniegta riskam pakļautā vērtība, ko aprēķina, piemērojot 97,5. procentīles vienpusēju ticamības intervālu, pamatojoties uz atpakaļejošu pārbaudi par hipotētiskām izmaiņām portfeļa vērtībā;

| d) | 30 gadījumi, kad tikusi pārsniegta riskam pakļautā vērtība, ko aprēķina, piemērojot 97,5. procentīles vienpusēju ticamības intervālu, pamatojoties uz atpakaļejošu pārbaudi par faktiskām izmaiņām portfeļa vērtībā. |
| --- | --- |

d)

30 gadījumi, kad tikusi pārsniegta riskam pakļautā vērtība, ko aprēķina, piemērojot 97,5. procentīles vienpusēju ticamības intervālu, pamatojoties uz atpakaļejošu pārbaudi par faktiskām izmaiņām portfeļa vērtībā.

4.   Iestādes skaita dienas pārsniegumus saskaņā ar šādiem kritērijiem:

| a) | portfeļa vērtības hipotētiskās izmaiņas atpakaļejošā pārbaudē nosaka, salīdzinot portfeļa vērtību dienas beigās un –, pieņemot, ka pozīcijas nemainās, portfeļa vērtību nākamās dienas beigās; |
| --- | --- |

a)

portfeļa vērtības hipotētiskās izmaiņas atpakaļejošā pārbaudē nosaka, salīdzinot portfeļa vērtību dienas beigās un –, pieņemot, ka pozīcijas nemainās, portfeļa vērtību nākamās dienas beigās;

| b) | portfeļa vērtības faktiskās izmaiņas atpakaļejošā pārbaudē nosaka, salīdzinot portfeļa vērtību dienas beigās un portfeļa faktisko vērtību nākamās dienas beigās, neiekļaujot maksas un komisijas; |
| --- | --- |

b)

portfeļa vērtības faktiskās izmaiņas atpakaļejošā pārbaudē nosaka, salīdzinot portfeļa vērtību dienas beigās un portfeļa faktisko vērtību nākamās dienas beigās, neiekļaujot maksas un komisijas;

| c) | kā pārsniegumu skaita katru darbadienu, kurā iestāde nevar novērtēt portfeļa vērtību vai nevar aprēķināt šā panta 3. punktā minēto riskam pakļauto vērtību. |
| --- | --- |

c)

kā pārsniegumu skaita katru darbadienu, kurā iestāde nevar novērtēt portfeļa vērtību vai nevar aprēķināt šā panta 3. punktā minēto riskam pakļauto vērtību.

5.   Iestāde saskaņā ar šā panta 6. un 7. punktu aprēķina 325.ba pantā minēto reizinājuma koeficientu (mc) portfelim, kurā ir tādas tirdzniecības nodaļām piesaistītās pozīcijas, kurām iestāde ir saņēmusi 325.az panta 2. punktā minēto atļauju izmantot alternatīvos iekšējos modeļus.

6.   Reizinājuma koeficients (mc) ir summa, ko iegūst, summējot 1,5 un otru saskaitāmo, kura vērtība ir starp 0 un 0,5 saskaņā ar 3. tabulu. Šā panta 5. punktā minētajam portfelim šo otru saskaitāmo aprēķina, par pamatu ņemot pēdējo 250 darba dienu laikā notikušo pārsniegumu skaitu, kas noteikts, iestādei veicot atpakaļejošu pārbaudi attiecībā uz riskam pakļauto vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar šīs daļas a) apakšpunktu. Minēto otro saskaitāmo aprēķina, ievērojot šādas prasības:

| a) | pārsniegums ir vienas dienas izmaiņas portfeļa vērtībā, kas pārsniedz attiecīgo riskam pakļautās vērtības lielumu, kurš aprēķināts, izmantojot iestādes iekšējo modeli un ievērojot turpmāk minēto:






  i) | vienas dienas turēšanas periods; |
| --- | --- | --- |

a)

pārsniegums ir vienas dienas izmaiņas portfeļa vērtībā, kas pārsniedz attiecīgo riskam pakļautās vērtības lielumu, kurš aprēķināts, izmantojot iestādes iekšējo modeli un ievērojot turpmāk minēto:

i)

vienas dienas turēšanas periods;

| ii) | 99. procentīle, vienpusējs ticamības intervāls; |
| --- | --- |

ii)

99. procentīle, vienpusējs ticamības intervāls;

| iii) | nākotnes satricinājumu scenārijus piemēro 325.bg panta 3. punktā minētajiem tirdzniecības nodaļu pozīciju riska faktoriem, kurus uzskata par modelējamiem saskaņā ar 325.be pantu; |
| --- | --- |

iii)

nākotnes satricinājumu scenārijus piemēro 325.bg panta 3. punktā minētajiem tirdzniecības nodaļu pozīciju riska faktoriem, kurus uzskata par modelējamiem saskaņā ar 325.be pantu;

| iv) | ievaddatus, ko izmanto, lai noteiktu nākotnes satricinājumu scenārijus, ko piemēro modelējamiem riska faktoriem, kalibrē, izmantojot vēsturiskos datus, kas minēti 325.bc panta 4. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

iv)

ievaddatus, ko izmanto, lai noteiktu nākotnes satricinājumu scenārijus, ko piemēro modelējamiem riska faktoriem, kalibrē, izmantojot vēsturiskos datus, kas minēti 325.bc panta 4. punkta c) apakšpunktā;

| v) | ja vien šajā pantā nav noteikts citādi, iestādes iekšējo modeļu pamatā ir tādi paši modelēšanas pieņēmumi kā tie, kurus izmanto, lai aprēķinātu 325.ba panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sagaidāmā iztrūkuma riska mēru; |
| --- | --- |

v)

ja vien šajā pantā nav noteikts citādi, iestādes iekšējo modeļu pamatā ir tādi paši modelēšanas pieņēmumi kā tie, kurus izmanto, lai aprēķinātu 325.ba panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sagaidāmā iztrūkuma riska mēru;

| b) | pārsniegumu skaits ir vienāds ar lielāko pārsniegumu skaitu portfeļa vērtības hipotētiskajās un faktiskajās izmaiņās.

  3. tabula







  Pārsniegumu skaits | Palielinājums |
| --- | --- | --- |
| Mazāk par 5 | 0,00 |
| 5 | 0,20 |
| 6 | 0,26 |
| 7 | 0,33 |
| 8 | 0,38 |
| 9 | 0,42 |
| Vairāk par 9 | 0,50 |

b)

pārsniegumu skaits ir vienāds ar lielāko pārsniegumu skaitu portfeļa vērtības hipotētiskajās un faktiskajās izmaiņās.

3. tabula

Pārsniegumu skaits

Palielinājums

Mazāk par 5

0,00

5

0,20

6

0,26

7

0,33

8

0,38

9

0,42

Vairāk par 9

0,50

Ārkārtas apstākļos kompetentās iestādes var ierobežot otro saskaitāmo līdz vērtībai, ko iegūst pārsniegumu rezultātā saskaņā ar hipotētiskajām izmaiņām atpakaļejošajās pārbaudēs, ja pārsniegumu skaits faktisko izmaiņu atpakaļejošā pārbaudē nav radies no trūkumiem iekšējā modelī.

7.   Kompetentās iestādes pārrauga šā panta 5. punktā minētā reizinājuma koeficienta piemērotību un tirdzniecības nodaļu atbilstību šā panta 3. punktā izklāstītajām atpakaļejošās pārbaudes prasībām. Iestādes nekavējoties paziņo kompetentajām iestādēm par pārsniegumiem, ko iegūst no to atpakaļejošo pārbaužu programmas, un sniedz šo pārsniegumu skaidrojumu, un jebkurā gadījumā kompetentajām iestādēm to paziņo ne vēlāk kā piecu darba dienu laikā pēc pārsnieguma rašanās.

8.   Atkāpjoties no šā panta 2. un 6. punkta, kompetentās iestādes var atļaut iestādei neaprēķināt pārsniegumu, ja vienas dienas izmaiņas tās portfeļa vērtībā, kas pārsniedz attiecīgo riskam pakļauto vērtību, kura aprēķināta, izmantojot šīs iestādes iekšējo modeli, ir saistītas ar nemodelējamu riska faktoru. Lai iegūtu šādu atļauju, iestāde pierāda savai kompetentajai iestādei, ka spriedzes scenārija riska mērs, ko aprēķina saskaņā ar 325.bk pantu šim nemodelējamajam riska faktoram, ir augstāks par pozitīvo starpību starp izmaiņām iestādes portfeļa vērtībā un attiecīgo riskam pakļauto vērtību.

9.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu tehniskos elementus, kas jāiekļauj iestādes portfeļa vērtības faktiskajās un hipotētiskajās izmaiņās šā panta nolūkā.

EBI līdz 2020. gada 28. martam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

325.bg pants

Peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasība

1.   Iestādes tirdzniecības nodaļa atbilst peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasībām, ja šī tirdzniecības nodaļa atbilst šajā pantā izklāstītajām prasībām.

2.   Peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasības nodrošina, lai teorētiskās izmaiņas tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtībā, kas noteikta, pamatojoties uz iestādes riska mērīšanas modeli, būtu pietiekami tuvas hipotētiskajām izmaiņām tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtībā, kas noteikta, pamatojoties uz iestādes cenu noteikšanas modeli.

3.   Attiecībā uz katru kādas konkrētas tirdzniecības nodaļas pozīciju iestādes atbilstība peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasībai ļauj sastādīt precīzu riska faktoru uzskaitījumu, ko uzskata par piemērotu, lai pārbaudītu iestādes atbilstību 325.bf pantā noteiktajai atpakaļejošas pārbaudes prasībai.

4.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu:

| a) | kritērijus, kuriem ir jānodrošina, lai teorētiskās izmaiņas kādas tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtībā būtu pietiekami tuvas hipotētiskajām izmaiņām minētās tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtībā šā panta 2. punkta nolūkiem, ņemot vērā starptautiskās tendences regulatīvajā jomā; |
| --- | --- |

a)

kritērijus, kuriem ir jānodrošina, lai teorētiskās izmaiņas kādas tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtībā būtu pietiekami tuvas hipotētiskajām izmaiņām minētās tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtībā šā panta 2. punkta nolūkiem, ņemot vērā starptautiskās tendences regulatīvajā jomā;

| b) | sekas, kas radīsies iestādei, ja teorētiskās izmaiņas kādas tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtībā nav pietiekami tuvas hipotētiskajām izmaiņām tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtībā šā panta 2. punkta nolūkos; |
| --- | --- |

b)

sekas, kas radīsies iestādei, ja teorētiskās izmaiņas kādas tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtībā nav pietiekami tuvas hipotētiskajām izmaiņām tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtībā šā panta 2. punkta nolūkos;

| c) | biežumu, kādā iestādei ir jāveic peļņas un zaudējuma attiecinājums; |
| --- | --- |

c)

biežumu, kādā iestādei ir jāveic peļņas un zaudējuma attiecinājums;

| d) | tehniskos elementus, kuri jāiekļauj kādas tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtības teorētiskajās un hipotētiskajās izmaiņās šā panta vajadzībām; |
| --- | --- |

d)

tehniskos elementus, kuri jāiekļauj kādas tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtības teorētiskajās un hipotētiskajās izmaiņās šā panta vajadzībām;

| e) | veidu, kādā iestādēm, kas izmanto iekšējo modeli, ir jāaprēķina pašu kapitāla prasību kopsumma visu tirdzniecības portfeļa pozīciju un netirdzniecības portfeļa pozīciju, kuras ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks, tirgus riskam, ņemot vērā b) apakšpunktā minētās sekas. |
| --- | --- |

e)

veidu, kādā iestādēm, kas izmanto iekšējo modeli, ir jāaprēķina pašu kapitāla prasību kopsumma visu tirdzniecības portfeļa pozīciju un netirdzniecības portfeļa pozīciju, kuras ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks, tirgus riskam, ņemot vērā b) apakšpunktā minētās sekas.

EBI līdz 2020. gada 28. martam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

325.bh pants

Prasības attiecībā uz riska mērīšanu

1.   Iestādes, kuras izmanto iekšējo riska mērīšanas modeli, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības tirgus riskiem saskaņā ar 325.ba pantu, nodrošina, lai minētais modelis atbilstu visām turpmāk minētajām prasībām:

| a) | Iekšējais riska mērīšanas modelis aptver pietiekamu skaitu riska faktoru, kuros ir ietverti vismaz tie riska faktori, kas minēti 1.a nodaļas 3. iedaļas 1. apakšiedaļā, izņemot gadījumu, kad iestāde kompetentajām iestādēm pierāda, ka šo riska faktoru neietveršana nerada būtisku ietekmi uz peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasību, kas noteikta 325.bg pantā; iestāde spēj paskaidrot kompetentajām iestādēm, kādēļ tā iekļāvusi riska faktoru savā cenu noteikšanas modelī, taču nav iekļāvusi savā iekšējā riska mērīšanas modelī. |
| --- | --- |

a)

Iekšējais riska mērīšanas modelis aptver pietiekamu skaitu riska faktoru, kuros ir ietverti vismaz tie riska faktori, kas minēti 1.a nodaļas 3. iedaļas 1. apakšiedaļā, izņemot gadījumu, kad iestāde kompetentajām iestādēm pierāda, ka šo riska faktoru neietveršana nerada būtisku ietekmi uz peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasību, kas noteikta 325.bg pantā; iestāde spēj paskaidrot kompetentajām iestādēm, kādēļ tā iekļāvusi riska faktoru savā cenu noteikšanas modelī, taču nav iekļāvusi savā iekšējā riska mērīšanas modelī.

| b) | Iekšējais riska mērīšanas modelis aptver iespējas līgumu un citu produktu nelinearitāti, kā arī korelācijas risku un bāzes risku. |
| --- | --- |

b)

Iekšējais riska mērīšanas modelis aptver iespējas līgumu un citu produktu nelinearitāti, kā arī korelācijas risku un bāzes risku.

| c) | Iekšējā riska mērīšanas modelī iekļauj riska faktoru kopumu, kas atbilst katras tās valūtas procentu likmēm, kurās iestādei ir bilances vai ārpusbilances pozīcijas, ko ietekmē procentu likme; iestādes modelē ienākumu līknes, izmantojot kādu no vispārpieņemtajām metodēm; ienesīguma līkni sadala dažādos termiņa segmentos, lai aptvertu likmju svārstīguma atšķirības visā ienesīguma līknē; būtiskiem riska darījumiem ar procentu likmju risku galvenajās valūtās un tirgos ienesīguma līkni modelē, izmantojot vismaz sešus termiņa segmentus un riska faktoru skaits, ko izmanto, lai modelētu ienesīguma līkni, ir samērīgs ar iestādes tirdzniecības stratēģiju būtību un sarežģītību; modelis aptver arī likmju starpības risku, ko rada nepilnīgi korelētas svārstības starp dažādām ienesīguma līknēm vai dažādiem tā paša pamatā esošā emitenta finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

c)

Iekšējā riska mērīšanas modelī iekļauj riska faktoru kopumu, kas atbilst katras tās valūtas procentu likmēm, kurās iestādei ir bilances vai ārpusbilances pozīcijas, ko ietekmē procentu likme; iestādes modelē ienākumu līknes, izmantojot kādu no vispārpieņemtajām metodēm; ienesīguma līkni sadala dažādos termiņa segmentos, lai aptvertu likmju svārstīguma atšķirības visā ienesīguma līknē; būtiskiem riska darījumiem ar procentu likmju risku galvenajās valūtās un tirgos ienesīguma līkni modelē, izmantojot vismaz sešus termiņa segmentus un riska faktoru skaits, ko izmanto, lai modelētu ienesīguma līkni, ir samērīgs ar iestādes tirdzniecības stratēģiju būtību un sarežģītību; modelis aptver arī likmju starpības risku, ko rada nepilnīgi korelētas svārstības starp dažādām ienesīguma līknēm vai dažādiem tā paša pamatā esošā emitenta finanšu instrumentiem.

| d) | Iekšējā riska mērīšanas modelī ir iekļauti riska faktori, kas atbilst zeltam un atsevišķām ārvalstu valūtām, kurās ir denominētas iestādes pozīcijas; attiecībā uz KIU ņem vērā KIU faktiskās ārvalstu valūtas pozīcijas; iestādes var paļauties uz trešo personu sniegtajiem pārskatiem par KIU ārvalstu valūtas pozīcijām ar noteikumu, ka ir pienācīgi nodrošināta šo pārskatu pareizība; KIU ārvalstu valūtas pozīcijas, kuras iestādei nav zināmas, izdala no iekšējā modeļa pieejas un uz to attiecina šīs sadaļas 1.a nodaļu. |
| --- | --- |

d)

Iekšējā riska mērīšanas modelī ir iekļauti riska faktori, kas atbilst zeltam un atsevišķām ārvalstu valūtām, kurās ir denominētas iestādes pozīcijas; attiecībā uz KIU ņem vērā KIU faktiskās ārvalstu valūtas pozīcijas; iestādes var paļauties uz trešo personu sniegtajiem pārskatiem par KIU ārvalstu valūtas pozīcijām ar noteikumu, ka ir pienācīgi nodrošināta šo pārskatu pareizība; KIU ārvalstu valūtas pozīcijas, kuras iestādei nav zināmas, izdala no iekšējā modeļa pieejas un uz to attiecina šīs sadaļas 1.a nodaļu.

| e) | Modelēšanas paņēmienu sarežģītība ir samērīga ar iestāžu darbību nozīmīgumu kapitāla tirgos; iekšējā riska mērīšanas modelī izmanto atsevišķu riska faktoru vismaz katram kapitāla tirgum, kurā iestādei ir nozīmīgas pozīcijas, un vismaz vienu riska faktoru, kas aptver sistēmiskas izmaiņas kapitāla vērtspapīru cenā, kā arī šā riska faktora atkarību no atsevišķiem riska faktoriem katrā kapitāla tirgū. |
| --- | --- |

e)

Modelēšanas paņēmienu sarežģītība ir samērīga ar iestāžu darbību nozīmīgumu kapitāla tirgos; iekšējā riska mērīšanas modelī izmanto atsevišķu riska faktoru vismaz katram kapitāla tirgum, kurā iestādei ir nozīmīgas pozīcijas, un vismaz vienu riska faktoru, kas aptver sistēmiskas izmaiņas kapitāla vērtspapīru cenā, kā arī šā riska faktora atkarību no atsevišķiem riska faktoriem katrā kapitāla tirgū.

| f) | Iekšējā riska mērīšanas modelī izmanto atsevišķu riska faktoru vismaz katrai precei, kurā iestādei ir nozīmīgas pozīcijas, izņemot tad, ja iestādei ir neliela kopējā preču pozīcija salīdzinājumā ar visiem tās tirdzniecības gadījumiem, – šādā gadījumā ir pieņemams atsevišķs riska faktors katram vispārīgajam preču veidam; būtiskiem riska darījumiem preču tirgos modelis aptver risku, kas saistīts ar nepilnīgi korelētām svārstībām starp līdzīgām, bet ne identiskām precēm, un pakļautību nākotnes cenu izmaiņām, kas radušās termiņu nesakritības rezultātā, kā arī atvasināto instrumentu un naudas pozīciju ienesīgumu. |
| --- | --- |

f)

Iekšējā riska mērīšanas modelī izmanto atsevišķu riska faktoru vismaz katrai precei, kurā iestādei ir nozīmīgas pozīcijas, izņemot tad, ja iestādei ir neliela kopējā preču pozīcija salīdzinājumā ar visiem tās tirdzniecības gadījumiem, – šādā gadījumā ir pieņemams atsevišķs riska faktors katram vispārīgajam preču veidam; būtiskiem riska darījumiem preču tirgos modelis aptver risku, kas saistīts ar nepilnīgi korelētām svārstībām starp līdzīgām, bet ne identiskām precēm, un pakļautību nākotnes cenu izmaiņām, kas radušās termiņu nesakritības rezultātā, kā arī atvasināto instrumentu un naudas pozīciju ienesīgumu.

| g) | Izmantotās aplēstās vērtības labi atspoguļo faktisko pozīciju izmaiņas, tās ir pietiekami konservatīvas, un tās izmanto tikai tad, ja pieejamie dati ir nepietiekami, piemēram, spriedzes periodā, kas minēts 325.bc panta 2. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

g)

Izmantotās aplēstās vērtības labi atspoguļo faktisko pozīciju izmaiņas, tās ir pietiekami konservatīvas, un tās izmanto tikai tad, ja pieejamie dati ir nepietiekami, piemēram, spriedzes periodā, kas minēts 325.bc panta 2. punkta c) apakšpunktā.

| h) | Būtiskiem riska darījumiem ar instrumentiem ar izvēles iespējām, kuri pakļauti svārstīguma riskiem, iekšējais riska mērīšanas modelis aptver piemītošā svārstīguma atkarību no norunas cenu un iespēju līgumu termiņiem. |
| --- | --- |

h)

Būtiskiem riska darījumiem ar instrumentiem ar izvēles iespējām, kuri pakļauti svārstīguma riskiem, iekšējais riska mērīšanas modelis aptver piemītošā svārstīguma atkarību no norunas cenu un iespēju līgumu termiņiem.

2.   Iestādes var izmantot empīriskas korelācijas vispārīgajās riska faktoru kategorijās, kā arī, lai vispārīgajās riska faktoru kategorijās aprēķinātu neierobežoto sagaidāmā iztrūkuma mēru UESt, kā noteikts 325.bb panta 1. punktā, vienīgi tad, ja iestādes pieeja šādu korelāciju noteikšanai ir pamatota un atbilstīga piemērojamajiem likviditātes periodiem, kā arī tiek godprātīgi īstenota.

3.   EBI līdz 2020. gada 28. septembrim saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu, nāk klajā ar pamatnostādnēm, kurās precizē kritērijus ievaddatu izmantošanai riska mērīšanas modelī, kas minēts 325.bc pantā.

325.bi pants

Kvalitatīvās prasības

1.   Visi iekšējie riska mērīšanas modeļi, ko izmanto šīs nodaļas nolūkos, ir konceptuāli pamatoti, tie tiek aprēķināti un godprātīgi īstenoti, un tie atbilst visām šādām kvalitatīvajām prasībām:

| a) | Visi iekšējie riska mērīšanas modeļi, ko izmanto, lai aprēķinātu kapitāla prasības tirgus riskiem, ir cieši iekļauti iestādes ikdienas riska pārvaldības procesā un kalpo par pamatu pārskatam par riska darījumiem, kuru sniedz iestādes augstākajai vadībai. |
| --- | --- |

a)

Visi iekšējie riska mērīšanas modeļi, ko izmanto, lai aprēķinātu kapitāla prasības tirgus riskiem, ir cieši iekļauti iestādes ikdienas riska pārvaldības procesā un kalpo par pamatu pārskatam par riska darījumiem, kuru sniedz iestādes augstākajai vadībai.

| b) | Iestādei ir riska kontroles struktūrvienība, kas ir neatkarīga no darījumu tirdzniecības struktūrvienībām un tieši ziņo augstākajai vadībai; šī struktūrvienība atbild par visu iekšējo riska mērīšanas modeļu izveidi un ieviešanu; šī struktūrvienība veic sākotnējo un pastāvīgo validāciju visiem iekšējiem modeļiem, ko izmanto šīs nodaļas nolūkos, un ir atbildīga par vispārējo riska pārvaldības sistēmu; minētā struktūrvienība sagatavo un analizē ikdienas pārskatus par tā iekšējā modeļa rezultātiem, kuru izmanto, lai aprēķinātu kapitāla prasības tirgus riskam, kā arī pārskatus par to, cik piemēroti ir pasākumi, kas veicami attiecībā uz tirdzniecības ierobežojumiem. |
| --- | --- |

b)

Iestādei ir riska kontroles struktūrvienība, kas ir neatkarīga no darījumu tirdzniecības struktūrvienībām un tieši ziņo augstākajai vadībai; šī struktūrvienība atbild par visu iekšējo riska mērīšanas modeļu izveidi un ieviešanu; šī struktūrvienība veic sākotnējo un pastāvīgo validāciju visiem iekšējiem modeļiem, ko izmanto šīs nodaļas nolūkos, un ir atbildīga par vispārējo riska pārvaldības sistēmu; minētā struktūrvienība sagatavo un analizē ikdienas pārskatus par tā iekšējā modeļa rezultātiem, kuru izmanto, lai aprēķinātu kapitāla prasības tirgus riskam, kā arī pārskatus par to, cik piemēroti ir pasākumi, kas veicami attiecībā uz tirdzniecības ierobežojumiem.

| c) | vadības struktūra un augstākā vadība aktīvi iesaistās riska kontroles procesā, un ikdienas pārskatus, ko sagatavo riska kontroles struktūrvienība, pārskata vadības līmenī, kurā ir pietiekamas pilnvaras prasīt mazināt atsevišķu tirgotāju izveidotās pozīcijas un pilnvaras prasīt mazināt iestādes kopējo riska darījumu apmēru. |
| --- | --- |

c)

vadības struktūra un augstākā vadība aktīvi iesaistās riska kontroles procesā, un ikdienas pārskatus, ko sagatavo riska kontroles struktūrvienība, pārskata vadības līmenī, kurā ir pietiekamas pilnvaras prasīt mazināt atsevišķu tirgotāju izveidotās pozīcijas un pilnvaras prasīt mazināt iestādes kopējo riska darījumu apmēru.

| d) | Iestādei ir pietiekams skaits darbinieku ar tāda līmeņa prasmēm, kurš atbilst iekšējo riska mērīšanas modeļu sarežģītībai, kā arī pietiekams skaits darbinieku ar prasmēm tirdzniecības, riska kontroles, revīzijas un darījumu uzskaites jomās. |
| --- | --- |

d)

Iestādei ir pietiekams skaits darbinieku ar tāda līmeņa prasmēm, kurš atbilst iekšējo riska mērīšanas modeļu sarežģītībai, kā arī pietiekams skaits darbinieku ar prasmēm tirdzniecības, riska kontroles, revīzijas un darījumu uzskaites jomās.

| e) | Iestāde ir ieviesusi dokumentētu iekšējās politikas, procedūru un kontroles pasākumu kopumu, lai uzraudzītu visu savu iekšējo riska mērīšanas modeļu darbību kopumā un nodrošinātu tās ievērošanu. |
| --- | --- |

e)

Iestāde ir ieviesusi dokumentētu iekšējās politikas, procedūru un kontroles pasākumu kopumu, lai uzraudzītu visu savu iekšējo riska mērīšanas modeļu darbību kopumā un nodrošinātu tās ievērošanu.

| f) | Ikviens iekšējais riska mērīšanas modelis, tostarp ikviens cenu noteikšanas modelis, ir riska mērīšanā sevi apliecinājis kā pietiekami precīzs, un tas būtiski neatšķiras no modeļiem, ko iestāde izmanto sava iekšējā riska pārvaldībā. |
| --- | --- |

f)

Ikviens iekšējais riska mērīšanas modelis, tostarp ikviens cenu noteikšanas modelis, ir riska mērīšanā sevi apliecinājis kā pietiekami precīzs, un tas būtiski neatšķiras no modeļiem, ko iestāde izmanto sava iekšējā riska pārvaldībā.

| g) | Iestāde bieži īsteno bargas spriedzes testēšanas programmas, tostarp reversos spriedzes testus, kur ir ietverti visi iekšējie riska mērīšanas modeļi; minēto spriedzes testu rezultātus vismaz reizi mēnesī pārskata augstākā vadība, un tie atbilst politikai un ierobežojumiem, kurus vadības struktūra ir apstiprinājusi; iestāde īsteno piemērotus pasākumus, ja minēto spriedzes testu rezultāti liecina par pārmērīgiem zaudējumiem, kas zināmos apstākļos rodas iestādes tirdzniecības darījumos. |
| --- | --- |

g)

Iestāde bieži īsteno bargas spriedzes testēšanas programmas, tostarp reversos spriedzes testus, kur ir ietverti visi iekšējie riska mērīšanas modeļi; minēto spriedzes testu rezultātus vismaz reizi mēnesī pārskata augstākā vadība, un tie atbilst politikai un ierobežojumiem, kurus vadības struktūra ir apstiprinājusi; iestāde īsteno piemērotus pasākumus, ja minēto spriedzes testu rezultāti liecina par pārmērīgiem zaudējumiem, kas zināmos apstākļos rodas iestādes tirdzniecības darījumos.

| h) | Iestāde, regulāri veic neatkarīgu savu iekšējo riska mērīšanas modeļu pārbaudi, ievērojot kompetento iestāžu prasības un minēto pārbaudi īstenojot kā sava iekšējā pārbaudes procesa sastāvdaļu, vai uzdod minēto pārbaudi veikt trešās personas uzņēmumam. |
| --- | --- |

h)

Iestāde, regulāri veic neatkarīgu savu iekšējo riska mērīšanas modeļu pārbaudi, ievērojot kompetento iestāžu prasības un minēto pārbaudi īstenojot kā sava iekšējā pārbaudes procesa sastāvdaļu, vai uzdod minēto pārbaudi veikt trešās personas uzņēmumam.

Pirmās daļas h) apakšpunkta nolūkā trešās personas uzņēmums ir uzņēmums, kurš sniedz revīzijas vai konsultāciju pakalpojumus iestādēm un kuram ir darbinieki ar pietiekamām prasmēm jautājumos par tirgus risku tirdzniecības darbībās.

2.   Šā panta 1. punkta h) apakšpunktā minētā pārbaude aptver gan tirdzniecības struktūrvienību darbību, gan arī neatkarīgās riska kontroles struktūrvienības darbību. Iestāde savas vispārējās riska pārvaldības procedūras pārbaudi veic vismaz vienu reizi gadā. Šajā pārbaudē izvērtē:

| a) | riska pārvaldības sistēmas un procesu dokumentācijas un riska kontroles struktūrvienības organizācijas atbilstību; |
| --- | --- |

a)

riska pārvaldības sistēmas un procesu dokumentācijas un riska kontroles struktūrvienības organizācijas atbilstību;

| b) | riska pasākumu integrāciju ikdienas riska pārvaldībā un vadības informācijas sistēmas integritāti; |
| --- | --- |

b)

riska pasākumu integrāciju ikdienas riska pārvaldībā un vadības informācijas sistēmas integritāti;

| c) | procesus, ko iestāde īsteno, lai apstiprinātu riska cenu noteikšanas modeļus un riska novērtēšanas sistēmas, ko izmanto klientu apkalpošanas un administratīvā atbalsta personāls; |
| --- | --- |

c)

procesus, ko iestāde īsteno, lai apstiprinātu riska cenu noteikšanas modeļus un riska novērtēšanas sistēmas, ko izmanto klientu apkalpošanas un administratīvā atbalsta personāls;

| d) | modeļa aptverto risku tvērumu, riska mērīšanas sistēmas precizitāti un piemērotību un visu nozīmīgo izmaiņu validāciju iekšējā riska mērīšanas modelī; |
| --- | --- |

d)

modeļa aptverto risku tvērumu, riska mērīšanas sistēmas precizitāti un piemērotību un visu nozīmīgo izmaiņu validāciju iekšējā riska mērīšanas modelī;

| e) | to, cik precīzi un pilnīgi ir pozīciju dati, to, cik precīzi un piemēroti ir svārstīguma un korelācijas pieņēmumi un cik precīzi ir vērtējumi un riska jutīguma aprēķini, kā arī aplēsto datu ieguves precizitāti un piemērotību, ja pieejamie dati ir nepietiekami, lai izpildītu šajā nodaļā izklāstītās prasības; |
| --- | --- |

e)

to, cik precīzi un pilnīgi ir pozīciju dati, to, cik precīzi un piemēroti ir svārstīguma un korelācijas pieņēmumi un cik precīzi ir vērtējumi un riska jutīguma aprēķini, kā arī aplēsto datu ieguves precizitāti un piemērotību, ja pieejamie dati ir nepietiekami, lai izpildītu šajā nodaļā izklāstītās prasības;

| f) | pārbaudes procesu, ko iestāde izmanto, lai izvērtētu jebkādā savu iekšējo riska mērīšanas modeļu pielietošanā izmantoto datu avotu konsekvenci, savlaicīgumu un ticamību, kā arī šādu datu avotu neatkarību; |
| --- | --- |

f)

pārbaudes procesu, ko iestāde izmanto, lai izvērtētu jebkādā savu iekšējo riska mērīšanas modeļu pielietošanā izmantoto datu avotu konsekvenci, savlaicīgumu un ticamību, kā arī šādu datu avotu neatkarību;

| g) | pārbaudes procesu, ko iestāde izmanto, lai izvērtētu atpakaļejošas pārbaudes prasības un peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasības, kuri tiek veikti, lai novērtētu savu iekšējo riska mērīšanas modeļu precizitāti; |
| --- | --- |

g)

pārbaudes procesu, ko iestāde izmanto, lai izvērtētu atpakaļejošas pārbaudes prasības un peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasības, kuri tiek veikti, lai novērtētu savu iekšējo riska mērīšanas modeļu precizitāti;

| h) | ja pārskatīšanu veic trešā persona saskaņā ar šā panta 1. punkta h) apakšpunktu, – pārbaudi attiecībā uz to, vai ar 325.bj pantā izklāstīto iekšējās validācijas procesu tiek sasniegti tam izvirzītie mērķi. |
| --- | --- |

h)

ja pārskatīšanu veic trešā persona saskaņā ar šā panta 1. punkta h) apakšpunktu, – pārbaudi attiecībā uz to, vai ar 325.bj pantā izklāstīto iekšējās validācijas procesu tiek sasniegti tam izvirzītie mērķi.

3.   Iestādes atjaunina paņēmienus un praksi, ko tās izmanto attiecībā uz visiem iekšējiem riska mērīšanas modeļiem, kurus izmanto šīs nodaļas nolūkos, lai ņemtu vērā jaunus paņēmienus un paraugpraksi, kas rodas saistībā ar šādiem iekšējiem riska mērīšanas modeļiem.

325.bj pants

Iekšējā validācija

1.   Iestādēm ir ieviesti procesi, ar ko nodrošina, lai visus to iekšējos riska mērīšanas modeļus, ko izmanto šīs nodaļas nolūkos, pienācīgi validētu piemēroti kvalificētas personas, kuras ir neatkarīgas no izstrādes procesa, ar mērķi nodrošināt, lai visi šādi modeļi būtu konceptuāli pamatoti un pienācīgi aptvertu visus būtiskos riskus.

2.   Iestādes veic šā panta 1. punktā minēto validāciju šādos gadījumos:

| a) | kad iekšējais riska mērīšanas modelis ir sākotnēji izstrādāts un kad šādam modelim ir veiktas jebkāda veida būtiskas izmaiņas; |
| --- | --- |

a)

kad iekšējais riska mērīšanas modelis ir sākotnēji izstrādāts un kad šādam modelim ir veiktas jebkāda veida būtiskas izmaiņas;

| b) | periodiski un, ja ir bijušas kādas būtiskas strukturālas izmaiņas tirgū vai izmaiņas portfeļa sastāvā, kuru dēļ iekšējais riska mērīšanas modelis, iespējams, vairs nav atbilstošs. |
| --- | --- |

b)

periodiski un, ja ir bijušas kādas būtiskas strukturālas izmaiņas tirgū vai izmaiņas portfeļa sastāvā, kuru dēļ iekšējais riska mērīšanas modelis, iespējams, vairs nav atbilstošs.

3.   Iestādes iekšējā riska mērīšanas modeļu validācija neaprobežojas tikai ar atpakaļejošu pārbaudi un peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasību piemērošanu, bet tajā ir ietvertas arī vismaz šādas darbības:

| a) | pārbaudes, ar ko pārliecinās, vai iekšējā modelī izmantotie pieņēmumi ir piemēroti un risks ar tiem netiek novērtēts ne par zemu, ne par augstu; |
| --- | --- |

a)

pārbaudes, ar ko pārliecinās, vai iekšējā modelī izmantotie pieņēmumi ir piemēroti un risks ar tiem netiek novērtēts ne par zemu, ne par augstu;

| b) | savas iekšējā modeļa validācijas pārbaudes, tostarp atpakaļejošas pārbaudes, kuras papildus regulatīvajām atpakaļejošas pārbaudes programmām tiek veiktas attiecībā uz savu portfeļu riskiem un struktūrām; |
| --- | --- |

b)

savas iekšējā modeļa validācijas pārbaudes, tostarp atpakaļejošas pārbaudes, kuras papildus regulatīvajām atpakaļejošas pārbaudes programmām tiek veiktas attiecībā uz savu portfeļu riskiem un struktūrām;

| c) | hipotētisko portfeļu izmantošana, ar ko nodrošina, lai iekšējā riska mērīšanas modelī varētu ņemt vērā konkrētas strukturālas iezīmes, kas varētu kļūt aktuālas, piemēram, nozīmīgus bāzes riskus un koncentrācijas risku vai riskus, kas saistīti ar aplēsto vērtību izmantošanu. |
| --- | --- |

c)

hipotētisko portfeļu izmantošana, ar ko nodrošina, lai iekšējā riska mērīšanas modelī varētu ņemt vērā konkrētas strukturālas iezīmes, kas varētu kļūt aktuālas, piemēram, nozīmīgus bāzes riskus un koncentrācijas risku vai riskus, kas saistīti ar aplēsto vērtību izmantošanu.

325.bk pants

Spriedzes scenārija riska mēra aprēķināšana

1.   Konkrēta nemodelējama “riska faktora spriedzes scenārija riska mērs” ir zaudējumi, kas ir radušies visās portfeļa tirdzniecības pozīcijās vai netirdzniecības pozīcijās, ko ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks, kurās ir ietverts šis nemodelējamais riska faktors, ja šim riska faktoram piemēro nākotnes satricinājuma ārkārtas scenāriju.

2.   Iestādes nosaka piemērotus nākotnes satricinājumu ārkārtas scenārijus visiem nemodelējamajiem riska faktoriem, ievērojot kompetento iestāžu prasības.

3.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu:

| a) | to, kā iestādēm ir jāizstrādā nākotnes satricinājumu ārkārtas scenāriji, ko piemēro nemodelējamiem riska faktoriem un kā tām ir jāpiemēro šādi nākotnes satricinājumu ārkārtas scenāriji attiecībā uz minētajiem riska faktoriem; |
| --- | --- |

a)

to, kā iestādēm ir jāizstrādā nākotnes satricinājumu ārkārtas scenāriji, ko piemēro nemodelējamiem riska faktoriem un kā tām ir jāpiemēro šādi nākotnes satricinājumu ārkārtas scenāriji attiecībā uz minētajiem riska faktoriem;

| b) | regulatīvu nākotnes satricinājumu ārkārtas scenāriju, kas ir paredzēts katrai vispārīgai riska faktoru apakškategorijai, kura ir norādīta 325.bd panta 2. tabulā, un ko iestādes var izmantot, ja nevar izstrādāt nākotnes satricinājumu ārkārtas scenāriju saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu, vai kā piemērošanu kompetentās iestādes var no iestādes prasīt, ja tās nav apmierinātas ar iestādes izstrādāto nākotnes satricinājumu ārkārtas scenāriju; |
| --- | --- |

b)

regulatīvu nākotnes satricinājumu ārkārtas scenāriju, kas ir paredzēts katrai vispārīgai riska faktoru apakškategorijai, kura ir norādīta 325.bd panta 2. tabulā, un ko iestādes var izmantot, ja nevar izstrādāt nākotnes satricinājumu ārkārtas scenāriju saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu, vai kā piemērošanu kompetentās iestādes var no iestādes prasīt, ja tās nav apmierinātas ar iestādes izstrādāto nākotnes satricinājumu ārkārtas scenāriju;

| c) | apstākļus, kādos iestādes var spriedzes scenārija riska mēru aprēķināt vairāk nekā vienam nemodelējamam riska faktoram; |
| --- | --- |

c)

apstākļus, kādos iestādes var spriedzes scenārija riska mēru aprēķināt vairāk nekā vienam nemodelējamam riska faktoram;

| d) | to, kā iestādēm jāaprēķina spriedzes scenārija riska mēru kopsumma visiem nemodelējamajiem riska faktoriem, kas ir ietverti to tirdzniecības portfeļa pozīcijās un netirdzniecības portfeļa pozīcijās, kuras ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks. |
| --- | --- |

d)

to, kā iestādēm jāaprēķina spriedzes scenārija riska mēru kopsumma visiem nemodelējamajiem riska faktoriem, kas ir ietverti to tirdzniecības portfeļa pozīcijās un netirdzniecības portfeļa pozīcijās, kuras ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks.

EBI, izstrādājot minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu, ņem vērā prasību, ka pašu kapitāla prasību līmenis nemodelējama riska faktora tirgus riskam saskaņā ar šo pantu ir tikpat augsts kā pašu kapitāla prasību līmenis tirgus riskam, kurš saskaņā ar šo nodaļu tiktu aprēķināts, ja minētais riska faktors būtu modelējams.

EBI līdz 2020. gada 28. septembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

3. iedaļa

Iekšējais saistību nepildīšanas riska modelis

325.bl pants

Iekšējā saistību nepildīšanas riska modeļa izmantošanas joma

1.   Visām iestādes pozīcijām, kas ir piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde ir saņēmusi 325.az panta 2. punktā minēto atļauju, piemēro pašu kapitāla prasību attiecībā uz saistību nepildīšanas risku, ja minētajām pozīcijām piemīt vismaz viens riska faktors, kurš iedalīts vispārīgajās riska faktoru “kapitāla vērtspapīri” vai “kredītriska starpība” kategorijās saskaņā ar 325.bd panta 1. punktu. Attiecīgo pašu kapitāla prasību, kas ir proporcionāla riskiem, kuri ņemti vērā 325.ba panta 1. punktā noteiktajās pašu kapitāla prasībās, aprēķina, izmantojot iestādes iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli. Minētais modelis atbilst šajā iedaļā izklāstītajām prasībām.

2.   Katrai 1. punktā minētajai pozīcijai iestāde nosaka vienu tādu tirgotu parāda vai kapitāla vērtspapīru instrumentu emitentu, kuri ir saistīti ar vismaz vienu riska faktoru.

325.bm pants

Atļauja izmantot iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli

1.   Kompetentās iestādes piešķir iestādei atļauju izmantot iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli, lai aprēķinātu 325.ba panta 2. punktā minētās pašu kapitāla prasības visām 325.bl pantā minētajām tirdzniecības pozīcijām, kas izvietotas tirdzniecības nodaļā, kuras iekšējais saistību nepildīšanas riska modelis atbilst prasībām, kas ir izklāstītas 325.bi, 325.bj, 325.bn, 325.bo un 325.bp pantā.

2.   Ja iestādes tirdzniecības nodaļa, kurā izvietota vismaz viena no 325.bl pantā minētajām tirdzniecības pozīcijām, neatbilst šā panta 1. punktā izklāstītajām prasībām, pašu kapitāla prasības visu šajā tirdzniecības nodaļā izvietoto pozīciju tirgus riskam aprēķina saskaņā ar pieeju, kas izklāstīta 1.a nodaļā.

325.bn pants

Pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību nepildīšanas risku, izmantojot iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli

1.   Iestādes aprēķina pašu kapitāla prasības saistību nepildīšanas riskam, izmantojot iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli visu 325.bl pantā minēto tirdzniecības pozīciju portfelim šādi:

| a) | pašu kapitāla prasības ir vienādas ar riskam pakļauto vērtību, ar ko izsaka iespējamos zaudējumus portfeļa tirgus vērtībā, ko rada emitentu saistību nepildīšana saistībā ar attiecīgajām pozīcijām, ar 99,9 % ticamības intervālu viena gada laikposmā; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla prasības ir vienādas ar riskam pakļauto vērtību, ar ko izsaka iespējamos zaudējumus portfeļa tirgus vērtībā, ko rada emitentu saistību nepildīšana saistībā ar attiecīgajām pozīcijām, ar 99,9 % ticamības intervālu viena gada laikposmā;

| b) | šā panta a) apakšpunktā minētie iespējamie zaudējumi ir tiešs vai netiešs pozīcijas tirgus vērtības samazinājums, ko rada emitentu saistību nepildīšana, un tie ir proporcionāli jebkādiem zaudējumiem, kuri jau ir ņemti vērā pozīcijas pašreizējā novērtējumā; par kapitāla vērtspapīru emitentu saistību nepildīšanu liecina kapitāla cenu noteikšana nulles līmenī; |
| --- | --- |

b)

šā panta a) apakšpunktā minētie iespējamie zaudējumi ir tiešs vai netiešs pozīcijas tirgus vērtības samazinājums, ko rada emitentu saistību nepildīšana, un tie ir proporcionāli jebkādiem zaudējumiem, kuri jau ir ņemti vērā pozīcijas pašreizējā novērtējumā; par kapitāla vērtspapīru emitentu saistību nepildīšanu liecina kapitāla cenu noteikšana nulles līmenī;

| c) | iestādes nosaka saistību nepildīšanas korelācijas dažādu emitentu starpā, pamatojoties uz konceptuāli pamatotām metodēm un izmantojot objektīvus vēsturiskos datus par tirgus kredītriska starpībām vai kapitāla vērtspapīru cenām, kas aptver vismaz 10 gadu laikposmu, tostarp spriedzes periodu, ko iestāde noteikusi saskaņā ar 325.bc panta 2. punktu; aprēķinu saistību nepildīšanas korelācijai dažādu emitentu starpā kalibrē atbilstīgi viena gada laikposmam; |
| --- | --- |

c)

iestādes nosaka saistību nepildīšanas korelācijas dažādu emitentu starpā, pamatojoties uz konceptuāli pamatotām metodēm un izmantojot objektīvus vēsturiskos datus par tirgus kredītriska starpībām vai kapitāla vērtspapīru cenām, kas aptver vismaz 10 gadu laikposmu, tostarp spriedzes periodu, ko iestāde noteikusi saskaņā ar 325.bc panta 2. punktu; aprēķinu saistību nepildīšanas korelācijai dažādu emitentu starpā kalibrē atbilstīgi viena gada laikposmam;

| d) | sākotnējā saistību nepildīšanas riska modeļa pamatā ir viena gada nemainīgu pozīciju pieņēmums. |
| --- | --- |

d)

sākotnējā saistību nepildīšanas riska modeļa pamatā ir viena gada nemainīgu pozīciju pieņēmums.

2.   Iestādes aprēķina pašu kapitāla prasību saistību nepildīšanas riskam, izmantojot iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli saskaņā ar šā panta 1. punkta noteikumiem vismaz vienu reizi nedēļā.

3.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta a) un c) apakšpunkta, iestāde var aizstāt viena gada laikposmu ar sešdesmit dienu laikposmu, lai aprēķinātu saistību nepildīšanas risku dažām vai, attiecīgā gadījumā, visām kapitāla vērtspapīru pozīcijām. Šādā gadījumā aprēķins saistību nepildīšanas korelācijai starp kapitāla vērtspapīru cenām un saistību nepildīšanas varbūtību atbilst sešdesmit dienu laikposmam un aprēķins saistību nepildīšanas korelācijai starp kapitāla vērtspapīru cenām un obligāciju cenām atbilst viena gada laikposmam.

325.bo pants

Riska ierobežošanas pozīciju atzīšana iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī

1.   Iestādes var iekļaut riska ierobežošanas pozīcijas savā iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī, kā arī pozīcijām veikt neto ieskaitu, ja garās pozīcijas un īsās pozīcijas attiecas uz vienu un to pašu finanšu instrumentu.

2.   Risku ierobežošanas vai diversifikācijas efektu, ko rada garās un īsās pozīcijas dažādos viena parādnieka instrumentos vai dažādos vērtspapīros, kā arī garās un īsās pozīcijas dažādos emitentos, iestādes var savā iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī atspoguļot, tikai skaidri modelējot bruto garās un īsās pozīcijas dažādos instrumentos, tostarp modelējot dažādu emitentu bāzes riskus.

3.   Iestādes savā iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī atspoguļo visus tos būtiskos riskus starp riska ierobežošanas instrumentu un pret risku nodrošināto instrumentu, kuri varētu rasties laika intervālā starp riska ierobežošanas instrumenta termiņu un viena gada periodu, kā arī būtisku bāzes risku potenciālu saistībā ar riska ierobežošanas stratēģijām, kas izriet no atšķirībām produktu veidos, pēc prioritātes kapitāla struktūrā, iekšējā vai ārējā novērtējuma, termiņa, emisijas datumiem un citām atšķirībām. Iestāde atspoguļo riska ierobežošanas instrumentu tikai tādā mērā, kādā atbilstošais instruments parādniekam ir pieejams pat tad, kad parādniekam ir nepieciešams saņemt kredītu, vai citos gadījumos.

325.bp pants

Īpašas prasības attiecībā uz iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli

1.   Iekšējais saistību nepildīšanas riska modelis, kas minēts 325.bm panta 1. punktā, spēj modelēt atsevišķu emitentu saistību neizpildi, kā arī vairāku emitentu saistību neizpildi vienlaicīgi, un tajā ir ņemta vērā šādu saistību nepildīšanas ietekme uz to pozīciju tirgus vērtību, kuras iekļautas attiecīgā modeļa izmantošanas jomā. Šim nolūkam katra individuālā emitenta saistību neizpildi modelē, izmantojot divu veidu sistemātiska riska faktorus.

2.   Iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī ņem vērā ekonomikas ciklu, tostarp saistību starp atgūšanas likmēm un sistemātiskajiem riska faktoriem, kuri minēti šā panta 1. punktā.

3.   Iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī ņem vērā iespējas līgumu nelineāro ietekmi un citas pozīcijas, kam raksturīga būtiska nelinearitāte saistībā ar cenu izmaiņām. Iestādes arī pienācīgi ņem vērā modeļa risku, kas raksturīgs cenas risku novērtējumam un aprēķināšanai attiecībā uz šādiem produktiem.

4.   Iekšējā saistību nepildīšanas riska modeļa pamatā ir objektīvi un atjaunināti dati.

5.   Lai simulētu emitentu saistību neizpildi iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī, iestādes saistību nepildīšanas varbūtības aplēses atbilst šādām prasībām:

| a) | saistību nepildīšanas varbūtību zemākais līmenis ir 0,03 %; |
| --- | --- |

a)

saistību nepildīšanas varbūtību zemākais līmenis ir 0,03 %;

| b) | ja vien šajā iedaļā nav noteikts citādi, saistību nepildīšanas varbūtības pamatā ir viena gada periods; |
| --- | --- |

b)

ja vien šajā iedaļā nav noteikts citādi, saistību nepildīšanas varbūtības pamatā ir viena gada periods;

| c) | saistību nepildīšanas varbūtību nosaka atsevišķi vai kopā ar aktuālajām tirgus cenām, izmantojot datus, kas vismaz piecus gadu ilgā vēsturiskā laikposmā ir atspoguļoti par faktiskiem saistību neizpildīšanas gadījumiem un ārkārtējiem tirgus cenu samazinājumiem, kas pielīdzināmi saistību neizpildes notikumiem; saistību nepildīšanas varbūtību nenosaka, pamatojoties tikai uz aktuālajām tirgus cenām; |
| --- | --- |

c)

saistību nepildīšanas varbūtību nosaka atsevišķi vai kopā ar aktuālajām tirgus cenām, izmantojot datus, kas vismaz piecus gadu ilgā vēsturiskā laikposmā ir atspoguļoti par faktiskiem saistību neizpildīšanas gadījumiem un ārkārtējiem tirgus cenu samazinājumiem, kas pielīdzināmi saistību neizpildes notikumiem; saistību nepildīšanas varbūtību nenosaka, pamatojoties tikai uz aktuālajām tirgus cenām;

| d) | iestāde, kas ir saņēmusi atļauju aprēķināt saistību nepildīšanas varbūtību saskaņā ar II sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļu, saistību nepildīšanas varbūtības aprēķināšanai izmanto tajā izklāstīto metodi; |
| --- | --- |

d)

iestāde, kas ir saņēmusi atļauju aprēķināt saistību nepildīšanas varbūtību saskaņā ar II sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļu, saistību nepildīšanas varbūtības aprēķināšanai izmanto tajā izklāstīto metodi;

| e) | iestāde, kas nav saņēmusi atļauju aprēķināt saistību nepildīšanas varbūtību saskaņā ar II sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļu, attiecīgo saistību nepildīšanas zaudējumu aprēķināšanai izstrādā iekšējās metodes vai izmanto ārējos avotus; abos gadījumos saistību nepildīšanas varbūtības aprēķini atbilst šajā pantā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

e)

iestāde, kas nav saņēmusi atļauju aprēķināt saistību nepildīšanas varbūtību saskaņā ar II sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļu, attiecīgo saistību nepildīšanas zaudējumu aprēķināšanai izstrādā iekšējās metodes vai izmanto ārējos avotus; abos gadījumos saistību nepildīšanas varbūtības aprēķini atbilst šajā pantā izklāstītajām prasībām.

6.   Lai simulētu emitentu saistību neizpildi iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī, iestādes aplēses par saistību nepildīšanas zaudējumiem atbilst šādām prasībām:

| a) | saistību nepildīšanas zaudējumu zemākais līmenis ir 0 %; |
| --- | --- |

a)

saistību nepildīšanas zaudējumu zemākais līmenis ir 0 %;

| b) | saistību nepildīšanas zaudējumu aplēsēs ņem vērā katras pozīcijas prioritāti; |
| --- | --- |

b)

saistību nepildīšanas zaudējumu aplēsēs ņem vērā katras pozīcijas prioritāti;

| c) | iestāde, kas ir saņēmusi atļauju aprēķināt saistību nepildīšanas zaudējumus saskaņā ar II sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļu, saistību nepildīšanas zaudējumu aprēķināšanai izmanto tajā izklāstīto metodi; |
| --- | --- |

c)

iestāde, kas ir saņēmusi atļauju aprēķināt saistību nepildīšanas zaudējumus saskaņā ar II sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļu, saistību nepildīšanas zaudējumu aprēķināšanai izmanto tajā izklāstīto metodi;

| d) | iestāde, kas nav saņēmusi atļauju aprēķināt saistību nepildīšanas zaudējumus saskaņā ar II sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļu, attiecīgo saistību nepildīšanas zaudējumu aprēķināšanai izstrādā iekšējās metodes vai izmanto ārējos avotus; abos gadījumos saistību nepildīšanas zaudējumu aprēķini atbilst šajā pantā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

d)

iestāde, kas nav saņēmusi atļauju aprēķināt saistību nepildīšanas zaudējumus saskaņā ar II sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļu, attiecīgo saistību nepildīšanas zaudējumu aprēķināšanai izstrādā iekšējās metodes vai izmanto ārējos avotus; abos gadījumos saistību nepildīšanas zaudējumu aprēķini atbilst šajā pantā izklāstītajām prasībām.

7.   Veicot neatkarīgu pārbaudi un validāciju saviem iekšējiem modeļiem, ko izmanto šīs nodaļas nolūkos, tostarp riska mērīšanas sistēmas vajadzībām, iestādes:

| a) | pārbauda, vai modelēšanas pieeja, ko tās izmanto korelāciju un cenu izmaiņu gadījumos, atbilst to portfelim, kā arī modeļa sistēmisko riska faktoru izvēlei un svērumiem; |
| --- | --- |

a)

pārbauda, vai modelēšanas pieeja, ko tās izmanto korelāciju un cenu izmaiņu gadījumos, atbilst to portfelim, kā arī modeļa sistēmisko riska faktoru izvēlei un svērumiem;

| b) | veic dažādus spriedzes testus, tostarp arī jutīguma analīzes un scenāriju analīzes, lai kvalitatīvi un kvantitatīvi novērtētu iekšējā saistību nepildīšanas riska modeļa lietderību, īpaši attiecībā uz koncentrāciju; un |
| --- | --- |

b)

veic dažādus spriedzes testus, tostarp arī jutīguma analīzes un scenāriju analīzes, lai kvalitatīvi un kvantitatīvi novērtētu iekšējā saistību nepildīšanas riska modeļa lietderību, īpaši attiecībā uz koncentrāciju; un

| c) | piemēro attiecīgu kvantitatīvo validāciju, iekļaujot arī atbilstošus iekšējās modelēšanas etalonus. |
| --- | --- |

c)

piemēro attiecīgu kvantitatīvo validāciju, iekļaujot arī atbilstošus iekšējās modelēšanas etalonus.

Šā punkta b) apakšpunktā minētie testi neaprobežojas tikai ar iepriekš pieredzēto notikumu klāstu.

8.   Iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī pienācīgi tiek ņemta vērā emitentu koncentrācija, kā arī koncentrācija, kas var rasties produktu klasēs un to starpā spriedzes apstākļos.

9.   Iekšējais saistību nepildīšanas riska modelis ir saskaņots ar iestādes iekšējām riska pārvaldības metodēm, ko pielieto, lai identificētu, aprēķinātu un pārvaldītu tirdzniecības riskus.

10.   Iestādēm ir skaidri noteikta politika un procedūras, lai noteiktu saistību nepildīšanas pieņēmumus korelācijām dažādu emitentu starpā saskaņā ar 325.bn panta 1. punkta c) apakšpunktu un to metožu izvēli, kurām dod priekšroku, lai aprēķinātu šā panta 5. punkta e) apakšpunktā minēto saistību nepildīšanas varbūtību un šā panta 6. punkta d) apakšpunktā minētos saistību nepildīšanas zaudējumus.

11.   Iestādes dokumentē savus iekšējos modeļus, lai tās korelācijas pieņēmumi un citi modelēšanas pieņēmumi būtu pārredzami kompetentajām iestādēm.

12.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai noteiktu prasības, kuras iestādes iekšējām metodēm vai ārējiem avotiem ir jāpilda, lai aprēķinātu saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumus saskaņā ar šā panta 5. punkta e) apakšpunktu un 6. punkta d) apakšpunktu.

EBI līdz 2020. gada 28. septembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”;

| 91) | regulas 384. panta 1. punktā



  definīciju aizstāj ar šādu:





  “ | = | kopējā darījumu partnera kredītriska riska darījuma vērtība darījumu partnerim “i” (summēta visās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās), ņemot vērā nodrošinājuma ietekmi, saskaņā ar II sadaļas 6. nodaļas 3.–6. iedaļā noteiktajām metodēm, kas attiecīgi pielietojamas darījuma partnera kredītriska pašu kapitāla prasību aprēķināšanai attiecībā uz konkrēto darījuma partneri”; |
| --- | --- | --- | --- |

91)

Formula

Formula

=

kopējā darījumu partnera kredītriska riska darījuma vērtība darījumu partnerim “i” (summēta visās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās), ņemot vērā nodrošinājuma ietekmi, saskaņā ar II sadaļas 6. nodaļas 3.–6. iedaļā noteiktajām metodēm, kas attiecīgi pielietojamas darījuma partnera kredītriska pašu kapitāla prasību aprēķināšanai attiecībā uz konkrēto darījuma partneri”;

| 92) | regulas 385. pantu aizstāj ar šādu:

  “385. pants
  Alternatīva CVA metožu izmantošanai pašu kapitāla prasību aprēķinā
  Kā alternatīvu 384. pantam, attiecībā uz instrumentiem, kas minēti 382. pantā un pēc kompetento iestāžu piekrišanas saņemšanas, iestādes, kuras izmanto sākotnējās riska darījuma vērtības metodi, kas izklāstīta 282. pantā, var piemērot reizināšanas koeficientu 10 minēto riska darījumu darījuma partnera kredītriskam aprēķinātajām riska darījumu riska svērtajām vērtībām, nevis rēķināt pašu kapitāla prasības CVA riskam.”; |
| --- | --- |

92)

regulas 385. pantu aizstāj ar šādu:

“385. pants

Alternatīva CVA metožu izmantošanai pašu kapitāla prasību aprēķinā

Kā alternatīvu 384. pantam, attiecībā uz instrumentiem, kas minēti 382. pantā un pēc kompetento iestāžu piekrišanas saņemšanas, iestādes, kuras izmanto sākotnējās riska darījuma vērtības metodi, kas izklāstīta 282. pantā, var piemērot reizināšanas koeficientu 10 minēto riska darījumu darījuma partnera kredītriskam aprēķinātajām riska darījumu riska svērtajām vērtībām, nevis rēķināt pašu kapitāla prasības CVA riskam.”;

| 93) | regulas 390. pantu aizstāj ar šādu:

  “390. pants
  Riska darījuma vērtības aprēķins

  1.   Savstarpēji saistītu klientu grupas kopējos riska darījumus aprēķina, saskaitot kopā atsevišķu šīs grupas klientu riska darījumus.


  2.   Atsevišķu klientu kopējos riska darījumus aprēķina, saskaitot kopā tirdzniecības portfeļa riska darījumus un netirdzniecības portfeļa riska darījumus.


  3.   Attiecībā uz riska darījumiem tirdzniecības portfelī iestādes var veikt šādus pasākumus:






  a) | segt savas garās pozīcijas un īsās pozīcijas tajos pašos finanšu instrumentos, ko emitējis attiecīgais klients, neto pozīciju katrā no dažādajiem instrumentiem aprēķinot saskaņā ar metodēm, kuras noteiktas Trešās daļas IV sadaļas 2. nodaļā; |
| --- | --- | --- |

93)

regulas 390. pantu aizstāj ar šādu:

“390. pants

Riska darījuma vērtības aprēķins

1.   Savstarpēji saistītu klientu grupas kopējos riska darījumus aprēķina, saskaitot kopā atsevišķu šīs grupas klientu riska darījumus.

2.   Atsevišķu klientu kopējos riska darījumus aprēķina, saskaitot kopā tirdzniecības portfeļa riska darījumus un netirdzniecības portfeļa riska darījumus.

3.   Attiecībā uz riska darījumiem tirdzniecības portfelī iestādes var veikt šādus pasākumus:

a)

segt savas garās pozīcijas un īsās pozīcijas tajos pašos finanšu instrumentos, ko emitējis attiecīgais klients, neto pozīciju katrā no dažādajiem instrumentiem aprēķinot saskaņā ar metodēm, kuras noteiktas Trešās daļas IV sadaļas 2. nodaļā;

| b) | segt savas garās pozīcijas un īsās pozīcijas dažādos finanšu instrumentos, ko emitējis attiecīgais klients, taču to var darīt vienīgi tad, ja īsās pozīcijas pamatā esošais finanšu instruments ir zemākas prioritātes nekā finanšu instruments, kas ir pamatā garajai pozīcijai, vai ja pamatā esošajiem instrumentiem ir vienāda prioritāte. |
| --- | --- |

b)

segt savas garās pozīcijas un īsās pozīcijas dažādos finanšu instrumentos, ko emitējis attiecīgais klients, taču to var darīt vienīgi tad, ja īsās pozīcijas pamatā esošais finanšu instruments ir zemākas prioritātes nekā finanšu instruments, kas ir pamatā garajai pozīcijai, vai ja pamatā esošajiem instrumentiem ir vienāda prioritāte.

Šā panta 3. punkta a) un b) apakšpunkta nolūkos finanšu instrumentus var grupēt, pamatojoties uz dažādiem prioritārajiem līmeņiem, lai noteiktu relatīvo pozīciju prioritāti.

4.   Iestādes aprēķina riska darījumu vērtību atvasināto instrumentu līgumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, un kredītu atvasināto instrumentu līgumiem, kuri noslēgti tieši ar klientu, saskaņā ar vienu no metodēm, kas izklāstītas Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 3., 4. un 5. iedaļā, atkarībā no situācijas. Riska darījumus, kas radušies 378., 379. un 380. pantā minēto darījumu rezultātā, aprēķina tā, ka noteikts minētajos pantos.

Aprēķinot riska darījuma vērtību pirmajā daļā minētajiem līgumiem, ja minētie līgumi ir iekļauti tirdzniecības portfelī, iestādes arī ievēro 299. pantā izklāstītos principus.

Atkāpjoties no pirmās daļas, iestādes, kurām ir atļauja izmantot Trešās daļas II sadaļas 4. nodaļas, 4. iedaļā un 6. nodaļas 6. iedaļā minētās metodes, var šīs metodes izmantot, lai aprēķinātu vērtspapīru finansēšanas darījumu riska darījumu vērtību.

5.   Iestādes kopējiem klienta riska darījumiem pieskaita arī riska darījumus, kas rodas saistībā ar II pielikumā uzskaitītajiem atvasināto instrumentu līgumiem un kredītu atvasināto instrumentu līgumiem, kuri nav tieši noslēgti ar šo klientu, bet kuri ir šā klienta parāda vai emitētā kapitāla instrumenta pamatā.

6.   Riska darījumos nav ietverts neviens no šādiem darījumiem:

| a) | ārvalstu valūtas darījumu gadījumā – riska darījumi, kas radušies parastajā norēķinu kārtībā divu darbdienu laikā pēc maksājuma; |
| --- | --- |

a)

ārvalstu valūtas darījumu gadījumā – riska darījumi, kas radušies parastajā norēķinu kārtībā divu darbdienu laikā pēc maksājuma;

| b) | vērtspapīru pirkšanas vai pārdošanas darījumos – riska darījumi, kas radušies parastajā norēķinu kārtībā piecu darbdienu laikā pēc maksājuma vai vērtspapīru piegādes, atkarībā no tā, kura no šīm darbībām notiek pirmā; |
| --- | --- |

b)

vērtspapīru pirkšanas vai pārdošanas darījumos – riska darījumi, kas radušies parastajā norēķinu kārtībā piecu darbdienu laikā pēc maksājuma vai vērtspapīru piegādes, atkarībā no tā, kura no šīm darbībām notiek pirmā;

| c) | gadījumā, kad klientiem tiek nodrošināta naudas pārskaitīšana, tostarp maksājumu, tīrvērtes un norēķinu pakalpojumi jebkurā valūtā un korespondentbankas pakalpojumi vai finanšu instrumentu tīrvērtes, norēķinu un turētājbankas pakalpojumi, – kavējumi līdzekļu saņemšanā un citus riska darījumi, kas radušies klientu darbības rezultātā un neilgst ilgāk kā līdz nākamās darbdienas beigām; |
| --- | --- |

c)

gadījumā, kad klientiem tiek nodrošināta naudas pārskaitīšana, tostarp maksājumu, tīrvērtes un norēķinu pakalpojumi jebkurā valūtā un korespondentbankas pakalpojumi vai finanšu instrumentu tīrvērtes, norēķinu un turētājbankas pakalpojumi, – kavējumi līdzekļu saņemšanā un citus riska darījumi, kas radušies klientu darbības rezultātā un neilgst ilgāk kā līdz nākamās darbdienas beigām;

| d) | gadījumā, kad klientiem tiek nodrošināta naudas pārskaitīšana, tostarp maksājumu, tīrvērtes un norēķinu pakalpojumi jebkurā valūtā un korespondentbankas pakalpojumi, – vienas dienas riska darījumi ar iestādēm, kas sniedz šos pakalpojumus; |
| --- | --- |

d)

gadījumā, kad klientiem tiek nodrošināta naudas pārskaitīšana, tostarp maksājumu, tīrvērtes un norēķinu pakalpojumi jebkurā valūtā un korespondentbankas pakalpojumi, – vienas dienas riska darījumi ar iestādēm, kas sniedz šos pakalpojumus;

| e) | riska darījumi, ko atskaita no pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem vai pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem saskaņā ar 36. un 56. pantu, vai jebkurus citus atskaitījumus no šiem instrumentiem, kas pazemina maksātspējas koeficientu. |
| --- | --- |

e)

riska darījumi, ko atskaita no pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem vai pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem saskaņā ar 36. un 56. pantu, vai jebkurus citus atskaitījumus no šiem instrumentiem, kas pazemina maksātspējas koeficientu.

7.   Lai noteiktu klienta vai savstarpēji saistītu klientu grupas kopējo riska darījumu apmēru ar klientiem, ar kuriem iestādei ir riska darījumi saistībā ar 112. panta m) un o) apakšpunktā minētajiem darījumiem vai saistībā ar citiem darījumiem, ja ir riska darījums ar pamatā esošajiem aktīviem, iestāde novērtē savus pamatā esošos riska darījumus, ņemot vērā darījuma struktūras ekonomisko būtību un paša darījuma struktūrai raksturīgos riskus, lai noteiktu, vai tas rada papildu riska darījumu.

8.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai precizētu:

| a) | attiecībā uz 7. punktā minētajiem riska darījumu veidiem — nosacījumus un metodiku, ko izmanto, lai noteiktu klienta vai savstarpēji saistītu klientu grupas kopējo riska darījumu apmēru; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz 7. punktā minētajiem riska darījumu veidiem — nosacījumus un metodiku, ko izmanto, lai noteiktu klienta vai savstarpēji saistītu klientu grupas kopējo riska darījumu apmēru;

| b) | nosacījumus, saskaņā ar kuriem 7. punktā minētā darījumu struktūra nav papildu riska darījums. |
| --- | --- |

b)

nosacījumus, saskaņā ar kuriem 7. punktā minētā darījumu struktūra nav papildu riska darījums.

EBI līdz 2014. gada 1. janvārim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.

9.   Šā panta 5. punkta nolūkos EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu kārtību, kādā nosaka riska darījumus, kas rodas saistībā ar II pielikumā uzskaitītajiem atvasināto instrumentu līgumiem un kredītu atvasināto instrumentu līgumiem, ja līgums nav bijis tieši noslēgts ar klientu, bet kura pamatā esošo parāda vai kapitāla instrumentu emitējis attiecīgais klients, lai tos varētu iekļaut klienta riska darījumos.

EBI līdz 2020. gada 28. martam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”;

| 94) | regulas 391. pantā pievieno šādu punktu:
  “Šā panta 1. punkta nolūkos Komisija, izmantojot īstenošanas aktus un ņemot vērā 464. panta 2 pantā minēto pārbaudes procedūru, var pieņemt lēmumus par to, vai trešā valsts piemēro prudenciālas uzraudzības un regulējošās prasības, kuras ir vismaz līdzvērtīgas Savienībā piemērotajām prasībām.”; |
| --- | --- |

94)

regulas 391. pantā pievieno šādu punktu:

“Šā panta 1. punkta nolūkos Komisija, izmantojot īstenošanas aktus un ņemot vērā 464. panta 2 pantā minēto pārbaudes procedūru, var pieņemt lēmumus par to, vai trešā valsts piemēro prudenciālas uzraudzības un regulējošās prasības, kuras ir vismaz līdzvērtīgas Savienībā piemērotajām prasībām.”;

| 95) | regulas 392. pantu aizstāj ar šādu:

  “392. pants
  Liela riska darījuma definīcija
  Iestādes riska darījumu ar kādu klientu vai savstarpēji saistītu klientu grupu uzskata par lielu riska darījumu, ja riska darījuma vērtība ir 10 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla vai tos pārsniedz.”; |
| --- | --- |

95)

regulas 392. pantu aizstāj ar šādu:

“392. pants

Liela riska darījuma definīcija

Iestādes riska darījumu ar kādu klientu vai savstarpēji saistītu klientu grupu uzskata par lielu riska darījumu, ja riska darījuma vērtība ir 10 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla vai tos pārsniedz.”;

| 96) | regulas 394. pantu aizstāj ar šādu:

  “394. pants
  Pārskatu sniegšanas prasības

  1.   Iestādes sniedz pārskatus savām kompetentajām iestādēm, iekļaujot turpmāk minēto informāciju par katru lielo riska darījumu, kurā tās iesaistītas, tostarp lieliem riska darījumiem, kuriem nepiemēro 395. panta 1. punktu:






  a) | tāda klienta vai tādas savstarpēji saistītu klientu grupas identitāte, ar kuru iestādei ir liela riska darījums; |
| --- | --- | --- |

96)

regulas 394. pantu aizstāj ar šādu:

“394. pants

Pārskatu sniegšanas prasības

1.   Iestādes sniedz pārskatus savām kompetentajām iestādēm, iekļaujot turpmāk minēto informāciju par katru lielo riska darījumu, kurā tās iesaistītas, tostarp lieliem riska darījumiem, kuriem nepiemēro 395. panta 1. punktu:

a)

tāda klienta vai tādas savstarpēji saistītu klientu grupas identitāte, ar kuru iestādei ir liela riska darījums;

| b) | attiecīgā gadījumā riska darījuma vērtība, pirms ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā riska darījuma vērtība, pirms ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme;

| c) | fondētās un nefondētās kredītaizsardzības veids, ja tādu izmanto; |
| --- | --- |

c)

fondētās un nefondētās kredītaizsardzības veids, ja tādu izmanto;

| d) | attiecīgā gadījumā šīs regulas 395. panta 1. punkta nolūkos aprēķinātā riska darījuma vērtība pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā šīs regulas 395. panta 1. punkta nolūkos aprēķinātā riska darījuma vērtība pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme.

Iestādes, uz kurām attiecas Trešās daļas II sadaļas 3. nodaļa, savām kompetentajām iestādēm konsolidēti paziņo savus 20 lielākos riska darījumus, izņemot tos, kuriem nepiemēro 395. panta 1. punktu.

Iestādes savām kompetentajām iestādēm konsolidēti paziņo arī par riska darījumiem, kuru vērtība ir lielāka par vai vienāda ar EUR 300 miljoniem, taču nepārsniedz 10 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla.

2.   Papildus šā panta 1. punktā minētajai informācijai iestādes attiecībā uz saviem 10 lielākajiem riska darījumiem ar iestādēm konsolidēti, kā arī attiecībā uz saviem 10 lielākajiem riska darījumiem ar ēnu banku sistēmas struktūrām, kuras veic banku darbības ārpus regulētās sistēmas konsolidēti, tostarp par lieliem riska darījumiem, kuriem nepiemēro 395. panta 1. punktu, savām kompetentajām iestādēm sniedz šādu informāciju:

| a) | tāda klienta vai tādas savstarpēji saistītu klientu grupas identitāte, ar kuru iestādei ir liela riska darījums; |
| --- | --- |

a)

tāda klienta vai tādas savstarpēji saistītu klientu grupas identitāte, ar kuru iestādei ir liela riska darījums;

| b) | attiecīgā gadījumā riska darījuma vērtība, pirms ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā riska darījuma vērtība, pirms ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme;

| c) | fondētās un nefondētās kredītaizsardzības veids, ja tādu izmanto; |
| --- | --- |

c)

fondētās un nefondētās kredītaizsardzības veids, ja tādu izmanto;

| d) | attiecīgā gadījumā šīs regulas 395. panta 1. punkta nolūkos aprēķināto riska darījuma vērtība pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā šīs regulas 395. panta 1. punkta nolūkos aprēķināto riska darījuma vērtība pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme.

3.   Iestādes pārskatus par 1. un 2. punktā minēto informāciju savām kompetentajām iestādēm sniedz vismaz reizi pusgadā.

4.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu kritērijus šā panta 2. punktā minēto ēnu banku sistēmas struktūru identifikācijai.

Izstrādājot šo regulatīvo tehnisko standartu projektu, EBI ņem vērā starptautiskās tendences un starptautiski saskaņotus standartus attiecībā uz ēnu banku sistēmu, kā arī izvērtē, vai:

| a) | sadarbība ar atsevišķu struktūru vai struktūru grupu var radīt risku iestādes maksātspējas vai likviditātes situācijai; |
| --- | --- |

a)

sadarbība ar atsevišķu struktūru vai struktūru grupu var radīt risku iestādes maksātspējas vai likviditātes situācijai;

| b) | struktūras, uz kurām attiecas maksātspējas vai likviditātes prasības, kas ir līdzīgas tām, ko uzliek šī regula un Direktīva 2013/36/ES, būtu pilnībā vai daļēji jāatbrīvo no pārskatu sniegšanas pienākuma, kas izklāstīts 2. punktā attiecībā uz ēnu banku sistēmas struktūrām. |
| --- | --- |

b)

struktūras, uz kurām attiecas maksātspējas vai likviditātes prasības, kas ir līdzīgas tām, ko uzliek šī regula un Direktīva 2013/36/ES, būtu pilnībā vai daļēji jāatbrīvo no pārskatu sniegšanas pienākuma, kas izklāstīts 2. punktā attiecībā uz ēnu banku sistēmas struktūrām.

EBI līdz 2020. gada 28. jūnijam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”;

| 97) | regulas 395. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Iestāde neiesaistās riska darījumā ar klientu vai ar savstarpēji saistītu klientu grupu, ja šāda darījuma vērtība – pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme saskaņā ar 399. līdz 403. pantu, pārsniedz 25 % no tās pirmā līmeņa kapitāla. Ja šis klients ir iestāde vai ja savstarpēji saistītu klientu grupā ir viena vai vairākas iestādes, šī vērtība nepārsniedz 25 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla vai 150 miljonus EUR, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka, ar noteikumu, ka riska darījumu vērtību summa – pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme saskaņā ar 399. līdz 403. pantu, – ar visiem saistītajiem klientiem, kas nav iestādes, nepārsniedz 25 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla.
  Ja EUR 150 miljoni ir vairāk nekā 25 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla, riska darījuma vērtība – pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme saskaņā ar šīs regulas 399. līdz 403. pantu, – nepārsniedz saprātīgu limitu, ņemot vērā šīs iestādes pirmā līmeņa kapitālu. Minēto limitu nosaka iestāde saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 81. pantā minēto politiku un procedūrām, lai risinātu un kontrolētu koncentrācijas risku. Šis limits nepārsniedz 100 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla.
  Kompetentās iestādes var noteikt limitu, kas ir mazāks par EUR 150 miljoniem, šādā gadījumā kompetentās iestādes par to informē EBI un Komisiju.
  Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, G-SNI neiesaistās riska darījumā ar citu G-SNI vai ārpus Savienības G-SNI, ja tā vērtība – pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme saskaņā ar 399. līdz 403. pantu, – pārsniedz 15 % no tās pirmā līmeņa kapitāla. G-SNI ievēro šo limitu ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc dienas, kad tā identificēta kā G-SNI. Ja G-SNI ir riska darījumi ar citu iestādi vai grupu, kas identificēta ka G-SNI vai ka ārpus Savienības G-SNI, tā ievēro šādu limitu ne vēlāk ka 12 mēnešus pēc dienas, kad minētā otra iestāde vai grupa tika identificēta kā G-SNI vai ārpus Savienības G-SNI.”; |
| --- | --- | --- |

97)

regulas 395. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Iestāde neiesaistās riska darījumā ar klientu vai ar savstarpēji saistītu klientu grupu, ja šāda darījuma vērtība – pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme saskaņā ar 399. līdz 403. pantu, pārsniedz 25 % no tās pirmā līmeņa kapitāla. Ja šis klients ir iestāde vai ja savstarpēji saistītu klientu grupā ir viena vai vairākas iestādes, šī vērtība nepārsniedz 25 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla vai 150 miljonus EUR, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka, ar noteikumu, ka riska darījumu vērtību summa – pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme saskaņā ar 399. līdz 403. pantu, – ar visiem saistītajiem klientiem, kas nav iestādes, nepārsniedz 25 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla.

Ja EUR 150 miljoni ir vairāk nekā 25 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla, riska darījuma vērtība – pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme saskaņā ar šīs regulas 399. līdz 403. pantu, – nepārsniedz saprātīgu limitu, ņemot vērā šīs iestādes pirmā līmeņa kapitālu. Minēto limitu nosaka iestāde saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 81. pantā minēto politiku un procedūrām, lai risinātu un kontrolētu koncentrācijas risku. Šis limits nepārsniedz 100 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla.

Kompetentās iestādes var noteikt limitu, kas ir mazāks par EUR 150 miljoniem, šādā gadījumā kompetentās iestādes par to informē EBI un Komisiju.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, G-SNI neiesaistās riska darījumā ar citu G-SNI vai ārpus Savienības G-SNI, ja tā vērtība – pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme saskaņā ar 399. līdz 403. pantu, – pārsniedz 15 % no tās pirmā līmeņa kapitāla. G-SNI ievēro šo limitu ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc dienas, kad tā identificēta kā G-SNI. Ja G-SNI ir riska darījumi ar citu iestādi vai grupu, kas identificēta ka G-SNI vai ka ārpus Savienības G-SNI, tā ievēro šādu limitu ne vēlāk ka 12 mēnešus pēc dienas, kad minētā otra iestāde vai grupa tika identificēta kā G-SNI vai ārpus Savienības G-SNI.”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Šajā pantā noteiktos limitus var pārsniegt iestādes tirdzniecības portfeļa riska darījumiem, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmākie nosacījumi:






  a) | netirdzniecības portfeļa riska darījumi ar klientu vai attiecīgu saistītu klientu grupu nepārsniedz 1. punktā noteikto limitu, kas aprēķināts ar atsauci uz pirmā līmeņa kapitālu, tā, lai pārsniegums rodas vienīgi tirdzniecības portfelī; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Šajā pantā noteiktos limitus var pārsniegt iestādes tirdzniecības portfeļa riska darījumiem, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmākie nosacījumi:

a)

netirdzniecības portfeļa riska darījumi ar klientu vai attiecīgu saistītu klientu grupu nepārsniedz 1. punktā noteikto limitu, kas aprēķināts ar atsauci uz pirmā līmeņa kapitālu, tā, lai pārsniegums rodas vienīgi tirdzniecības portfelī;

| b) | iestāde atbilst papildu pašu kapitāla prasībai attiecībā uz to riska darījuma daļu, kas pārsniedz šā panta 1. punktā noteikto limitu, ko aprēķina saskaņā ar 397. un 398. pantu; |
| --- | --- |

b)

iestāde atbilst papildu pašu kapitāla prasībai attiecībā uz to riska darījuma daļu, kas pārsniedz šā panta 1. punktā noteikto limitu, ko aprēķina saskaņā ar 397. un 398. pantu;

| c) | ja kopš brīža, kad šā punkta b) apakšpunktā minētais pārsniegums parādījies, pagājušas ne vairāk kā 10 dienas, tirdzniecības portfeļa riska darījumi ar attiecīgo klientu vai saistītu klientu grupu nepārsniedz 500 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla; |
| --- | --- |

c)

ja kopš brīža, kad šā punkta b) apakšpunktā minētais pārsniegums parādījies, pagājušas ne vairāk kā 10 dienas, tirdzniecības portfeļa riska darījumi ar attiecīgo klientu vai saistītu klientu grupu nepārsniedz 500 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla;

| d) | visi pārsniegumi, kas pastāv ilgāk par 10 dienām, kopumā nepārsniedz 600 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla. |
| --- | --- |

d)

visi pārsniegumi, kas pastāv ilgāk par 10 dienām, kopumā nepārsniedz 600 % no iestādes pirmā līmeņa kapitāla.

Katru reizi, kad limits tiek pārsniegts, iestāde kompetentajām iestādēm nekavējoties paziņo pārsnieguma apmēru un attiecīgā klienta nosaukumu un, attiecīgā gadījumā, – attiecīgās saistīto klientu grupas nosaukumu.”;

| 98) | regulas 396. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja piemēro 395. panta 1. punktā minēto summu EUR 150 miljonu, kompetentās iestādes var, izskatot katru gadījumu atsevišķi, atļaut pārsniegt 100 % limitu attiecībā uz iestādes pirmā līmeņa kapitālu.”; |
| --- | --- | --- | --- |

98)

regulas 396. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

otro daļu aizstāj ar šādu:

“Ja piemēro 395. panta 1. punktā minēto summu EUR 150 miljonu, kompetentās iestādes var, izskatot katru gadījumu atsevišķi, atļaut pārsniegt 100 % limitu attiecībā uz iestādes pirmā līmeņa kapitālu.”;

| ii) | šim punktam pievieno šādu daļu:
  “Ja kompetentā iestāde izņēmuma gadījumos, kas minēti šā punkta pirmajā un otrajā daļā, atļauj iestādei pārsniegt 395. panta 1. punktā noteikto limitu uz laiku, kas pārsniedz trīs mēnešus, iestāde iesniedz kompetentās iestādes prasībām atbilstošu plānu, kā laikus atjaunot atbilstību šim limitam, un īsteno šo plānu termiņā, kas saskaņots ar kompetento iestādi. Kompetentā iestāde uzrauga šā plāna īstenošanu un attiecīgā gadījumā prasa atbilstību atjaunot ātrāk.”; |
| --- | --- |

ii)

šim punktam pievieno šādu daļu:

“Ja kompetentā iestāde izņēmuma gadījumos, kas minēti šā punkta pirmajā un otrajā daļā, atļauj iestādei pārsniegt 395. panta 1. punktā noteikto limitu uz laiku, kas pārsniedz trīs mēnešus, iestāde iesniedz kompetentās iestādes prasībām atbilstošu plānu, kā laikus atjaunot atbilstību šim limitam, un īsteno šo plānu termiņā, kas saskaņots ar kompetento iestādi. Kompetentā iestāde uzrauga šā plāna īstenošanu un attiecīgā gadījumā prasa atbilstību atjaunot ātrāk.”;

| b) | pievieno šādu punktu:

  “3.   Šā panta 1. punkta nolūkos EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu izdod pamatnostādnes, lai precizētu, kā kompetentās iestādes var noteikt::






  a) | izņēmuma gadījumus, kas minēti šā panta 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Šā panta 1. punkta nolūkos EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu izdod pamatnostādnes, lai precizētu, kā kompetentās iestādes var noteikt::

a)

izņēmuma gadījumus, kas minēti šā panta 1. punktā;

| b) | laika periodu, ko uzskata par piemērotu atbilstības atjaunošanai; |
| --- | --- |

b)

laika periodu, ko uzskata par piemērotu atbilstības atjaunošanai;

| c) | pasākumus, ko veic, lai nodrošinātu, ka iestāde laikus atjauno atbilstību.”; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, ko veic, lai nodrošinātu, ka iestāde laikus atjauno atbilstību.”;

| 99) | regulas 397. pantā 1. tabulas 1. slejā terminu “atbilstošs kapitāls” aizstāj ar terminu “pirmā līmeņa kapitāls.”; |
| --- | --- |

99)

regulas 397. pantā 1. tabulas 1. slejā terminu “atbilstošs kapitāls” aizstāj ar terminu “pirmā līmeņa kapitāls.”;

| 100) | regulas 399. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Iestāde, aprēķinot riska darījuma vērtību, izmanto kredītriska mazināšanas paņēmienu, ja tā minēto paņēmienu ir izmantojusi, lai aprēķinātu kapitāla prasības kredītriskam saskaņā ar Trešās daļas II sadaļu, ar noteikumu, ka kredītriska mazināšanas paņēmiens atbilst šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem.
  Šīs regulas 400. līdz 403. panta nolūkos terminā “garantija” ir ietverti kredītu atvasinātie instrumenti, kas atzīti saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 4. nodaļu un kas nav ar kredītrisku saistītas parādzīmes.”; |
| --- | --- | --- |

100)

regulas 399. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Iestāde, aprēķinot riska darījuma vērtību, izmanto kredītriska mazināšanas paņēmienu, ja tā minēto paņēmienu ir izmantojusi, lai aprēķinātu kapitāla prasības kredītriskam saskaņā ar Trešās daļas II sadaļu, ar noteikumu, ka kredītriska mazināšanas paņēmiens atbilst šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

Šīs regulas 400. līdz 403. panta nolūkos terminā “garantija” ir ietverti kredītu atvasinātie instrumenti, kas atzīti saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 4. nodaļu un kas nav ar kredītrisku saistītas parādzīmes.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Kredītriska mazināšanas paņēmieni, kuri ir pieejami tikai iestādēm, kuras izmanto vienu no IRB pieejām, netiek izmantoti, lai lielo riska darījumu vajadzībām samazinātu riska darījumu vērtību, izņemot riska darījumus, kurus nodrošina ar nekustamo īpašumu saskaņā ar 402. pantu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Kredītriska mazināšanas paņēmieni, kuri ir pieejami tikai iestādēm, kuras izmanto vienu no IRB pieejām, netiek izmantoti, lai lielo riska darījumu vajadzībām samazinātu riska darījumu vērtību, izņemot riska darījumus, kurus nodrošina ar nekustamo īpašumu saskaņā ar 402. pantu.”;

| 101) | regulas 400. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmo daļu groza šādi:






  i) | punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “j) | tīrvērtes dalībnieku tirdzniecības riska darījumus ar kvalificētiem centrālajiem darījumu partneriem un iemaksas kvalificētu centrālo darījumu partneru saistību neizpildes fondā;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

101)

regulas 400. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmo daļu groza šādi:

i)

punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“j)

tīrvērtes dalībnieku tirdzniecības riska darījumus ar kvalificētiem centrālajiem darījumu partneriem un iemaksas kvalificētu centrālo darījumu partneru saistību neizpildes fondā;”;

| ii) | pievieno šādus apakšpunktus:






  “l) | klientu tirdzniecības riska darījumus, kas minēti 305. panta 2. vai 3. punktā; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādus apakšpunktus:

“l)

klientu tirdzniecības riska darījumus, kas minēti 305. panta 2. vai 3. punktā;

| m) | līdzdalības, kas noregulējuma vienībām vai to meitasuzņēmumiem, kuri paši nav noregulējuma vienības, ir pašu kapitāla instrumentos un atbilstīgās saistībās, kas minētas Direktīvas 2014/59/ES 2014 45.f panta 2. punktā un ko ir emitējusi kāda no šādām struktūrām:






  i) | attiecībā uz noregulējuma vienībām – citas tai pašai noregulējuma grupai piederīgas vienības; |
| --- | --- | --- |

m)

līdzdalības, kas noregulējuma vienībām vai to meitasuzņēmumiem, kuri paši nav noregulējuma vienības, ir pašu kapitāla instrumentos un atbilstīgās saistībās, kas minētas Direktīvas 2014/59/ES 2014 45.f panta 2. punktā un ko ir emitējusi kāda no šādām struktūrām:

i)

attiecībā uz noregulējuma vienībām – citas tai pašai noregulējuma grupai piederīgas vienības;

| ii) | attiecībā uz kādas noregulējuma vienības meitasuzņēmumiem, kas paši nav noregulējuma vienības, – attiecīgā meitasuzņēmuma meitasuzņēmumi, kas pieder pie tās pašas noregulējuma grupas; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz kādas noregulējuma vienības meitasuzņēmumiem, kas paši nav noregulējuma vienības, – attiecīgā meitasuzņēmuma meitasuzņēmumi, kas pieder pie tās pašas noregulējuma grupas;

| n) | riska darījumus, kas rodas no minimālās vērtības saistībām, kuras atbilst visiem nosacījumiem, kas ir izklāstīti 132.c panta 3. punktā.”; |
| --- | --- |

n)

riska darījumus, kas rodas no minimālās vērtības saistībām, kuras atbilst visiem nosacījumiem, kas ir izklāstīti 132.c panta 3. punktā.”;

| b) | panta 2. punktu groza šādi:






  i) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | iestādes riska darījumus, tostarp ar dalības vai cita veida līdzdalības starpniecību, ar tās mātesuzņēmumu, citiem šā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem vai saviem meitasuzņēmumiem un būtiskām līdzdalībām, ciktāl minētie uzņēmumi ir pakļauti konsolidētai uzraudzībai, kurai pakļauta arī pati iestāde, saskaņā ar šo regulu, Direktīvu 2002/87/EK vai trešā valstī spēkā esošiem līdzvērtīgiem standartiem; riska darījumus, kas neatbilst šiem kritērijiem, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav atbrīvoti no šīs regulas 395. panta 1. punkta piemērošanas, pielīdzina riska darījumiem ar trešo personu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktu groza šādi:

i)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

iestādes riska darījumus, tostarp ar dalības vai cita veida līdzdalības starpniecību, ar tās mātesuzņēmumu, citiem šā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem vai saviem meitasuzņēmumiem un būtiskām līdzdalībām, ciktāl minētie uzņēmumi ir pakļauti konsolidētai uzraudzībai, kurai pakļauta arī pati iestāde, saskaņā ar šo regulu, Direktīvu 2002/87/EK vai trešā valstī spēkā esošiem līdzvērtīgiem standartiem; riska darījumus, kas neatbilst šiem kritērijiem, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav atbrīvoti no šīs regulas 395. panta 1. punkta piemērošanas, pielīdzina riska darījumiem ar trešo personu;”;

| ii) | punkta k) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “k) | riska darījumi tāda nodrošinājuma vai garantijas veidā, kuru mājokļu kredītiem sniedz 201. pantā minēts atbilstošas aizsardzības devējs un kura dēļ tiek piemērots kredītreitings, kas ir vismaz zemākais no turpmāk minētajiem:






  i) | kredītkvalitātes 2. pakāpe; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkta k) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“k)

riska darījumi tāda nodrošinājuma vai garantijas veidā, kuru mājokļu kredītiem sniedz 201. pantā minēts atbilstošas aizsardzības devējs un kura dēļ tiek piemērots kredītreitings, kas ir vismaz zemākais no turpmāk minētajiem:

i)

kredītkvalitātes 2. pakāpe;

| ii) | kredītkvalitātes pakāpe, kas atbilst tās dalībvalsts centrālās valdības noteiktajam ārvalstu valūtas reitingam, kurā atrodas aizsardzības devēja galvenais birojs;”; |
| --- | --- |

ii)

kredītkvalitātes pakāpe, kas atbilst tās dalībvalsts centrālās valdības noteiktajam ārvalstu valūtas reitingam, kurā atrodas aizsardzības devēja galvenais birojs;”;

| iii) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “l) | riska darījumi tādas garantijas veidā, kuru eksporta kredīta aģentūra sniedz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem un kuras dēļ tiek piemērots kredītreitings, kas ir vismaz zemākais no turpmāk minētajiem:






  i) | kredītkvalitātes 2. pakāpe; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

pievieno šādu apakšpunktu:

“l)

riska darījumi tādas garantijas veidā, kuru eksporta kredīta aģentūra sniedz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem un kuras dēļ tiek piemērots kredītreitings, kas ir vismaz zemākais no turpmāk minētajiem:

i)

kredītkvalitātes 2. pakāpe;

| ii) | kredītkvalitātes pakāpe, kas atbilst tās dalībvalsts centrālās valdības noteiktajam ārvalstu valūtas reitingam, kurā atrodas eksporta kredīta aģentūras galvenais birojs.”; |
| --- | --- |

ii)

kredītkvalitātes pakāpe, kas atbilst tās dalībvalsts centrālās valdības noteiktajam ārvalstu valūtas reitingam, kurā atrodas eksporta kredīta aģentūras galvenais birojs.”;

| c) | panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Kompetentās iestādes informē EBI par to, vai tās plāno izmantot kādu no 2. punktā paredzētajiem atbrīvojumiem saskaņā ar šā punkta a) un b) apakšpunktu, un sniedz EBI iemeslus, kas pamato minēto atbrīvojumu izmantošanu.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Kompetentās iestādes informē EBI par to, vai tās plāno izmantot kādu no 2. punktā paredzētajiem atbrīvojumiem saskaņā ar šā punkta a) un b) apakšpunktu, un sniedz EBI iemeslus, kas pamato minēto atbrīvojumu izmantošanu.”;

| d) | pievieno šādu punktu:

  “4.   Ir aizliegts vienam riska darījumam vienlaicīgi piemērot vairāk nekā vienu no 1. un 2. punktā minētajiem atbrīvojumiem.”; |
| --- | --- |

d)

pievieno šādu punktu:

“4.   Ir aizliegts vienam riska darījumam vienlaicīgi piemērot vairāk nekā vienu no 1. un 2. punktā minētajiem atbrīvojumiem.”;

| 102) | regulas 401. pantu aizstāj ar šādu:

  “401. pants
  Kredītriska mazināšanas paņēmienu izmantošanas ietekmes aprēķināšana

  1.   Lai aprēķinātu riska darījumu vērtību 395. panta 1. punkta nolūkos, iestāde var izmantot pilnībā koriģēto riska darījuma vērtību (E*), ko aprēķina saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 4. nodaļu, ņemot vērā kredītriska mazināšanu, svārstīguma korekcijas un jebkura veida termiņu nesakritību, kā minēts minētajā nodaļā.


  2.   Izņemot iestādes, kas izmanto vienkāršo finanšu nodrošinājuma metodi, šā panta pirmās daļas nolūkos iestādes izmanto paplašināto finanšu nodrošinājuma metodi neatkarīgi no tā, kāda metode tiek izmantota, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības kredītriskam.
  Atkāpjoties no 1. punkta, iestādes, kurām ir atļauja izmantot Trešās daļas II sadaļas 4. nodaļas, 4. iedaļā un 6. nodaļas 6. iedaļā minētās metodes, var šīs metodes izmantot, lai aprēķinātu vērtspapīru finansēšanas darījumu riska darījumu vērtību.


  3.   Aprēķinot riska darījumu vērtību 395. panta 1. punkta nolūkos iestādes periodiski veic savu kredītrisku koncentrācijas spriedzes testus, tostarp attiecībā uz jebkāda pieņemtā nodrošinājuma realizējamo vērtību.
  Šā punkta pirmajā daļā minētajos periodiskajos spriedzes testos uzmanību pievērš riskiem, ko rada iespējamās tirgus apstākļu izmaiņas, kuras varētu nelabvēlīgi ietekmēt iestādes pašu kapitāla pietiekamību, un riskiem, ko rada nodrošinājuma realizācija spriedzes situācijās.
  Veiktie spriedzes testi ir piemēroti un atbilstīgi šādu risku novērtēšanai.
  Iestādes savā koncentrācijas riska novēršanas stratēģijā iekļauj:






  a) | politiku un procedūras attiecībā uz riskiem, ko rada riska darījumu un jebkādas šo riska darījumu kredītaizsardzības termiņu nesakritības; |
| --- | --- | --- |

102)

regulas 401. pantu aizstāj ar šādu:

“401. pants

Kredītriska mazināšanas paņēmienu izmantošanas ietekmes aprēķināšana

1.   Lai aprēķinātu riska darījumu vērtību 395. panta 1. punkta nolūkos, iestāde var izmantot pilnībā koriģēto riska darījuma vērtību (E*), ko aprēķina saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 4. nodaļu, ņemot vērā kredītriska mazināšanu, svārstīguma korekcijas un jebkura veida termiņu nesakritību, kā minēts minētajā nodaļā.

2.   Izņemot iestādes, kas izmanto vienkāršo finanšu nodrošinājuma metodi, šā panta pirmās daļas nolūkos iestādes izmanto paplašināto finanšu nodrošinājuma metodi neatkarīgi no tā, kāda metode tiek izmantota, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības kredītriskam.

Atkāpjoties no 1. punkta, iestādes, kurām ir atļauja izmantot Trešās daļas II sadaļas 4. nodaļas, 4. iedaļā un 6. nodaļas 6. iedaļā minētās metodes, var šīs metodes izmantot, lai aprēķinātu vērtspapīru finansēšanas darījumu riska darījumu vērtību.

3.   Aprēķinot riska darījumu vērtību 395. panta 1. punkta nolūkos iestādes periodiski veic savu kredītrisku koncentrācijas spriedzes testus, tostarp attiecībā uz jebkāda pieņemtā nodrošinājuma realizējamo vērtību.

Šā punkta pirmajā daļā minētajos periodiskajos spriedzes testos uzmanību pievērš riskiem, ko rada iespējamās tirgus apstākļu izmaiņas, kuras varētu nelabvēlīgi ietekmēt iestādes pašu kapitāla pietiekamību, un riskiem, ko rada nodrošinājuma realizācija spriedzes situācijās.

Veiktie spriedzes testi ir piemēroti un atbilstīgi šādu risku novērtēšanai.

Iestādes savā koncentrācijas riska novēršanas stratēģijā iekļauj:

a)

politiku un procedūras attiecībā uz riskiem, ko rada riska darījumu un jebkādas šo riska darījumu kredītaizsardzības termiņu nesakritības;

| b) | politiku un procedūras attiecībā uz koncentrācijas risku, kas rodas, piemērojot kredītriska mazināšanas paņēmienus, jo īpaši lielu netiešu kredītriska darījumu gadījumā, piemēram, riska darījumi ar viena emitenta vērtspapīriem, kuri pieņemti kā nodrošinājums. |
| --- | --- |

b)

politiku un procedūras attiecībā uz koncentrācijas risku, kas rodas, piemērojot kredītriska mazināšanas paņēmienus, jo īpaši lielu netiešu kredītriska darījumu gadījumā, piemēram, riska darījumi ar viena emitenta vērtspapīriem, kuri pieņemti kā nodrošinājums.

4.   Ja iestāde samazina riska darījumu ar klientu, izmantojot atbilstīgu kredītriska mazināšanas paņēmienu saskaņā ar 399. panta 1. punktu, tad iestāde, izmantojot 403. pantā izklāstīto pieeju, to riska darījuma daļu, par kādu ir samazināts riska darījums ar klientu, uzskata par riska darījumu ar aizsardzības devēju nevis ar klientu.”;

| 103) | regulas 402. pantu groza šādi: a) panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Lai aprēķinātu riska darījumu vērtības 395. panta nolūkos, iestādes var, ja vien tas nav aizliegts ar valsts tiesību aktiem, samazināt vērtību riska darījumam vai jebkurai riska darījuma daļai, kas pilnībā ir nodrošināta ar mājokļa īpašumu saskaņā ar 125. panta 1. punktu, par attiecīgā īpašuma tirgus vērtības vai hipotekārās vērtības ķīlas summu, taču ne vairāk par 50 % no tirgus vērtības vai 60 % no hipotekārās vērtības tajās dalībvalstīs, kuras normatīvajos aktos ir definējušas stingrus hipotekārās vērtības novērtēšanas kritērijus, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | dalībvalsts kompetentā iestāde nav noteikusi riska pakāpi, kas ir augstāka par 35 %, tādiem riska darījumiem vai riska darījumu daļām, kas ir nodrošināti ar mājokļa īpašumu saskaņā ar 124. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

103)

regulas 402. pantu groza šādi: a) panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Lai aprēķinātu riska darījumu vērtības 395. panta nolūkos, iestādes var, ja vien tas nav aizliegts ar valsts tiesību aktiem, samazināt vērtību riska darījumam vai jebkurai riska darījuma daļai, kas pilnībā ir nodrošināta ar mājokļa īpašumu saskaņā ar 125. panta 1. punktu, par attiecīgā īpašuma tirgus vērtības vai hipotekārās vērtības ķīlas summu, taču ne vairāk par 50 % no tirgus vērtības vai 60 % no hipotekārās vērtības tajās dalībvalstīs, kuras normatīvajos aktos ir definējušas stingrus hipotekārās vērtības novērtēšanas kritērijus, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

dalībvalsts kompetentā iestāde nav noteikusi riska pakāpi, kas ir augstāka par 35 %, tādiem riska darījumiem vai riska darījumu daļām, kas ir nodrošināti ar mājokļa īpašumu saskaņā ar 124. panta 2. punktu;

| b) | tādiem riska darījumiem vai riska darījumu daļām, kas pilnībā nodrošināti ar kādu no turpmāk minētajiem:






  i) | ar vienu vai vairākām hipotēkām attiecībā uz mājokļa īpašumu; vai |
| --- | --- | --- |

b)

tādiem riska darījumiem vai riska darījumu daļām, kas pilnībā nodrošināti ar kādu no turpmāk minētajiem:

i)

ar vienu vai vairākām hipotēkām attiecībā uz mājokļa īpašumu; vai

| ii) | ar mājokļa īpašumu, uz kuru attiecas nomas darījums, saskaņā ar kuru iznomātājs saglabā pilnas īpašumtiesības uz iznomāto mājokli un nomnieks vēl nav izmantojis savas izpirkuma tiesības; |
| --- | --- |

ii)

ar mājokļa īpašumu, uz kuru attiecas nomas darījums, saskaņā ar kuru iznomātājs saglabā pilnas īpašumtiesības uz iznomāto mājokli un nomnieks vēl nav izmantojis savas izpirkuma tiesības;

| c) | ir izpildītas 208. pantā un 229. panta 1. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

c)

ir izpildītas 208. pantā un 229. panta 1. punktā noteiktās prasības.

2.   Lai aprēķinātu riska darījumu vērtības 395. panta nolūkos, iestādes var, ja vien tas nav aizliegts ar valsts tiesību aktiem, samazināt vērtību riska darījumam vai jebkurai riska darījuma daļai, kas pilnībā ir nodrošināta ar komerciālu nekustamo īpašumu saskaņā ar 126. panta 1. punktu, par attiecīgā nekustamā īpašuma tirgus vērtības vai hipotekārās vērtības ķīlas summu, taču ne vairāk par 50 % no tirgus vērtības vai 60 % no hipotekārās vērtības tajās dalībvalstīs, kuras normatīvajos aktos ir definējušas stingrus hipotekārās vērtības novērtēšanas kritērijus, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | dalībvalsts kompetentā iestāde nav noteikusi riska pakāpi, kas ir augstāka par 50 %, tādiem riska darījumiem vai riska darījumu daļām, kas ir nodrošināti ar komerciālu nekustamo īpašumu saskaņā ar 124. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts kompetentā iestāde nav noteikusi riska pakāpi, kas ir augstāka par 50 %, tādiem riska darījumiem vai riska darījumu daļām, kas ir nodrošināti ar komerciālu nekustamo īpašumu saskaņā ar 124. panta 2. punktu;

| b) | riska darījums ir pilnībā nodrošināts ar kādu no turpmāk minētajiem:






  i) | ar vienu vai vairākām biroju vai citu komerciālo telpu hipotēkām; vai |
| --- | --- | --- |

b)

riska darījums ir pilnībā nodrošināts ar kādu no turpmāk minētajiem:

i)

ar vienu vai vairākām biroju vai citu komerciālo telpu hipotēkām; vai

| ii) | ar vienu vai vairākiem birojiem vai citām komerciālām telpām un riska darījumiem, kas saistīti ar īpašuma nomas darījumiem; |
| --- | --- |

ii)

ar vienu vai vairākiem birojiem vai citām komerciālām telpām un riska darījumiem, kas saistīti ar īpašuma nomas darījumiem;

| c) | ir izpildītas 126. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 208. pantā un 229. panta 1. punktā paredzētās prasības; |
| --- | --- |

c)

ir izpildītas 126. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 208. pantā un 229. panta 1. punktā paredzētās prasības;

| d) | komerciālais nekustamais īpašums ir pilnībā uzbūvēts.”; |
| --- | --- |

d)

komerciālais nekustamais īpašums ir pilnībā uzbūvēts.”;

| 104) | regulas 403. pantu aizstāj ar šādu:

  “403. pants
  Aizvietošanas pieeja

  1.   Ja riska darījumu ar klientu garantē trešā persona vai ja tas ir nodrošināts ar trešās personas emitētu nodrošinājumu, iestādei vajag:






  a) | uzskatīt, ka riska darījuma garantētā daļa ir drīzāk garantēta kā riska darījums garantijas sniedzējam, nevis klientam, ar noteikumu, ka nenodrošinātajam riska darījumam ar garantijas sniedzēju tiktu piešķirta riska pakāpe, kas ir vienāda ar vai zemāka par riska pakāpi nenodrošinātajam riska darījumam ar klientu saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļu; |
| --- | --- | --- |

104)

regulas 403. pantu aizstāj ar šādu:

“403. pants

Aizvietošanas pieeja

1.   Ja riska darījumu ar klientu garantē trešā persona vai ja tas ir nodrošināts ar trešās personas emitētu nodrošinājumu, iestādei vajag:

a)

uzskatīt, ka riska darījuma garantētā daļa ir drīzāk garantēta kā riska darījums garantijas sniedzējam, nevis klientam, ar noteikumu, ka nenodrošinātajam riska darījumam ar garantijas sniedzēju tiktu piešķirta riska pakāpe, kas ir vienāda ar vai zemāka par riska pakāpi nenodrošinātajam riska darījumam ar klientu saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļu;

| b) | uzskatīt, ka riska darījuma daļa, kura ir nodrošināta ar atzītā nodrošinājuma tirgus vērtību, drīzāk ir riska darījums ar trešo personu, nevis ar klientu, ar noteikumu, ka riska darījums ir nodrošināts ar nodrošinājumu un ka nodrošinātajai riska darījuma daļai tiktu piešķirta riska pakāpe, kas ir vienāda ar vai zemāka par riska pakāpi nenodrošinātajam riska darījumam ar klientu saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļu. |
| --- | --- |

b)

uzskatīt, ka riska darījuma daļa, kura ir nodrošināta ar atzītā nodrošinājuma tirgus vērtību, drīzāk ir riska darījums ar trešo personu, nevis ar klientu, ar noteikumu, ka riska darījums ir nodrošināts ar nodrošinājumu un ka nodrošinātajai riska darījuma daļai tiktu piešķirta riska pakāpe, kas ir vienāda ar vai zemāka par riska pakāpi nenodrošinātajam riska darījumam ar klientu saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļu.

Iestāde neizmanto pirmās daļas b) apakšpunktā minēto pieeju, ja pastāv nesakritība starp riska darījuma termiņu un kredītaizsardzības termiņu.

Šīs daļas nolūkos iestāde var izmantot gan finanšu nodrošinājuma paplašināto metodi, gan šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā noteikto procedūru tikai gadījumos, kad 92. panta nolūkos ir atļauts izmantot gan finanšu nodrošinājuma paplašināto metodi, gan finanšu nodrošinājuma vienkāršo metodi.

2.   Ja iestāde piemēro 1. punkta a) apakšpunktu, iestāde:

| a) | gadījumos, kad garantija ir denominēta valūtā, kas atšķiras no valūtas, kurā ir denominēts riska darījums, par nodrošinātu uzskatāmo riska darījuma summu aprēķina saskaņā ar Trešās daļā izklāstītajiem noteikumiem par valūtu nesakritību nefondētajai kredītaizsardzībai; |
| --- | --- |

a)

gadījumos, kad garantija ir denominēta valūtā, kas atšķiras no valūtas, kurā ir denominēts riska darījums, par nodrošinātu uzskatāmo riska darījuma summu aprēķina saskaņā ar Trešās daļā izklāstītajiem noteikumiem par valūtu nesakritību nefondētajai kredītaizsardzībai;

| b) | jebkādai nesakritībai starp riska darījuma termiņu un kredītaizsardzības termiņu piemēro Trešās daļas II sadaļas 4. nodaļā izklāstītos noteikumus par termiņu nesakritību; |
| --- | --- |

b)

jebkādai nesakritībai starp riska darījuma termiņu un kredītaizsardzības termiņu piemēro Trešās daļas II sadaļas 4. nodaļā izklāstītos noteikumus par termiņu nesakritību;

| c) | daļēju nodrošinājumu var atzīt saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 4. nodaļā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

c)

daļēju nodrošinājumu var atzīt saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 4. nodaļā paredzēto procedūru.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkiem iestāde var šā punkta a) apakšpunktā minēto summu aizstāt ar šā panta b) apakšpunktā minēto summu ar noteikumu, ka ir izpildīti šā punkta c), d) un e) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi:

| a) | iestādes kopējā riska darījumu vērtība attiecībā uz kādu nodrošinājuma emitentu, kura izriet no trīspusējiem līgumiem par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu, kurus ir sekmējis trīspusējs aģents; |
| --- | --- |

a)

iestādes kopējā riska darījumu vērtība attiecībā uz kādu nodrošinājuma emitentu, kura izriet no trīspusējiem līgumiem par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu, kurus ir sekmējis trīspusējs aģents;

| b) | limitu vērtību pilnībā, par kuru iestāde ir devusi norādes a) apakšpunktā minētajam trīspusējam aģentam un kuru piemēro vērtspapīriem, ko emitējis tajā pašā apakšpunktā minētais nodrošinājuma emitents; |
| --- | --- |

b)

limitu vērtību pilnībā, par kuru iestāde ir devusi norādes a) apakšpunktā minētajam trīspusējam aģentam un kuru piemēro vērtspapīriem, ko emitējis tajā pašā apakšpunktā minētais nodrošinājuma emitents;

| c) | iestāde ir pārliecinājusies, ka trīspusējam aģentam ir ieviesti piemēroti aizsardzības pasākumi, lai novērstu b) apakšpunktā minēto limitu pārkāpšanu; |
| --- | --- |

c)

iestāde ir pārliecinājusies, ka trīspusējam aģentam ir ieviesti piemēroti aizsardzības pasākumi, lai novērstu b) apakšpunktā minēto limitu pārkāpšanu;

| d) | kompetentā iestāde nav izteikusi iestādei nekādas būtiskas bažas; |
| --- | --- |

d)

kompetentā iestāde nav izteikusi iestādei nekādas būtiskas bažas;

| e) | šā punkta b) apakšpunktā minētās limita vērtības un jebkādu citu iestādes riska darījumu summa attiecībā uz nodrošinājuma emitentu nepārsniedz limitu, kas izklāstīts 395. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

e)

šā punkta b) apakšpunktā minētās limita vērtības un jebkādu citu iestādes riska darījumu summa attiecībā uz nodrošinājuma emitentu nepārsniedz limitu, kas izklāstīts 395. panta 1. punktā.

4.   EBI, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu, izdod pamatnostādnes, kurās ir norādīti nosacījumi šā panta 3. punktā minētās procedūras piemērošanai, tostarp, ar kādiem nosacījumiem un cik bieži tiek noteikti, uzraudzīti un pārskatīti minētā punkta b) apakšpunktā minētie limiti.

EBI minētās pamatnostādnes publicē līdz 2019. gada 31. decembrim.”;

| 105) | Sestās daļas I sadaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “
  DEFINĪCIJAS UN LIKVIDITĀTES PRASĪBAS
  ”; |
| --- | --- |

105)

Sestās daļas I sadaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“
  DEFINĪCIJAS UN LIKVIDITĀTES PRASĪBAS
  ”;

DEFINĪCIJAS UN LIKVIDITĀTES PRASĪBAS

| 106) | regulas 411. pantu aizstāj ar šādu:

  “411. pants
  Definīcijas
  Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:






  1) | “finanšu klients” ir tāds klients, tostarp finanšu klients, kas pieder pie nefinanšu komercsabiedrību grupām un kas kā savu galveno uzņēmējdarbības aktivitāti veic vienu vai vairākas no Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā uzskaitītajām darbībām vai kas ir viena no šādām struktūrām:






  a) | kredītiestāde; |
| --- | --- | --- | --- |

106)

regulas 411. pantu aizstāj ar šādu:

“411. pants

Definīcijas

Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:

1)

“finanšu klients” ir tāds klients, tostarp finanšu klients, kas pieder pie nefinanšu komercsabiedrību grupām un kas kā savu galveno uzņēmējdarbības aktivitāti veic vienu vai vairākas no Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā uzskaitītajām darbībām vai kas ir viena no šādām struktūrām:

a)

kredītiestāde;

| b) | ieguldījumu brokeru sabiedrība; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu brokeru sabiedrība;

| c) | īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu (“SSPE”); |
| --- | --- |

c)

īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu (“SSPE”);

| d) | kolektīvo ieguldījumu uzņēmums (“KIU”); |
| --- | --- |

d)

kolektīvo ieguldījumu uzņēmums (“KIU”);

| e) | slēgta tipa ieguldījumu shēma; |
| --- | --- |

e)

slēgta tipa ieguldījumu shēma;

| f) | apdrošināšanas sabiedrība; |
| --- | --- |

f)

apdrošināšanas sabiedrība;

| g) | pārapdrošināšanas sabiedrība; |
| --- | --- |

g)

pārapdrošināšanas sabiedrība;

| h) | finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība; |
| --- | --- |

h)

finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība;

| i) | finanšu iestāde; |
| --- | --- |

i)

finanšu iestāde;

| j) | pensiju shēmu mehānisms, kā definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 10) punktā; |
| --- | --- |

j)

pensiju shēmu mehānisms, kā definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 10) punktā;

| 2) | “privātpersonu vai MVU noguldījumi” ir saistības pret fizisku personu vai MVU, ja MVU atbilst riska darījumu ar privātpersonām vai ar MVU kategorijai saskaņā ar standartizēto pieeju vai IRB pieejām kredītriskam, vai saistības pret uzņēmumu, kuram ir tiesības uz 153. panta 4. punktā noteikto režīmu, un ja kopējie noguldījumi, ko veicis minētais MVU vai sabiedrība uz grupas pamata, nepārsniedz EUR 1 miljonu; |
| --- | --- |

2)

“privātpersonu vai MVU noguldījumi” ir saistības pret fizisku personu vai MVU, ja MVU atbilst riska darījumu ar privātpersonām vai ar MVU kategorijai saskaņā ar standartizēto pieeju vai IRB pieejām kredītriskam, vai saistības pret uzņēmumu, kuram ir tiesības uz 153. panta 4. punktā noteikto režīmu, un ja kopējie noguldījumi, ko veicis minētais MVU vai sabiedrība uz grupas pamata, nepārsniedz EUR 1 miljonu;

| 3) | “privātā ieguldījumu brokersabiedrība” vai “PIC” ir sabiedrība vai trasts, kura īpašnieks vai faktiskais īpašnieks attiecīgi ir fiziska persona vai cieši saistītu fizisku personu grupa, kas neveic nekādu citu komerciālu, rūpniecisku vai profesionālu darbību un kas ir izveidota ar vienīgo mērķi pārvaldīt īpašnieka vai īpašnieku bagātību, tai skaitā, īstenot citas papildu darbības, piemēram, nošķirt īpašnieku aktīvus no korporatīvajiem aktīviem, atvieglot aktīvu nodošanu ģimenes ietvaros vai arī novērst aktīvu sadalīšanu pēc ģimenes locekļa nāves, ar noteikumu, ka minētās papildu darbības ir saistītas ar galveno mērķi, proti, pārvaldīt īpašnieku bagātību; |
| --- | --- |

3)

“privātā ieguldījumu brokersabiedrība” vai “PIC” ir sabiedrība vai trasts, kura īpašnieks vai faktiskais īpašnieks attiecīgi ir fiziska persona vai cieši saistītu fizisku personu grupa, kas neveic nekādu citu komerciālu, rūpniecisku vai profesionālu darbību un kas ir izveidota ar vienīgo mērķi pārvaldīt īpašnieka vai īpašnieku bagātību, tai skaitā, īstenot citas papildu darbības, piemēram, nošķirt īpašnieku aktīvus no korporatīvajiem aktīviem, atvieglot aktīvu nodošanu ģimenes ietvaros vai arī novērst aktīvu sadalīšanu pēc ģimenes locekļa nāves, ar noteikumu, ka minētās papildu darbības ir saistītas ar galveno mērķi, proti, pārvaldīt īpašnieku bagātību;

| 4) | “noguldījumu brokeris” ir fiziska persona vai sabiedrība, kas kredītiestādēs par maksu izvieto trešo personu noguldījumus, tostarp privātpersonu vai MVU noguldījumus un uzņēmumu noguldījumus, izņemot finanšu iestāžu noguldījumus; |
| --- | --- |

4)

“noguldījumu brokeris” ir fiziska persona vai sabiedrība, kas kredītiestādēs par maksu izvieto trešo personu noguldījumus, tostarp privātpersonu vai MVU noguldījumus un uzņēmumu noguldījumus, izņemot finanšu iestāžu noguldījumus;

| 5) | “neapgrūtināti aktīvi” ir aktīvi, uz kuriem neattiecas nekādi juridiski, līgumiski, regulatīvi vai citi ierobežojumi, kas liedz iestādei likvidēt, pārdot, nodot, izvietot vai kopumā atsavināt šos aktīvus tiešajā pārdošanā vai saskaņā ar līgumu par tiešo pārdošanu ar atpirkšanu; |
| --- | --- |

5)

“neapgrūtināti aktīvi” ir aktīvi, uz kuriem neattiecas nekādi juridiski, līgumiski, regulatīvi vai citi ierobežojumi, kas liedz iestādei likvidēt, pārdot, nodot, izvietot vai kopumā atsavināt šos aktīvus tiešajā pārdošanā vai saskaņā ar līgumu par tiešo pārdošanu ar atpirkšanu;

| 6) | “brīvprātīga virsnodrošināšana” ir jebkāds aktīvu daudzums, kas iestādei nav jāpiesaista segtu obligāciju emisijai saskaņā ar juridiskām vai regulatīvām prasībām un līgumiskām saistībām vai ar tirgus disciplīnu saistītu iemeslu dēļ, jo īpaši tad, kad nodrošinātie aktīvi pārsniedz minimālo juridisko, likumā noteikto vai regulatīvo virsnodrošināšanas prasību, ko piemēro segtajām obligācijām saskaņā ar dalībvalsts vai trešās valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

6)

“brīvprātīga virsnodrošināšana” ir jebkāds aktīvu daudzums, kas iestādei nav jāpiesaista segtu obligāciju emisijai saskaņā ar juridiskām vai regulatīvām prasībām un līgumiskām saistībām vai ar tirgus disciplīnu saistītu iemeslu dēļ, jo īpaši tad, kad nodrošinātie aktīvi pārsniedz minimālo juridisko, likumā noteikto vai regulatīvo virsnodrošināšanas prasību, ko piemēro segtajām obligācijām saskaņā ar dalībvalsts vai trešās valsts tiesību aktiem;

| 7) | “aktīvu seguma prasība” ir aktīvu un saistību attiecība, ko nosaka saskaņā ar dalībvalsts vai trešās valsts tiesību aktiem kredītkvalitātes uzlabošanai saistībā ar segtajām obligācijām; |
| --- | --- |

7)

“aktīvu seguma prasība” ir aktīvu un saistību attiecība, ko nosaka saskaņā ar dalībvalsts vai trešās valsts tiesību aktiem kredītkvalitātes uzlabošanai saistībā ar segtajām obligācijām;

| 8) | “maržinālie aizdevumi” ir nodrošināti aizdevumi klientiem, lai tie varētu iegādāties tirdzniecības pozīcijas ar sviras efektu; |
| --- | --- |

8)

“maržinālie aizdevumi” ir nodrošināti aizdevumi klientiem, lai tie varētu iegādāties tirdzniecības pozīcijas ar sviras efektu;

| 9) | “atvasināto instrumentu līgumi” ir II pielikumā uzskaitītie atvasināto instrumentu līgumi un kredītu atvasinātie instrumenti; |
| --- | --- |

9)

“atvasināto instrumentu līgumi” ir II pielikumā uzskaitītie atvasināto instrumentu līgumi un kredītu atvasinātie instrumenti;

| 10) | “spriedze” ir pēkšņa vai būtiska iestādes maksātspējas vai likviditātes pozīcijas pasliktināšanās tirgus apstākļu izmaiņu vai nesistemātisku faktoru dēļ, kuru rezultātā rodas būtisks risks, ka kredītiestāde vairs nespēs izpildīt savas saistības, kuru termiņš ir nākamo 30 dienu laikā; |
| --- | --- |

10)

“spriedze” ir pēkšņa vai būtiska iestādes maksātspējas vai likviditātes pozīcijas pasliktināšanās tirgus apstākļu izmaiņu vai nesistemātisku faktoru dēļ, kuru rezultātā rodas būtisks risks, ka kredītiestāde vairs nespēs izpildīt savas saistības, kuru termiņš ir nākamo 30 dienu laikā;

| 11) | “pirmā līmeņa aktīvi” ir aktīvi ar ārkārtīgi augstu likviditāti un kredītkvalitāti saskaņā ar šīs regulas 416. panta 1. punkta otro daļu; |
| --- | --- |

11)

“pirmā līmeņa aktīvi” ir aktīvi ar ārkārtīgi augstu likviditāti un kredītkvalitāti saskaņā ar šīs regulas 416. panta 1. punkta otro daļu;

| 12) | “otrā līmeņa aktīvi” ir aktīvi ar augstu likviditāti un kredītkvalitāti saskaņā ar šīs regulas 416. panta 1. punkta otro daļu; otrā līmeņa aktīvus iedala 2A un 2B līmeņa aktīvos saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu; |
| --- | --- |

12)

“otrā līmeņa aktīvi” ir aktīvi ar augstu likviditāti un kredītkvalitāti saskaņā ar šīs regulas 416. panta 1. punkta otro daļu; otrā līmeņa aktīvus iedala 2A un 2B līmeņa aktīvos saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu;

| 13) | “likviditātes rezerves” ir pirmā un otrā līmeņa aktīvu apjoms, ko iestāde tur saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu; |
| --- | --- |

13)

“likviditātes rezerves” ir pirmā un otrā līmeņa aktīvu apjoms, ko iestāde tur saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu;

| 14) | “neto likviditātes izejošās naudas plūsmas” ir summa, ko iegūst no iestādes likviditātes izejošajām naudas plūsmām atņemot iestādes likviditātes ienākošās naudas plūsmas; |
| --- | --- |

14)

“neto likviditātes izejošās naudas plūsmas” ir summa, ko iegūst no iestādes likviditātes izejošajām naudas plūsmām atņemot iestādes likviditātes ienākošās naudas plūsmas;

| 15) | “pārskata sniegšanas valūta” ir tās dalībvalsts valūta, kurā atrodas iestādes galvenais birojs; |
| --- | --- |

15)

“pārskata sniegšanas valūta” ir tās dalībvalsts valūta, kurā atrodas iestādes galvenais birojs;

| 16) | “faktorings” ir līgumiska vienošanās starp uzņēmumu (cedentu) un finanšu iestādi (starpnieku), kurā cedents cedē vai pārdod savus debitoru parādus starpniekam, no starpnieka pretī saņemot vienu vai vairākus šādus pakalpojumus saistībā ar cedētajiem debitoru parādiem:






  a) | avansa maksājumu konkrētai cedēto debitoru parādu procentuālajai daļai, un tas parasti ir īstermiņa, neapstiprināts un bez automātiskas pārjaunošanas; |
| --- | --- | --- |

16)

“faktorings” ir līgumiska vienošanās starp uzņēmumu (cedentu) un finanšu iestādi (starpnieku), kurā cedents cedē vai pārdod savus debitoru parādus starpniekam, no starpnieka pretī saņemot vienu vai vairākus šādus pakalpojumus saistībā ar cedētajiem debitoru parādiem:

a)

avansa maksājumu konkrētai cedēto debitoru parādu procentuālajai daļai, un tas parasti ir īstermiņa, neapstiprināts un bez automātiskas pārjaunošanas;

| b) | debitoru parādu pārvaldību, iekasēšanu un kredītaizsardzību, un tas parasti nozīmē, ka starpnieks administrē cedenta tirdzniecības virsgrāmatu un iekasē debitoru parādus paša starpnieka vārdā; |
| --- | --- |

b)

debitoru parādu pārvaldību, iekasēšanu un kredītaizsardzību, un tas parasti nozīmē, ka starpnieks administrē cedenta tirdzniecības virsgrāmatu un iekasē debitoru parādus paša starpnieka vārdā;

VI sadaļas nolūkos faktoringu uzskata par tirdzniecības finansējumu;

| 17) | “piešķirtās kredītiespējas un likviditātes iespējas” ir kredītiespējas vai likviditātes iespējas, kas nav atsaucamas vai ir atsaucamas tikai ar nosacījumiem.”; |
| --- | --- |

17)

“piešķirtās kredītiespējas un likviditātes iespējas” ir kredītiespējas vai likviditātes iespējas, kas nav atsaucamas vai ir atsaucamas tikai ar nosacījumiem.”;

| 107) | regulas 412. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Iestādes neuzskaita divreiz likviditātes izejošās naudas plūsmas, likviditātes ienākošās naudas plūsmas un likvīdus aktīvus.
  Ja vien 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā nav noteikts citādi, gadījumā, kad kādu posteni var ieskaitīt vairāk nekā vienā izejošās plūsmas kategorijā, to ieskaita tajā izejošās plūsmas kategorijā, kurā attiecībā uz minēto posteni tiek radīta vislielākā līgumiskā izejošā plūsma.”; |
| --- | --- | --- |

107)

regulas 412. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Iestādes neuzskaita divreiz likviditātes izejošās naudas plūsmas, likviditātes ienākošās naudas plūsmas un likvīdus aktīvus.

Ja vien 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā nav noteikts citādi, gadījumā, kad kādu posteni var ieskaitīt vairāk nekā vienā izejošās plūsmas kategorijā, to ieskaita tajā izejošās plūsmas kategorijā, kurā attiecībā uz minēto posteni tiek radīta vislielākā līgumiskā izejošā plūsma.”;

| b) | pantā iekļauj šādu punktu:

  “4a.   Deleģēto aktu, kas minēts 460. panta 1. punktā, piemēro kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas minētas 6. panta 4. punktā.”; |
| --- | --- |

b)

pantā iekļauj šādu punktu:

“4a.   Deleģēto aktu, kas minēts 460. panta 1. punktā, piemēro kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas minētas 6. panta 4. punktā.”;

| 108) | regulas 413. un 414. pantu aizstāj ar šādiem:

  “413. pants
  Stabila finansējuma prasība

  1.   Iestādes nodrošina, lai ilgtermiņa aktīvi un ārpusbilances posteņi tiktu pienācīgi segti ar dažāda klāsta finansēšanas instrumentiem, kas ir stabili gan normālos, gan spriedzes apstākļos.


  2.   Šīs regulas III sadaļā paredzētos noteikumus piemēro tikai tādēļ, lai precizētu 415. pantā izklāstītos pārskatu sniegšanas pienākumus līdz laikam, kad Savienības tiesību aktos būs precizēti un ieviesti minētajā pantā noteiktie pārskatu sniegšanas pienākumi attiecībā uz neto stabila finansējuma rādītāju, uz ko attiecas IV sadaļa.


  3.   Šīs regulas IV sadaļas noteikumus piemēro, lai precizētu šā panta 1. punktā noteikto stabila finansējuma prasību un 415. pantā iestādēm noteiktos pārskatu sniegšanas pienākumus.


  4.   Dalībvalstis var saglabāt vai ieviest valsts noteikumus stabila finansējuma prasību jomā, pirms sāk piemērot saistošus minimālos standartus attiecībā uz 1. punktā noteiktajām neto stabila finansējuma prasībām.



  414. pants
  Atbilstība likviditātes prasībām
  Ja iestāde neatbilst vai paredz, ka neatbildīs 412. pantā vai 413. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, tostarp spriedzes apstākļos, tā par to informē kompetentās iestādes un bez liekas kavēšanās iesniedz kompetentajām iestādēm plānu, kā laikus atjaunot atbilstību attiecīgi 412. panta vai 413. panta 1. punkta prasībām. Kamēr atbilstība nav atjaunota, iestāde ik dienu līdz katras darba dienas beigām sniedz pārskatu par III sadaļā, IV sadaļā, 415. panta 3. vai 3.a punktā minētajā īstenošanas aktā vai 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā minētajiem posteņiem, izņemot gadījumus, kad kompetentā iestāde atļauj pārskatus sniegt retāk un ar ilgāku kavēšanos. Kompetentās iestādes šādas atļaujas piešķir vienīgi, pamatojoties uz iestādes konkrēto stāvokli un ņemot vērā tās darbības apmēru un sarežģītību. Kompetentās iestādes uzrauga šāda atbilstības atjaunošanas plāna īstenošanu un attiecīgā gadījumā prasa atbilstību atjaunot ātrāk.”; |
| --- | --- |

108)

regulas 413. un 414. pantu aizstāj ar šādiem:

“413. pants

Stabila finansējuma prasība

1.   Iestādes nodrošina, lai ilgtermiņa aktīvi un ārpusbilances posteņi tiktu pienācīgi segti ar dažāda klāsta finansēšanas instrumentiem, kas ir stabili gan normālos, gan spriedzes apstākļos.

2.   Šīs regulas III sadaļā paredzētos noteikumus piemēro tikai tādēļ, lai precizētu 415. pantā izklāstītos pārskatu sniegšanas pienākumus līdz laikam, kad Savienības tiesību aktos būs precizēti un ieviesti minētajā pantā noteiktie pārskatu sniegšanas pienākumi attiecībā uz neto stabila finansējuma rādītāju, uz ko attiecas IV sadaļa.

3.   Šīs regulas IV sadaļas noteikumus piemēro, lai precizētu šā panta 1. punktā noteikto stabila finansējuma prasību un 415. pantā iestādēm noteiktos pārskatu sniegšanas pienākumus.

4.   Dalībvalstis var saglabāt vai ieviest valsts noteikumus stabila finansējuma prasību jomā, pirms sāk piemērot saistošus minimālos standartus attiecībā uz 1. punktā noteiktajām neto stabila finansējuma prasībām.

414. pants

Atbilstība likviditātes prasībām

Ja iestāde neatbilst vai paredz, ka neatbildīs 412. pantā vai 413. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, tostarp spriedzes apstākļos, tā par to informē kompetentās iestādes un bez liekas kavēšanās iesniedz kompetentajām iestādēm plānu, kā laikus atjaunot atbilstību attiecīgi 412. panta vai 413. panta 1. punkta prasībām. Kamēr atbilstība nav atjaunota, iestāde ik dienu līdz katras darba dienas beigām sniedz pārskatu par III sadaļā, IV sadaļā, 415. panta 3. vai 3.a punktā minētajā īstenošanas aktā vai 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā minētajiem posteņiem, izņemot gadījumus, kad kompetentā iestāde atļauj pārskatus sniegt retāk un ar ilgāku kavēšanos. Kompetentās iestādes šādas atļaujas piešķir vienīgi, pamatojoties uz iestādes konkrēto stāvokli un ņemot vērā tās darbības apmēru un sarežģītību. Kompetentās iestādes uzrauga šāda atbilstības atjaunošanas plāna īstenošanu un attiecīgā gadījumā prasa atbilstību atjaunot ātrāk.”;

| 109) | regulas 415. pantu groza šādi:






  a) | panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Iestādes pārskatus par šā panta 3. un 3.a punktā minētajos īstenošanas tehniskajos standartos, IV sadaļā un 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā minētajiem posteņiem kompetentajām iestādēm sniedz pārskata sniegšanas valūtā neatkarīgi no šo posteņu faktiskās denominācijas. Līdz šādam brīdim, kad Savienības tiesību aktos būs tikusi precizēta un ieviesta IV sadaļā noteiktā prasība sniegt pārskatu par neto stabila finansējuma rādītāju un pārskata formāts, iestādes kompetentajām iestādēm pārskatus par III sadaļā minētajiem posteņiem sniedz pārskata sniegšanas valūtā neatkarīgi no šo posteņu faktiskās denominācijas.
  Pārskatus attiecībā uz posteņiem, kas minēti 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, sniedz vismaz vienu reizi mēnesī un attiecībā uz III un IV sadaļā minētajiem posteņiem – vismaz vienu reizi ceturksnī.


  2.   Iestāde kompetentajām iestādēm pārskatus par posteņiem, kas attiecīgi ir minēti šā panta 3. vai 3.a punktā minētajos īstenošanas tehniskajos standartos, III sadaļā – līdz šādam brīdim, kad būs precizēta un Savienības tiesību aktos ieviesta IV sadaļā noteiktā neto stabila finansējuma rādītāja pārskatu sniegšanas prasība un pārskata formāts –, IV sadaļā un 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, sniedz atsevišķi saskaņā ar turpmāk minēto:






  a) | ja posteņi ir denominēti valūtā, kas nav pārskatu sniegšanas valūta, un iestādes kopējās saistības, kuras denominētas šādā valūtā, veido 5 % vai vairāk no iestādes vai atsevišķas likviditātes apakšgrupas kopējām saistībām, izņemot pašu kapitālu un ārpusbilances posteņus, pārskatus izstrādā denominācijas valūtā; |
| --- | --- | --- | --- |

109)

regulas 415. pantu groza šādi:

a)

panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Iestādes pārskatus par šā panta 3. un 3.a punktā minētajos īstenošanas tehniskajos standartos, IV sadaļā un 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā minētajiem posteņiem kompetentajām iestādēm sniedz pārskata sniegšanas valūtā neatkarīgi no šo posteņu faktiskās denominācijas. Līdz šādam brīdim, kad Savienības tiesību aktos būs tikusi precizēta un ieviesta IV sadaļā noteiktā prasība sniegt pārskatu par neto stabila finansējuma rādītāju un pārskata formāts, iestādes kompetentajām iestādēm pārskatus par III sadaļā minētajiem posteņiem sniedz pārskata sniegšanas valūtā neatkarīgi no šo posteņu faktiskās denominācijas.

Pārskatus attiecībā uz posteņiem, kas minēti 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, sniedz vismaz vienu reizi mēnesī un attiecībā uz III un IV sadaļā minētajiem posteņiem – vismaz vienu reizi ceturksnī.

2.   Iestāde kompetentajām iestādēm pārskatus par posteņiem, kas attiecīgi ir minēti šā panta 3. vai 3.a punktā minētajos īstenošanas tehniskajos standartos, III sadaļā – līdz šādam brīdim, kad būs precizēta un Savienības tiesību aktos ieviesta IV sadaļā noteiktā neto stabila finansējuma rādītāja pārskatu sniegšanas prasība un pārskata formāts –, IV sadaļā un 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, sniedz atsevišķi saskaņā ar turpmāk minēto:

a)

ja posteņi ir denominēti valūtā, kas nav pārskatu sniegšanas valūta, un iestādes kopējās saistības, kuras denominētas šādā valūtā, veido 5 % vai vairāk no iestādes vai atsevišķas likviditātes apakšgrupas kopējām saistībām, izņemot pašu kapitālu un ārpusbilances posteņus, pārskatus izstrādā denominācijas valūtā;

| b) | ja posteņi ir denominēti kādas uzņēmējas dalībvalsts valūtā, kurā iestādei ir nozīmīga filiāle, kā minēts minēta Direktīvas 2013/36/ES 51. pantā, un minētā uzņēmēja dalībvalsts izmanto valūtu, kas nav pārskatu sniegšanas valūta, pārskatus izstrādā tās dalībvalsts valūtā, kurā atrodas nozīmīgā filiāle; |
| --- | --- |

b)

ja posteņi ir denominēti kādas uzņēmējas dalībvalsts valūtā, kurā iestādei ir nozīmīga filiāle, kā minēts minēta Direktīvas 2013/36/ES 51. pantā, un minētā uzņēmēja dalībvalsts izmanto valūtu, kas nav pārskatu sniegšanas valūta, pārskatus izstrādā tās dalībvalsts valūtā, kurā atrodas nozīmīgā filiāle;

| c) | ja posteņi ir denominēti pārskatu sniegšanas valūtā un ja iestādes kopējās saistības, kuras ir denominētas valūtā, kas nav pārskata sniegšanas valūta, veido 5 % vai vairāk no iestādes vai atsevišķas likviditātes apakšgrupas kopējām saistībām, izņemot pašu kapitālu un ārpusbilances posteņus, pārskatus izstrādā pārskata sniegšanas valūtā. |
| --- | --- |

c)

ja posteņi ir denominēti pārskatu sniegšanas valūtā un ja iestādes kopējās saistības, kuras ir denominētas valūtā, kas nav pārskata sniegšanas valūta, veido 5 % vai vairāk no iestādes vai atsevišķas likviditātes apakšgrupas kopējām saistībām, izņemot pašu kapitālu un ārpusbilances posteņus, pārskatus izstrādā pārskata sniegšanas valūtā.

3.   EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai precizētu:

| a) | vienotus formātus un IT risinājumus un ar tiem saistītās norādes par pārskatu regularitāti, atsauces un nosūtīšanas datumiem; pārskatu sniegšanas formāti un regularitāte ir samērīgi ar iestāžu dažādu darbību būtību, apjomu un sarežģītību, kā arī ietver tos pārskatus, ko jāsniedz saskaņā ar 1. un 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

vienotus formātus un IT risinājumus un ar tiem saistītās norādes par pārskatu regularitāti, atsauces un nosūtīšanas datumiem; pārskatu sniegšanas formāti un regularitāte ir samērīgi ar iestāžu dažādu darbību būtību, apjomu un sarežģītību, kā arī ietver tos pārskatus, ko jāsniedz saskaņā ar 1. un 2. punktu;

| b) | papildu likviditātes novērtēšanas rīkus, kas nepieciešami, lai kompetentās iestādes varētu iegūt vispusīgu pārskatu par iestādes likviditātes riska profilu, un kas ir samērīgi ar iestādes darbības būtību, apjomu un sarežģītību; |
| --- | --- |

b)

papildu likviditātes novērtēšanas rīkus, kas nepieciešami, lai kompetentās iestādes varētu iegūt vispusīgu pārskatu par iestādes likviditātes riska profilu, un kas ir samērīgi ar iestādes darbības būtību, apjomu un sarežģītību;

EBI iesniedz Komisijai īstenošanas tehnisko standartu projektus par a) apakšpunktā minētajiem posteņiem līdz 2013. gada 28. jūlijam un b) apakšpunktā minētajiem posteņiem – līdz 2014. gada 1. janvārim.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:

  “3.a   EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai precizētu, kurus no 3. punktā minētajiem papildu likviditātes novērtēšanas rādītājiem piemēro mazām un nesarežģītām iestādēm.
  EBI līdz 2020. gada 28. jūnijam iesniedz minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu Komisijai.
  Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos tehniskos īstenošanas standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“3.a   EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai precizētu, kurus no 3. punktā minētajiem papildu likviditātes novērtēšanas rādītājiem piemēro mazām un nesarežģītām iestādēm.

EBI līdz 2020. gada 28. jūnijam iesniedz minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos tehniskos īstenošanas standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.”;

| 110) | regulas 416. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Saskaņā ar 1. punktu iestādes sniedz pārskatus par aktīviem, kas atbilst šādiem likvīdu aktīvu nosacījumiem:






  a) | aktīvi ir neapgrūtināti vai ir pieejami kā nodrošinājums, ko izmanto papildfinansējuma iegūšanai saskaņā ar piešķirtām vai, ja ar portfeli rīkojas centrālā banka, – ar nepiešķirtām, bet vēl finansējumu nesaņēmušām kredītlīnijām, kas ir pieejamas iestādei; |
| --- | --- | --- | --- |

110)

regulas 416. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Saskaņā ar 1. punktu iestādes sniedz pārskatus par aktīviem, kas atbilst šādiem likvīdu aktīvu nosacījumiem:

a)

aktīvi ir neapgrūtināti vai ir pieejami kā nodrošinājums, ko izmanto papildfinansējuma iegūšanai saskaņā ar piešķirtām vai, ja ar portfeli rīkojas centrālā banka, – ar nepiešķirtām, bet vēl finansējumu nesaņēmušām kredītlīnijām, kas ir pieejamas iestādei;

| b) | aktīvus nav emitējusi iestāde pati vai tās mātes vai meitas iestādes, vai arī tās mātes iestādes vai cita no mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas iestādēm; |
| --- | --- |

b)

aktīvus nav emitējusi iestāde pati vai tās mātes vai meitas iestādes, vai arī tās mātes iestādes vai cita no mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas iestādēm;

| c) | par aktīvu cenu parasti vienojas tirgus dalībnieki un tirgū to var viegli novērot, vai arī to cenu var noteikt, piemērojot formulu, ko var viegli aprēķināt, pamatojoties uz publiski pieejamiem datiem, un tā nav atkarīga no stingriem pieņēmumiem, kā tas ir raksturīgi strukturētu vai nestandarta produktu gadījumā; |
| --- | --- |

c)

par aktīvu cenu parasti vienojas tirgus dalībnieki un tirgū to var viegli novērot, vai arī to cenu var noteikt, piemērojot formulu, ko var viegli aprēķināt, pamatojoties uz publiski pieejamiem datiem, un tā nav atkarīga no stingriem pieņēmumiem, kā tas ir raksturīgi strukturētu vai nestandarta produktu gadījumā;

| d) | aktīvi ir iekļauti atzītā biržā vai ir tirgojami tiešajā pārdošanā vai ar vienkāršiem līgumiem par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu atzītos repo tirgos; šos kritērijus katram tirgum izvērtē atsevišķi. |
| --- | --- |

d)

aktīvi ir iekļauti atzītā biržā vai ir tirgojami tiešajā pārdošanā vai ar vienkāršiem līgumiem par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu atzītos repo tirgos; šos kritērijus katram tirgum izvērtē atsevišķi.

Pirmās daļas c) un d) punktā minētos nosacījumus nepiemēro 1. punkta a), e) un f) apakšpunktā minētajiem aktīviem.”;

| b) | panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

  “5.   KIU ieguldījumu apliecības vai daļas var uzskatīt par likvīdiem aktīviem līdz maksimālajai summai EUR 500 miljonu apmērā vai līdzvērtīgai summai vietējā valūtā, kas ir katras iestādes likvīdo aktīvu portfelī, ar noteikumu, ka ir izpildītas 132. panta 3. punktā noteiktās prasības un ka KIU iegulda tikai likvīdos aktīvos, kā minēts šā panta 1. punktā, izņemot atvasinātos instrumentus, ar ko mazina procentu likmes risku, kredītrisku vai valūtas risku.
  Ja KIU izmanto vai potenciāli var izmantot atvasinātos instrumentus, lai ierobežotu risku atļautiem ieguldījumiem, tas neliedz KIU uzskatīt par atbilstīgu. Ja 418. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktā minētās trešās personas nav pēc tirgus cenas regulāri novērtējušas KIU ieguldījumu apliecības vai daļas, un kompetentā iestāde neatzīst, ka iestāde ir izstrādājusi stabilas metodes un procesus šādai novērtēšanai, kā minēts 418. panta 4. punktā, ieguldījumu apliecības vai daļas šajā KIU neuzskata par likvīdiem aktīviem.


  6.   Ja likvīds aktīvs vairs neatbilst likvīdu aktīvu portfeļa nosacījumam kā noteikts šajā pantā, iestāde tomēr var turpināt to uzskatīt par likvīdu aktīvu vēl 30 dienas. Ja KIU likvīds aktīvs vairs neatbilst 5. punktā noteiktajām prasībām, KIU ieguldījumu apliecības vai daļas tomēr var turpināt uzskatīt par likvīdu aktīvu vēl 30 dienas, ja minētie aktīvi nepārsniedz 10 % no šā KIU kopējiem aktīviem.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.   KIU ieguldījumu apliecības vai daļas var uzskatīt par likvīdiem aktīviem līdz maksimālajai summai EUR 500 miljonu apmērā vai līdzvērtīgai summai vietējā valūtā, kas ir katras iestādes likvīdo aktīvu portfelī, ar noteikumu, ka ir izpildītas 132. panta 3. punktā noteiktās prasības un ka KIU iegulda tikai likvīdos aktīvos, kā minēts šā panta 1. punktā, izņemot atvasinātos instrumentus, ar ko mazina procentu likmes risku, kredītrisku vai valūtas risku.

Ja KIU izmanto vai potenciāli var izmantot atvasinātos instrumentus, lai ierobežotu risku atļautiem ieguldījumiem, tas neliedz KIU uzskatīt par atbilstīgu. Ja 418. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktā minētās trešās personas nav pēc tirgus cenas regulāri novērtējušas KIU ieguldījumu apliecības vai daļas, un kompetentā iestāde neatzīst, ka iestāde ir izstrādājusi stabilas metodes un procesus šādai novērtēšanai, kā minēts 418. panta 4. punktā, ieguldījumu apliecības vai daļas šajā KIU neuzskata par likvīdiem aktīviem.

6.   Ja likvīds aktīvs vairs neatbilst likvīdu aktīvu portfeļa nosacījumam kā noteikts šajā pantā, iestāde tomēr var turpināt to uzskatīt par likvīdu aktīvu vēl 30 dienas. Ja KIU likvīds aktīvs vairs neatbilst 5. punktā noteiktajām prasībām, KIU ieguldījumu apliecības vai daļas tomēr var turpināt uzskatīt par likvīdu aktīvu vēl 30 dienas, ja minētie aktīvi nepārsniedz 10 % no šā KIU kopējiem aktīviem.”;

| c) | panta 7. punktu svītro; |
| --- | --- |

c)

panta 7. punktu svītro;

| 111) | regulas 419. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Kad pamatota likvīdo aktīvu nepieciešamība, ja ņem vērā 412. panta prasības, pārsniedz šo likvīdo aktīvu pieejamību kādā valūtā, piemēro vienu vai vairākus no šādiem izņēmumiem:






  a) | atkāpjoties no 417. panta f) punkta, likvīdo aktīvu denominācija var neatbilst likviditātes izejošo naudas plūsmu sadalījumam pa valūtām pēc likviditātes ienākošo naudas plūsmu atskaitīšanas; |
| --- | --- | --- | --- |

111)

regulas 419. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Kad pamatota likvīdo aktīvu nepieciešamība, ja ņem vērā 412. panta prasības, pārsniedz šo likvīdo aktīvu pieejamību kādā valūtā, piemēro vienu vai vairākus no šādiem izņēmumiem:

a)

atkāpjoties no 417. panta f) punkta, likvīdo aktīvu denominācija var neatbilst likviditātes izejošo naudas plūsmu sadalījumam pa valūtām pēc likviditātes ienākošo naudas plūsmu atskaitīšanas;

| b) | dalībvalsts vai trešo valstu valūtām nepieciešamos likvīdos aktīvus var aizvietot minētās dalībvalsts vai trešās valsts centrālās bankas kredītlīnijas, kas ir līgumiski neatgriezeniski piešķirtas uz turpmākām 30 dienām un kuru cenas ir samērīgas, neatkarīgi no summas, kas pašreiz izmantota, ar noteikumu, ka minētās dalībvalsts vai trešās valsts kompetentās iestādes dara to pašu un ka minētajai dalībvalstij vai trešajai valstij ir līdzīgas pārskatu sniegšanas prasības; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts vai trešo valstu valūtām nepieciešamos likvīdos aktīvus var aizvietot minētās dalībvalsts vai trešās valsts centrālās bankas kredītlīnijas, kas ir līgumiski neatgriezeniski piešķirtas uz turpmākām 30 dienām un kuru cenas ir samērīgas, neatkarīgi no summas, kas pašreiz izmantota, ar noteikumu, ka minētās dalībvalsts vai trešās valsts kompetentās iestādes dara to pašu un ka minētajai dalībvalstij vai trešajai valstij ir līdzīgas pārskatu sniegšanas prasības;

| c) | ja trūkst pirmā līmeņa aktīvu, iestāde, piemērojot augstākus diskontus, var turēt papildu 2.A līmeņa aktīvus un var grozīt jebkādas šiem aktīviem piemērojamās maksimālās robežvērtības saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu.”; |
| --- | --- |

c)

ja trūkst pirmā līmeņa aktīvu, iestāde, piemērojot augstākus diskontus, var turēt papildu 2.A līmeņa aktīvus un var grozīt jebkādas šiem aktīviem piemērojamās maksimālās robežvērtības saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu.”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, precizējot izņēmumus, kas minēti 2. punktā, tostarp nosacījumus to izmantošanai.
  EBI līdz 2019. gada 28. decembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.
  Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, precizējot izņēmumus, kas minēti 2. punktā, tostarp nosacījumus to izmantošanai.

EBI līdz 2019. gada 28. decembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”;

| 112) | regulas 422. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Tīrvērtes, turētājbankas vai naudas pārvaldības pakalpojumi vai citi līdzīgi pakalpojumi, kas minēti 3. punkta a) un d) apakšpunktā, aptver minētos pakalpojumus tikai tiktāl, cik tos sniedz saistībā ar iedibinātām attiecībām, no kurām noguldītājs ir būtiski atkarīgs. Tie nav tikai korespondentbankas pakalpojumi vai specializētie brokera pakalpojumi, un iestādes rīcībā ir liecības, ka klients nespēj izņemt juridiski pienācīgās summas 30 dienu laikā, neapdraudot iestādes operacionālo darbību.
  Kamēr nav izstrādāta vienota definīcija 3. punkta c) apakšpunktā minētajam jēdzienam “iedibinātas operacionālas attiecības”, iestādes pašas nosaka kritērijus, kā identificēt iedibinātas operacionālas attiecības, par kurām tām ir pierādījumi, ka klients nespēj izņemt juridiski pienācīgās summas 30 dienu laikā, neapdraudot iestādes operacionālo darbību, un ziņo par šiem kritērijiem kompetentajām iestādēm. Kamēr nav vienotas definīcijas, kompetentās iestādes var sniegt vispārīgus norādījumus, kas iestādēm jāievēro, identificējot noguldījumus, kurus noguldītājs uztur saistībā ar iedibinātām operacionālām attiecībām.”; |
| --- | --- | --- |

112)

regulas 422. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Tīrvērtes, turētājbankas vai naudas pārvaldības pakalpojumi vai citi līdzīgi pakalpojumi, kas minēti 3. punkta a) un d) apakšpunktā, aptver minētos pakalpojumus tikai tiktāl, cik tos sniedz saistībā ar iedibinātām attiecībām, no kurām noguldītājs ir būtiski atkarīgs. Tie nav tikai korespondentbankas pakalpojumi vai specializētie brokera pakalpojumi, un iestādes rīcībā ir liecības, ka klients nespēj izņemt juridiski pienācīgās summas 30 dienu laikā, neapdraudot iestādes operacionālo darbību.

Kamēr nav izstrādāta vienota definīcija 3. punkta c) apakšpunktā minētajam jēdzienam “iedibinātas operacionālas attiecības”, iestādes pašas nosaka kritērijus, kā identificēt iedibinātas operacionālas attiecības, par kurām tām ir pierādījumi, ka klients nespēj izņemt juridiski pienācīgās summas 30 dienu laikā, neapdraudot iestādes operacionālo darbību, un ziņo par šiem kritērijiem kompetentajām iestādēm. Kamēr nav vienotas definīcijas, kompetentās iestādes var sniegt vispārīgus norādījumus, kas iestādēm jāievēro, identificējot noguldījumus, kurus noguldītājs uztur saistībā ar iedibinātām operacionālām attiecībām.”;

| b) | panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

  “8.   Kompetentās iestādes, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var 7. punktā minētajām saistībām piešķirt atļauju piemērot zemāku procentuālo attiecību izejošajām naudas plūsmām, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | darījumu partneris ir kāds no turpmāk minētajiem:






  i) | iestādes mātes iestāde vai meitasuzņēmums vai cits tās pašas mātes iestādes meitasuzņēmums; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Kompetentās iestādes, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var 7. punktā minētajām saistībām piešķirt atļauju piemērot zemāku procentuālo attiecību izejošajām naudas plūsmām, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

darījumu partneris ir kāds no turpmāk minētajiem:

i)

iestādes mātes iestāde vai meitasuzņēmums vai cits tās pašas mātes iestādes meitasuzņēmums;

| ii) | darījumu partneris ir saistīts ar iestādi ar tādām attiecībām, kādas ir minētas Direktīvas 2013/34/EEK 22. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

ii)

darījumu partneris ir saistīts ar iestādi ar tādām attiecībām, kādas ir minētas Direktīvas 2013/34/EEK 22. panta 7. punktā;

| iii) | iestāde, uz kuru attiecas tā pati institucionālā aizsardzības shēma, kas atbilst 113. panta 7. punkta prasībām; vai |
| --- | --- |

iii)

iestāde, uz kuru attiecas tā pati institucionālā aizsardzības shēma, kas atbilst 113. panta 7. punkta prasībām; vai

| iv) | centrālā iestāde vai dalībnieks kādā tīklā, kas atbilst 400. panta 2. punkta d) apakšpunkta prasībām; |
| --- | --- |

iv)

centrālā iestāde vai dalībnieks kādā tīklā, kas atbilst 400. panta 2. punkta d) apakšpunkta prasībām;

| b) | ir pamats gaidīt mazāku izejošo naudas plūsmu nākamo 30 dienu laikā pat kombinētā atsevišķu iestāžu un tirgus spriedzes scenārija gadījumā; |
| --- | --- |

b)

ir pamats gaidīt mazāku izejošo naudas plūsmu nākamo 30 dienu laikā pat kombinētā atsevišķu iestāžu un tirgus spriedzes scenārija gadījumā;

| c) | atkāpjoties no 425. panta, darījuma partneris nodrošina atbilstīgu simetrisku vai konservatīvāku ienākošo naudas plūsmu; |
| --- | --- |

c)

atkāpjoties no 425. panta, darījuma partneris nodrošina atbilstīgu simetrisku vai konservatīvāku ienākošo naudas plūsmu;

| d) | iestāde un darījumu partneris veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī.”; |
| --- | --- |

d)

iestāde un darījumu partneris veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī.”;

| 113) | regulas 423. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Iestādes 30 dienu laikā, kopš būtiski ir pasliktinājusies iestādes kredītkvalitāte, paziņo kompetentajām iestādēm par visiem noslēgtajiem līgumiem, kuru līgumnosacījumu rezultātā rodas likviditātes izejošās naudas plūsmas vai papildu nodrošinājuma vajadzības. Ja kompetentās iestādes uzskata tādus līgumus par būtiskiem attiecībā uz iestādes iespējamām likviditātes izejošajām naudas plūsmām, tās pieprasa, lai iestāde tādiem līgumiem pievienotu papildu izejošo naudas plūsmu, kura atbilstu papildu nodrošinājuma vajadzībām, kas izriet no būtiskas iestādes kredītkvalitātes pasliktināšanās, piemēram, tās ārējā kredītvērtējuma pazemināšana par trim pakāpēm. Iestāde regulāri pārskata šīs būtiskās pasliktināšanās apmēru, ņemot vērā to, kas attiecas uz tās noslēgtajiem līgumiem, un paziņo kompetentajām iestādēm sava pārskata rezultātus.


  3.   Iestāde pievieno papildu izejošo naudas plūsmu, kas atbilst nodrošinājuma vajadzībām, kuras izrietētu no negatīva tirgus scenārija ietekmes uz iestādes darījumiem ar atvasinātiem instrumentiem, ja šāda ietekme ir būtiska.
  EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu nosacījumus būtiskuma jēdziena piemērošanai un precizētu metodes šīs papildu izejošās naudas plūsmas aprēķināšanai.
  EBI līdz 2014. gada 31. martam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.
  Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt otrajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.”; |
| --- | --- |

113)

regulas 423. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Iestādes 30 dienu laikā, kopš būtiski ir pasliktinājusies iestādes kredītkvalitāte, paziņo kompetentajām iestādēm par visiem noslēgtajiem līgumiem, kuru līgumnosacījumu rezultātā rodas likviditātes izejošās naudas plūsmas vai papildu nodrošinājuma vajadzības. Ja kompetentās iestādes uzskata tādus līgumus par būtiskiem attiecībā uz iestādes iespējamām likviditātes izejošajām naudas plūsmām, tās pieprasa, lai iestāde tādiem līgumiem pievienotu papildu izejošo naudas plūsmu, kura atbilstu papildu nodrošinājuma vajadzībām, kas izriet no būtiskas iestādes kredītkvalitātes pasliktināšanās, piemēram, tās ārējā kredītvērtējuma pazemināšana par trim pakāpēm. Iestāde regulāri pārskata šīs būtiskās pasliktināšanās apmēru, ņemot vērā to, kas attiecas uz tās noslēgtajiem līgumiem, un paziņo kompetentajām iestādēm sava pārskata rezultātus.

3.   Iestāde pievieno papildu izejošo naudas plūsmu, kas atbilst nodrošinājuma vajadzībām, kuras izrietētu no negatīva tirgus scenārija ietekmes uz iestādes darījumiem ar atvasinātiem instrumentiem, ja šāda ietekme ir būtiska.

EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu nosacījumus būtiskuma jēdziena piemērošanai un precizētu metodes šīs papildu izejošās naudas plūsmas aprēķināšanai.

EBI līdz 2014. gada 31. martam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt otrajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.”;

| 114) | regulas 424. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Saskaņā ar likviditātes līgumu piešķirto summu, kas izsniegta SSPE ar nolūku ļaut tādiem SSPE iegādāties aktīvus, kas nav vērtspapīri, no klientiem, kas nav finanšu klienti, reizina ar 10 %, ar noteikumu, ka piešķirtā summa pārsniedz to aktīvu apjomu, kas pašreiz ir nopirkti no klientiem, un maksimālā summa, kas var tikt izņemta, atbilstoši līgumam nedrīkst pārsniegt pašreiz iegādāto aktīvu apmēru.”; |
| --- | --- |

114)

regulas 424. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Saskaņā ar likviditātes līgumu piešķirto summu, kas izsniegta SSPE ar nolūku ļaut tādiem SSPE iegādāties aktīvus, kas nav vērtspapīri, no klientiem, kas nav finanšu klienti, reizina ar 10 %, ar noteikumu, ka piešķirtā summa pārsniedz to aktīvu apjomu, kas pašreiz ir nopirkti no klientiem, un maksimālā summa, kas var tikt izņemta, atbilstoši līgumam nedrīkst pārsniegt pašreiz iegādāto aktīvu apmēru.”;

| 115) | regulas 425. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | aktīvi ar līgumā nenoteiktu termiņu tiek ņemti vērā ar 20 % ienākošajām naudas plūsmām, ar noteikumu, ka līgums ļauj iestādei izmantot līdzekļus un pieprasīt maksājumu 30 dienu laikā;”; |
| --- | --- | --- |

115)

regulas 425. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

aktīvi ar līgumā nenoteiktu termiņu tiek ņemti vērā ar 20 % ienākošajām naudas plūsmām, ar noteikumu, ka līgums ļauj iestādei izmantot līdzekļus un pieprasīt maksājumu 30 dienu laikā;”;

| 116) | regulas Sestajā daļā aiz 428. panta iekļauj šādu sadaļu:


  “IV SADAĻA


  NETO STABILA FINANSĒJUMA RĀDĪTĀJS




  1. NODAĻA




  Neto stabila finansējuma rādītājs




  428.a pants
  Konsolidēta piemērošana
  Ja šajā sadaļā noteikto neto stabila finansējuma rādītāju piemēro konsolidēti saskaņā ar 11. panta 4. punktu, piemēro šādus noteikumus:






  a) | tāda meitasuzņēmuma aktīviem un ārpusbilances posteņiem, kura galvenais birojs atrodas trešā valstī, kur saskaņā ar minētās trešās valsts tiesību aktos izklāstīto neto stabila finansējuma prasību piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas ir augstāki par 4. nodaļā noteiktajiem, piemēro konsolidāciju saskaņā ar augstākajiem koeficientiem, kas noteikti minētās trešās valsts tiesību aktos; |
| --- | --- | --- |

116)

regulas Sestajā daļā aiz 428. panta iekļauj šādu sadaļu:

“IV SADAĻA

NETO STABILA FINANSĒJUMA RĀDĪTĀJS

1. NODAĻA

Neto stabila finansējuma rādītājs

428.a pants

Konsolidēta piemērošana

Ja šajā sadaļā noteikto neto stabila finansējuma rādītāju piemēro konsolidēti saskaņā ar 11. panta 4. punktu, piemēro šādus noteikumus:

a)

tāda meitasuzņēmuma aktīviem un ārpusbilances posteņiem, kura galvenais birojs atrodas trešā valstī, kur saskaņā ar minētās trešās valsts tiesību aktos izklāstīto neto stabila finansējuma prasību piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas ir augstāki par 4. nodaļā noteiktajiem, piemēro konsolidāciju saskaņā ar augstākajiem koeficientiem, kas noteikti minētās trešās valsts tiesību aktos;

| b) | tāda meitasuzņēmuma saistībām un pašu kapitālam, kura galvenais birojs atrodas trešā valstī, kur saskaņā ar minētās trešās valsts tiesību aktos izklāstīto neto stabila finansējuma prasību piemēro pieejamā stabilā finansējuma koeficientus, kas ir zemāki par 3. nodaļā noteiktajiem, piemēro konsolidāciju saskaņā ar zemākajiem koeficientiem, kas noteikti minētās trešās valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

b)

tāda meitasuzņēmuma saistībām un pašu kapitālam, kura galvenais birojs atrodas trešā valstī, kur saskaņā ar minētās trešās valsts tiesību aktos izklāstīto neto stabila finansējuma prasību piemēro pieejamā stabilā finansējuma koeficientus, kas ir zemāki par 3. nodaļā noteiktajiem, piemēro konsolidāciju saskaņā ar zemākajiem koeficientiem, kas noteikti minētās trešās valsts tiesību aktos;

| c) | trešās valsts aktīvus, kas atbilst prasībām, kuras izklāstītas 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, un kas tiek turēti meitasuzņēmumā, kura galvenais birojs atrodas trešā valstī, neatzīst par likvīdiem aktīviem konsolidācijas nolūkos, ja tie nav uzskatāmi par likvīdiem aktīviem saskaņā ar minētās trešās valsts tiesību aktiem, kuros izklāstīta likviditātes seguma prasība; |
| --- | --- |

c)

trešās valsts aktīvus, kas atbilst prasībām, kuras izklāstītas 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, un kas tiek turēti meitasuzņēmumā, kura galvenais birojs atrodas trešā valstī, neatzīst par likvīdiem aktīviem konsolidācijas nolūkos, ja tie nav uzskatāmi par likvīdiem aktīviem saskaņā ar minētās trešās valsts tiesību aktiem, kuros izklāstīta likviditātes seguma prasība;

| d) | tām ieguldījumu brokeru sabiedrībām grupā, kurām nepiemēro šo sadaļu, ievērojot 6. panta 4. punktu, konsolidēti piemēro 413. pantu un 428.b pantu; izņemot šajā punktā noteikto gadījumu, šādām ieguldījumu brokeru sabiedrībām arī turpmāk piemēro sīki izstrādātu neto stabila finansējuma prasību ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kā noteikts valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

d)

tām ieguldījumu brokeru sabiedrībām grupā, kurām nepiemēro šo sadaļu, ievērojot 6. panta 4. punktu, konsolidēti piemēro 413. pantu un 428.b pantu; izņemot šajā punktā noteikto gadījumu, šādām ieguldījumu brokeru sabiedrībām arī turpmāk piemēro sīki izstrādātu neto stabila finansējuma prasību ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kā noteikts valsts tiesību aktos.

428.b pants

Neto stabila finansējuma rādītājs

1.   Neto stabila finansējuma prasība, kas noteikta 413. panta 1. punktā, ir vienāda ar 3. nodaļā noteikto iestādes pieejamā stabilā finansējuma attiecību pret iestādes nepieciešamo stabilo finansējumu, kas noteikts 4. nodaļā, un to izsaka kā procentuālo attiecību. Iestādes savu neto stabila finansējuma rādītāju aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

Formula

2.   Iestādes uztur neto stabila finansējuma rādītāju vismaz 100 % līmenī, ko aprēķina pārskata sniegšanas valūtā visiem saviem darījumiem neatkarīgi no to faktiskās valūtas denominācijas.

3.   Ja kādā brīdī iestādes neto stabila finansējuma rādītājs ir pazeminājies zem 100 % vai var pamatoti gaidīt, ka tas pazemināsies zem 100 %, piemēro 414. pantā noteikto prasību. Iestāde tiecas atjaunot savu neto stabila finansējuma rādītāju līdz šā panta 2. punktā noteiktajam līmenim. Kompetentās iestādes pirms jebkādu uzraudzības pasākumu veikšanas izvērtē iemeslus, kāpēc iestāde nav izpildījusi šā panta 2. punkta prasības.

4.   Iestādes visiem saviem darījumiem neatkarīgi no to faktiskās valūtas denominācijas un atsevišķi saviem darījumiem, kuri denominēti katrā no valūtām un par kuriem jāsniedz atsevišķi pārskati saskaņā ar 415. panta 2. punktu, aprēķina un uzrauga savu neto stabila finansējuma rādītāju pārskatu sniegšanas valūtā.

5.   Iestādes nodrošina, lai to finansējuma profila denominācijas dalījums pa valūtām būtu vispārīgi atbilstošs to aktīvu dalījumam pa valūtām. Attiecīgā gadījumā kompetentās iestādes var pieprasīt iestādēm ierobežot valūtu nesakritības, nosakot nepieciešamā stabilā finansējuma īpatsvara ierobežojumus konkrētā valūtā, ko var izpildīt, izmantojot pieejamo stabilo finansējumu, kas nav denominēts minētajā valūtā. Minēto ierobežojumu var piemērot tikai valūtai, uz ko attiecas atsevišķa pārskata sniegšanas prasība saskaņā ar 415. panta 2. punktu.

Nosakot jebkādu tādu ierobežojumu līmeni valūtu nesakritībām, ko var piemērot saskaņā ar šo pantu, kompetentās iestādes ņem vērā vismaz šādus aspektus:

| a) | iestādes spēja pieejamo stabilo finansējumu konvertēt no vienas valūtas citā un pārvest šo finansējumu no vienas jurisdikcijas uz citu no vienas juridiskas personas uz citu tās grupas ietvaros, kā arī spēja veikt valūtas mijmaiņas darījumus un piesaistīt līdzekļus ārvalstu valūtu tirgos neto stabila finansējuma rādītāja viena gada periodā; |
| --- | --- |

a)

iestādes spēja pieejamo stabilo finansējumu konvertēt no vienas valūtas citā un pārvest šo finansējumu no vienas jurisdikcijas uz citu no vienas juridiskas personas uz citu tās grupas ietvaros, kā arī spēja veikt valūtas mijmaiņas darījumus un piesaistīt līdzekļus ārvalstu valūtu tirgos neto stabila finansējuma rādītāja viena gada periodā;

| b) | negatīvu valūtas kursa svārstību ietekme uz pastāvošajām pozīcijām, kas nesakrīt, un uz jebkuru esošo ārvalstu valūtas riska ierobežošanas darījumu efektivitāti. |
| --- | --- |

b)

negatīvu valūtas kursa svārstību ietekme uz pastāvošajām pozīcijām, kas nesakrīt, un uz jebkuru esošo ārvalstu valūtas riska ierobežošanas darījumu efektivitāti.

Visus saskaņā ar šo pantu noteiktos ierobežojumus attiecībā uz valūtu nesakritībām uzskata par īpašu likviditātes prasību saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 105. pantu.

2. NODAĻA

Vispārīgi noteikumi neto stabila finansējuma rādītāja aprēķināšanai

428.c pants

Neto stabila finansējuma rādītāja aprēķināšana

1.   Ja vien šajā sadaļā nav noteikts citādi, iestādes ņem vērā aktīvus, saistības un ārpusbilances posteņus, ievērojot bruto principu.

2.   Lai aprēķinātu savu neto stabila finansējuma rādītāju, iestādes atbilstīgus stabila finansējuma koeficientus, kas noteikti 3. un 4. nodaļā, piemēro savu aktīvu, saistību un ārpusbilances posteņu uzskaites vērtībai, ja vien šajā sadaļā nav noteikts citādi.

3.   Nepieciešamo stabilo finansējumu un pieejamo stabilo finansējumu iestādes neuzskaita divreiz.

Ja vien šajā sadaļā nav noteikts citādi, tad, ja kādu posteni var piesaistīt vairāk nekā vienai nepieciešamā stabilā finansējuma kategorijai, to piesaista tai nepieciešamā stabilā finansējuma kategorijai, kurā attiecībā uz minēto posteni tiek radīts vislielākais līgumiskais nepieciešamais stabilais finansējums.

428.d pants

Atvasināto instrumentu līgumi

1.   Iestādes šo pantu piemēro, lai aprēķinātu nepieciešamā stabilā finansējuma apmēru atvasināto instrumentu līgumiem saskaņā ar 3. un 4. nodaļu.

2.   Neskarot 428.ah panta 2. punktu, iestādes ņem vērā atvasināto instrumentu pozīciju neto patieso vērtību, ja minētās pozīcijas ir iekļautas tajā pašā savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, kura atbilst 429.c panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Pretējā gadījumā iestādes ņem vērā atvasināto instrumentu pozīciju bruto patieso vērtību un uzskata, ka minētās atvasināto instrumentu pozīcijas pieder to savstarpējo prasījumu ieskaita kopai 4. nodaļas nolūkos.

3.   Šīs sadaļas nolūkos “savstarpējo prasījumu ieskaita kopas tirgus patiesā vērtība” ir visu kādā savstarpējo prasījumu ieskaita kopā iekļauto darījumu tirgus patieso vērtību summa.

4.   Neskarot 428.ah panta 2. punktu, visu to atvasināto instrumentu līgumu vērtību, kuri uzskaitīti II pielikuma 2. punkta a)–e) apakšpunktā un kuri nozīmē pamatsummu pilnīgu norēķinu tajā pašā dienā, aprēķina, ievērojot neto principu, pa valūtām, tostarp, lai sniegtu pārskatu valūtā, uz ko attiecas atsevišķa pārskata sniegšanas prasība saskaņā ar 415. panta 2. punktu, pat ja minētie darījumi nav iekļauti tajā savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, kas atbilst 429.c panta 1. punktā izklāstītajām prasībām.

5.   Naudu, kas saņemta kā nodrošinājums, lai mazinātu atvasināto instrumentu pozīcijas risku, uzskata par naudu, nevis par noguldījumu, uz ko attiecas 3. nodaļa.

6.   Kompetentās iestādes, saņemot attiecīgās centrālās bankas apstiprinājumu, var nolemt neņemt vērā atvasināto instrumentu līgumu ietekmi neto stabila finansējuma rādītāja aprēķināšanā, tostarp nosakot nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kā arī uzkrājumus un zaudējumus, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk izklāstītie nosacījumi:

| a) | minēto līgumu atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

a)

minēto līgumu atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem;

| b) | darījumu partneris ir ECB vai dalībvalsts centrālā banka; |
| --- | --- |

b)

darījumu partneris ir ECB vai dalībvalsts centrālā banka;

| c) | atvasināto instrumentu līgumi tiek izmantoti, lai īstenotu ECB vai dalībvalsts centrālās bankas monetāro politiku. |
| --- | --- |

c)

atvasināto instrumentu līgumi tiek izmantoti, lai īstenotu ECB vai dalībvalsts centrālās bankas monetāro politiku.

Ja pirmajā daļā minēto nepiemērošanu izmanto meitasuzņēmums, kura galvenais birojs atrodas trešā valstī, saskaņā ar minētās trešās valsts tiesību aktiem, kuros noteikta neto stabilā finansējuma prasība, minēto nepiemērošanu saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem ņem vērā konsolidācijas nolūkos.

428.e pants

Nodrošinātu aizdevumu darījumu un kapitāla tirgus darījumu ieskaits

Aktīvus un saistības, kas izriet no vērtspapīru finansēšanas darījumiem ar vienu darījumu partneri, aprēķina pēc neto principa ar noteikumu, ka minētie aktīvi un saistības atbilst savstarpējo prasījumu ieskaita nosacījumiem, kuri izklāstīti 429.b panta 4. punktā.

428.f pants

Savstarpēji atkarīgie aktīvi un saistības

1.   Saņemot kompetento iestāžu iepriekšēju apstiprinājumu, iestāde var uzskatīt aktīvu un saistības par savstarpēji atkarīgiem, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk izklāstītie nosacījumi:

| a) | iestāde veic tikai starpniekstruktūras funkciju, lai novirzītu finansējumu no saistībām uz atbilstošo savstarpēji atkarīgo aktīvu; |
| --- | --- |

a)

iestāde veic tikai starpniekstruktūras funkciju, lai novirzītu finansējumu no saistībām uz atbilstošo savstarpēji atkarīgo aktīvu;

| b) | atsevišķi savstarpēji atkarīgie aktīvi un saistības ir skaidri identificējami, un tiem ir vienāda pamatsumma; |
| --- | --- |

b)

atsevišķi savstarpēji atkarīgie aktīvi un saistības ir skaidri identificējami, un tiem ir vienāda pamatsumma;

| c) | aktīvam un savstarpēji atkarīgajam saistībām ir ļoti lielā mērā saskaņoti termiņi – aktīva termiņa un saistību termiņa starpība nepārsniedz 20 dienas; |
| --- | --- |

c)

aktīvam un savstarpēji atkarīgajam saistībām ir ļoti lielā mērā saskaņoti termiņi – aktīva termiņa un saistību termiņa starpība nepārsniedz 20 dienas;

| d) | savstarpēji atkarīgās saistības ir pieprasītas atbilstīgi juridiskām, regulatīvām vai līgumiskām saistībām, un tās neizmanto, lai finansētu citus aktīvus; |
| --- | --- |

d)

savstarpēji atkarīgās saistības ir pieprasītas atbilstīgi juridiskām, regulatīvām vai līgumiskām saistībām, un tās neizmanto, lai finansētu citus aktīvus;

| e) | aktīva pamatsummas maksājumu plūsmas neizmanto citos nolūkos, kā vien savstarpēji atkarīgo saistību atmaksai; |
| --- | --- |

e)

aktīva pamatsummas maksājumu plūsmas neizmanto citos nolūkos, kā vien savstarpēji atkarīgo saistību atmaksai;

| f) | katram savstarpēji atkarīgu aktīvu un saistību pārim ir atšķirīgi darījumu partneri. |
| --- | --- |

f)

katram savstarpēji atkarīgu aktīvu un saistību pārim ir atšķirīgi darījumu partneri.

2.   Aktīvus un saistības uzskata par tādiem, kuri atbilst 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, kā arī par savstarpēji atkarīgiem aktīviem un saistībām, ja tie ir tieši saistīti ar šādiem produktiem un pakalpojumiem:

| a) | centralizēti regulēti krājnoguldījumi ar noteikumu, ka iestādēm ir juridisks pienākums pārvest regulētus noguldījumus uz centralizētu fondu, kuru ir izveidojusi un kontrolē dalībvalsts centrālā valdība un kurš izsniedz aizdevumus, lai veicinātu sabiedriskas nozīmes mērķu sasniegšanu, un ar noteikumu, ka noguldījumu pārvešana uz centralizēto fondu notiek vismaz vienu reizi mēnesī; |
| --- | --- |

a)

centralizēti regulēti krājnoguldījumi ar noteikumu, ka iestādēm ir juridisks pienākums pārvest regulētus noguldījumus uz centralizētu fondu, kuru ir izveidojusi un kontrolē dalībvalsts centrālā valdība un kurš izsniedz aizdevumus, lai veicinātu sabiedriskas nozīmes mērķu sasniegšanu, un ar noteikumu, ka noguldījumu pārvešana uz centralizēto fondu notiek vismaz vienu reizi mēnesī;

| b) | attīstības veicināšanas aizdevumi, kā arī aizdevumu un likviditātes līgumi, kuri atbilst kritērijiem, kas izklāstīti 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, iestādēm, kuras veic starpnieka funkciju un kuras neuzņemas nekādu finansēšanas risku; |
| --- | --- |

b)

attīstības veicināšanas aizdevumi, kā arī aizdevumu un likviditātes līgumi, kuri atbilst kritērijiem, kas izklāstīti 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, iestādēm, kuras veic starpnieka funkciju un kuras neuzņemas nekādu finansēšanas risku;

| c) | segtās obligācijas, kas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  i) | tās ir obligācijas, kas minētas Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā, vai arī tās ievēro atbilstības prasības, kas dod tiesības ar tām rīkoties, kā izklāstīts šīs regulas 129. panta 4. vai 5. punktā; |
| --- | --- | --- |

c)

segtās obligācijas, kas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

i)

tās ir obligācijas, kas minētas Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā, vai arī tās ievēro atbilstības prasības, kas dod tiesības ar tām rīkoties, kā izklāstīts šīs regulas 129. panta 4. vai 5. punktā;

| ii) | to pamatā esošie aizdevumi tiek pilnībā saskaņoti finansēti no emitētajām segtajām obligācijām, vai segtajām obligācijām ir nediskrecionāri izraisītāji, kas pagarina to termiņu par vienu gadu vai vairāk, līdz tiek sasniegts to pamatā esošo aizdevumu termiņš, ja segtās obligācijas termiņa beigās nav iespējams veikt refinansēšanu; |
| --- | --- |

ii)

to pamatā esošie aizdevumi tiek pilnībā saskaņoti finansēti no emitētajām segtajām obligācijām, vai segtajām obligācijām ir nediskrecionāri izraisītāji, kas pagarina to termiņu par vienu gadu vai vairāk, līdz tiek sasniegts to pamatā esošo aizdevumu termiņš, ja segtās obligācijas termiņa beigās nav iespējams veikt refinansēšanu;

| d) | atvasinātie instrumenti, ko izmanto klienta tīrvērtes darbībām, ar noteikumu, ka iestāde saviem klientiem negarantē CCP darbības rezultātus un attiecīgi neuzņemas nekādu finansēšanas risku. |
| --- | --- |

d)

atvasinātie instrumenti, ko izmanto klienta tīrvērtes darbībām, ar noteikumu, ka iestāde saviem klientiem negarantē CCP darbības rezultātus un attiecīgi neuzņemas nekādu finansēšanas risku.

3.   EBI pārrauga aktīvus un saistības, kā arī produktus un pakalpojumus, kas saskaņā ar 1. un 2. punktu tiek uzskatīti par savstarpēji atkarīgiem aktīviem un saistībām, lai noteiktu, vai un cik lielā mērā ir izpildīti 1. punktā noteiktie atbilstības kritēriji. EBI ziņo Komisijai par minētās pārraudzības rezultātiem un konsultē Komisiju par to, vai būtu jāgroza 1. punktā izklāstītie nosacījumi vai jāgroza 2. punktā minētais produktu un pakalpojumu saraksts.

428.g pants

Noguldījumi institucionālās aizsardzības shēmās un sadarbības tīklos

Ja iestāde pieder pie tāda veida institucionālās aizsardzības shēmas, kas minēta 113. panta 7. punktā, pie tīkla, kurš ir tiesīgs izmantot 10. pantā paredzēto prasību nepiemērošanu, vai pie sadarbības tīkla dalībvalstī, beztermiņa noguldījumiem, kurus iestāde tur centrālajā iestādē un kurus noguldītāja iestāde uzskata par likvīdiem aktīviem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, piemēro šādas prasības:

| a) | noguldītāja iestāde piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu saskaņā ar 4. nodaļas 2. iedaļu atkarībā no tā, vai minētos beztermiņa noguldījumus, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, uzskata par 1. līmeņa, 2.A līmeņa vai 2.B līmeņa aktīviem, kā arī atkarībā no attiecīgā diskonta, ko piemēro minētajiem beztermiņa noguldījumiem, aprēķinot likviditātes seguma koeficientu; |
| --- | --- |

a)

noguldītāja iestāde piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu saskaņā ar 4. nodaļas 2. iedaļu atkarībā no tā, vai minētos beztermiņa noguldījumus, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, uzskata par 1. līmeņa, 2.A līmeņa vai 2.B līmeņa aktīviem, kā arī atkarībā no attiecīgā diskonta, ko piemēro minētajiem beztermiņa noguldījumiem, aprēķinot likviditātes seguma koeficientu;

| b) | centrālā iestāde, kura pieņem noguldījumu, piemēro atbilstošo simetrisko pieejamā stabilā finansējuma koeficientu. |
| --- | --- |

b)

centrālā iestāde, kura pieņem noguldījumu, piemēro atbilstošo simetrisko pieejamā stabilā finansējuma koeficientu.

428.h pants

Preferenciāls režīms grupā vai institucionālā aizsardzības shēmā

1.   Atkāpjoties no 3. un 4. nodaļas un ja netiek piemērots 428.g pants, kompetentās iestādes, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var atļaut iestādēm piemērot augstāku pieejamā stabilā finansējuma koeficientu vai zemāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu aktīviem, saistībām un piešķirtajām kredītiespējām vai likviditātes iespējām ar noteikumu, ja ir izpildīti visi turpmāk izklāstītie nosacījumi:

| a) | darījumu partneris ir viens no turpmāk minētajiem:






  i) | iestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums; |
| --- | --- | --- |

a)

darījumu partneris ir viens no turpmāk minētajiem:

i)

iestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums;

| ii) | cits tā paša mātesuzņēmuma meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

ii)

cits tā paša mātesuzņēmuma meitasuzņēmums;

| iii) | uzņēmums, kurš ir saistīts ar iestādi ar Direktīvas 2013/34/ES 22. panta 7. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

iii)

uzņēmums, kurš ir saistīts ar iestādi ar Direktīvas 2013/34/ES 22. panta 7. punkta nozīmē;

| iv) | tās pašas šīs regulas 113. panta 7. punktā minētās institucionālās aizsardzības shēmas dalībnieks kā iestāde; |
| --- | --- |

iv)

tās pašas šīs regulas 113. panta 7. punktā minētās institucionālās aizsardzības shēmas dalībnieks kā iestāde;

| v) | centrālā iestāde vai tīklam vai kooperatīvai grupai radniecīga kredītiestāde, kā minēts šīs regulas 10. pantā; |
| --- | --- |

v)

centrālā iestāde vai tīklam vai kooperatīvai grupai radniecīga kredītiestāde, kā minēts šīs regulas 10. pantā;

| b) | ir pamats sagaidīt, ka saistības vai iestādei piešķirtās kredītiespējas, vai likviditātes iespējas ir stabilāks finansējuma avots vai ka aktīvam vai iestādes piešķirtajām kredītiespējām, vai likviditātes iespējām ir vajadzīgs mazākā mērā stabils finansējums neto stabila finansējuma rādītāja viena gada periodā nekā citu darījumu partneru saņemtajām vai piešķirtajām tādām pašām saistībām, aktīviem vai piešķirtajām kredītiespējām, vai likviditātes iespējām; |
| --- | --- |

b)

ir pamats sagaidīt, ka saistības vai iestādei piešķirtās kredītiespējas, vai likviditātes iespējas ir stabilāks finansējuma avots vai ka aktīvam vai iestādes piešķirtajām kredītiespējām, vai likviditātes iespējām ir vajadzīgs mazākā mērā stabils finansējums neto stabila finansējuma rādītāja viena gada periodā nekā citu darījumu partneru saņemtajām vai piešķirtajām tādām pašām saistībām, aktīviem vai piešķirtajām kredītiespējām, vai likviditātes iespējām;

| c) | darījumu partneris piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kas ir līdzvērtīgs vai augstāks nekā augstākais pieejamā stabilā finansējuma koeficients, vai piemēro pieejamā stabilā finansējuma koeficientu, kas ir līdzvērtīgs vai zemāks nekā zemākais nepieciešamā stabilā finansējuma koeficients; |
| --- | --- |

c)

darījumu partneris piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kas ir līdzvērtīgs vai augstāks nekā augstākais pieejamā stabilā finansējuma koeficients, vai piemēro pieejamā stabilā finansējuma koeficientu, kas ir līdzvērtīgs vai zemāks nekā zemākais nepieciešamā stabilā finansējuma koeficients;

| d) | iestāde un darījumu partneris veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī. |
| --- | --- |

d)

iestāde un darījumu partneris veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī.

2.   Ja iestāde un darījumu partneris veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs, kompetentās iestādes var atļaut nepiemērot 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto nosacījumu ar noteikumu, ka papildus 1. punktā noteiktajiem kritērijiem ir izpildīti šādi kritēriji:

| a) | grupas struktūru starpā ir noslēgti juridiski saistoši līgumi un uzņemtas saistības attiecībā uz saistībām, aktīviem vai piešķirtajām kredītiespējām vai likviditātes iespējām; |
| --- | --- |

a)

grupas struktūru starpā ir noslēgti juridiski saistoši līgumi un uzņemtas saistības attiecībā uz saistībām, aktīviem vai piešķirtajām kredītiespējām vai likviditātes iespējām;

| b) | finansējuma devējam ir zema finansēšanas riska profils; |
| --- | --- |

b)

finansējuma devējam ir zema finansēšanas riska profils;

| c) | finansējuma saņēmēja finansēšanas riska profils ir pienācīgi ņemts vērā finansējuma devēja likviditātes riska pārvaldībā. |
| --- | --- |

c)

finansējuma saņēmēja finansēšanas riska profils ir pienācīgi ņemts vērā finansējuma devēja likviditātes riska pārvaldībā.

Kompetentās iestādes apspriežas savā starpā saskaņā ar 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu, lai noteiktu, vai ir izpildīti šajā punktā noteiktie papildu kritēriji.

3. NODAĻA

Pieejamais stabilais finansējums

1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

428.i pants

Pieejamā stabilā finansējuma apmēra aprēķināšana

Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, pieejamā stabilā finansējuma apmēru aprēķina, dažādu kategoriju vai veidu saistību un pašu kapitāla uzskaites vērtību reizinot ar pieejamā stabilā finansējuma koeficientiem, kas jāpiemēro saskaņā ar 2. iedaļu. Pieejamā stabilā finansējuma kopējais apmērs ir saistību un pašu kapitāla svērto vērtību summa.

Obligācijas un citus parāda vērtspapīrus, ko emitējusi iestāde un ko pārdod vienīgi privātpersonu vai MVU tirgū un tur privātpersonu vai MVU kontā, var uzskatīt par tādiem, kuri pieder atbilstīgai privātpersonu un MVU noguldījumu kategorijai. Ierobežojumus veido tā, lai nodrošinātu, ka minētos instrumentus nevar pirkt un turēt personas, kas nav privātpersonas vai MVU.

428.j pants

Saistību vai pašu kapitāla atlikušais termiņš

1.   Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, iestādes, lai noteiktu pieejamā stabilā finansējuma koeficientus, kas jāpiemēro saskaņā ar 2. iedaļu, ņem vērā to saistībām un pašu kapitālam atlikušo termiņu saskaņā ar līgumā noteikto.

2.   Lai noteiktu atlikušo termiņu saistībām vai pašu kapitālam, iestādes ņem vērā spēkā esošos iespējas līgumus. Iestādes šādus iespējas līgumus ņem vērā, pamatojoties uz pieņēmumu, ka darījumu partneris izmantos pirkšanas iespējas pēc iespējas agrākā datumā. Attiecībā uz iespējas līgumiem, kas ir īstenojami pēc iestādes ieskatiem, iestāde un kompetentās iestādes ņem vērā ar reputāciju saistītus aspektus, kas var ierobežot iestādes spēju neīstenot iespējas līgumu, īpaši tirgus prognozes, saskaņā ar kurām iestādēm būtu jāatmaksā atsevišķas saistības pirms to termiņa beigām.

3.   Iestādes attiecībā uz noguldījumiem ar fiksētu paziņošanas termiņu rīkojas atbilstoši to paziņošanas termiņam, savukārt attiecībā uz termiņnoguldījumiem tās rīkojas atbilstoši to atlikušajam termiņam. Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, iestādes, nosakot atlikušo termiņu privātpersonu vai MVU termiņnoguldījumiem, neņem vērā priekšlaicīgas naudas izņemšanas iespējas, ja noguldītājam par priekšlaicīgu izņemšanu, kas notiek ātrāk par vienu gadu, ir jāmaksā soda nauda – šādai soda naudai esot noteiktai deleģētajā aktā, kas minēts 460. panta 1. punktā.

4.   Lai noteiktu pieejamā stabilā finansējuma koeficientus, kas jāpiemēro saskaņā ar 2. iedaļu, iestādes uzskata ikvienu tādu saistību daļu, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk un kuru termiņš beidzas agrāk par sešiem mēnešiem, un ikvienu tādu saistību daļu, kuru termiņš ir no sešiem mēnešiem un mazāks par vienu gadu, par tādu, kurai ir atlicis termiņš, kas attiecīgi ir mazāks par sešiem mēnešiem vai ir no sešiem mēnešiem un mazāks par vienu gadu.

2. iedaļa

Pieejamā stabilā finansējuma koeficienti

428.k pants

Pieejamā stabilā finansējuma 0 % koeficients

1.   Ja vien 428.l līdz 428.o pantā nav noteikts citādi, visām saistībām, kurām nav noteikts termiņš, tostarp īsajām pozīcijām un beztermiņa pozīcijām, piemēro pieejamā stabilā finansējuma 0 % koeficientu, izņemot šādas saistības:

| a) | atliktā nodokļa saistības, uz kuru attiecina tuvāko iespējamo datumu, kurā šādas saistības var realizēt; |
| --- | --- |

a)

atliktā nodokļa saistības, uz kuru attiecina tuvāko iespējamo datumu, kurā šādas saistības var realizēt;

| b) | mazākuma līdzdalība, uz kuru attiecina instrumenta termiņu. |
| --- | --- |

b)

mazākuma līdzdalība, uz kuru attiecina instrumenta termiņu.

2.   Atliktā nodokļa saistībām un mazākuma līdzdalībai, kā minēts 1. punktā, piemēro vienu no turpmāk minētajiem koeficientiem:

| a) | 0 %, ja atliktā nodokļa saistību vai mazākuma līdzdalības faktiskais atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

a)

0 %, ja atliktā nodokļa saistību vai mazākuma līdzdalības faktiskais atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem;

| b) | 50 %, ja atliktā nodokļa saistību vai mazākuma līdzdalībai faktiskais atlikušais termiņš ir vismaz seši mēneši, bet mazāks par vienu gadu; |
| --- | --- |

b)

50 %, ja atliktā nodokļa saistību vai mazākuma līdzdalībai faktiskais atlikušais termiņš ir vismaz seši mēneši, bet mazāks par vienu gadu;

| c) | 100 %, ja atliktā nodokļa saistību vai mazākuma līdzdalības faktiskais atlikušais termiņš ir viens gads vai par to ilgāks. |
| --- | --- |

c)

100 %, ja atliktā nodokļa saistību vai mazākuma līdzdalības faktiskais atlikušais termiņš ir viens gads vai par to ilgāks.

3.   Pieejamā stabilā finansējuma 0 % koeficientu piemēro šādām saistībām:

| a) | darījuma datuma saistībām, kas rodas, iegādājoties finanšu instrumentus, kā arī ārvalstu valūtas un preces, par kurām paredzēts norēķināties standarta norēķinu cikla laikā vai periodā, kādu parasti nosaka attiecīgajiem norēķiniem vai darījumu veidam, vai par kurām norēķini vēl nav notikuši, taču ir paredzams, ka tie notiks; |
| --- | --- |

a)

darījuma datuma saistībām, kas rodas, iegādājoties finanšu instrumentus, kā arī ārvalstu valūtas un preces, par kurām paredzēts norēķināties standarta norēķinu cikla laikā vai periodā, kādu parasti nosaka attiecīgajiem norēķiniem vai darījumu veidam, vai par kurām norēķini vēl nav notikuši, taču ir paredzams, ka tie notiks;

| b) | saistībām, kuras uzskata par savstarpēji atkarīgām ar aktīviem saskaņā ar 428.f pantu; |
| --- | --- |

b)

saistībām, kuras uzskata par savstarpēji atkarīgām ar aktīviem saskaņā ar 428.f pantu;

| c) | saistībām, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem un kuras izriet no darījumiem ar:






  i) | ECB vai dalībvalsts centrālo banku; |
| --- | --- | --- |

c)

saistībām, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem un kuras izriet no darījumiem ar:

i)

ECB vai dalībvalsts centrālo banku;

| ii) | trešās valsts centrālo banku; |
| --- | --- |

ii)

trešās valsts centrālo banku;

| iii) | finanšu klientiem; |
| --- | --- |

iii)

finanšu klientiem;

| d) | visām pārējām saistībām un kapitāla posteņiem vai instrumentiem, kuri nav minēti 428.l līdz 428.o pantā. |
| --- | --- |

d)

visām pārējām saistībām un kapitāla posteņiem vai instrumentiem, kuri nav minēti 428.l līdz 428.o pantā.

4.   Iestādes piemēro pieejamā stabilā finansējuma 0 % koeficientu absolūtajai vērtībai no tās starpības, ja tā ir negatīva, kas ir starp patieso vērtību summu visās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās ar pozitīvu patieso vērtību un patieso vērtību summu visās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās ar negatīvu patieso vērtību, kuras aprēķina saskaņā ar 428.d pantu.

Pirmajā daļā minētajam aprēķinam piemēro šādus noteikumus:

| a) | mainīgo drošības rezervi, ko iestādes saņēmušas no saviem darījumu partneriem, atskaita no savstarpējo prasījumu ieskaita patiesās vērtības kopas ar pozitīvu patieso vērtību ar nosacījumu, ka nodrošinājums, kas saņemts kā mainīgā drošības rezerve, uzskatāms par 1. līmeņa aktīvu, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, un ja iestādes ir juridiski tiesīgas un praktiski spējīgas minēto nodrošinājumu izmantot tālāk; |
| --- | --- |

a)

mainīgo drošības rezervi, ko iestādes saņēmušas no saviem darījumu partneriem, atskaita no savstarpējo prasījumu ieskaita patiesās vērtības kopas ar pozitīvu patieso vērtību ar nosacījumu, ka nodrošinājums, kas saņemts kā mainīgā drošības rezerve, uzskatāms par 1. līmeņa aktīvu, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, un ja iestādes ir juridiski tiesīgas un praktiski spējīgas minēto nodrošinājumu izmantot tālāk;

| b) | visas mainīgās drošības rezerves, ko iestādes izvietojušas pie saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar negatīvu patieso vērtību. |
| --- | --- |

b)

visas mainīgās drošības rezerves, ko iestādes izvietojušas pie saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar negatīvu patieso vērtību.

428.l pants

Pieejamā stabilā finansējuma 50 % koeficients

Pieejamā stabilā finansējuma 50 % koeficientu piemēro šādām saistībām:

| a) | saņemtajiem noguldījumiem, kuri atbilst operacionālo noguldījumu kritērijiem, kas izklāstīti 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā; |
| --- | --- |

a)

saņemtajiem noguldījumiem, kuri atbilst operacionālo noguldījumu kritērijiem, kas izklāstīti 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā;

| b) | saistībām, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu un kuras izriet no darījumiem ar:






  i) | dalībvalsts vai trešās valsts centrālo valdību; |
| --- | --- | --- |

b)

saistībām, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu un kuras izriet no darījumiem ar:

i)

dalībvalsts vai trešās valsts centrālo valdību;

| ii) | dalībvalsts vai trešās valsts reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm; |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts vai trešās valsts reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm;

| iii) | publiskā sektora struktūrām dalībvalstī vai trešā valstī; |
| --- | --- |

iii)

publiskā sektora struktūrām dalībvalstī vai trešā valstī;

| iv) | 117. panta 2. punktā minētajām daudzpusējām attīstības bankām un 118. pantā minētajām starptautiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

iv)

117. panta 2. punktā minētajām daudzpusējām attīstības bankām un 118. pantā minētajām starptautiskajām organizācijām;

| v) | nefinanšu korporatīvajiem klientiem; |
| --- | --- |

v)

nefinanšu korporatīvajiem klientiem;

| vi) | kompetentās iestādes apstiprinātām krājaizdevu sabiedrībām, privāto ieguldījumu brokeru sabiedrībām un klientiem, kas ir noguldījumu brokeri, ciktāl uz minētajām saistībām neattiecas šā punkta a) apakšpunkts; |
| --- | --- |

vi)

kompetentās iestādes apstiprinātām krājaizdevu sabiedrībām, privāto ieguldījumu brokeru sabiedrībām un klientiem, kas ir noguldījumu brokeri, ciktāl uz minētajām saistībām neattiecas šā punkta a) apakšpunkts;

| c) | saistībām, kuru atlikušais termiņš saskaņā ar līgumā noteikto ir no sešiem mēnešiem, bet mazāks par vienu gadu un kuras izriet no darījumiem ar:






  i) | ECB vai dalībvalsts centrālo banku; |
| --- | --- | --- |

c)

saistībām, kuru atlikušais termiņš saskaņā ar līgumā noteikto ir no sešiem mēnešiem, bet mazāks par vienu gadu un kuras izriet no darījumiem ar:

i)

ECB vai dalībvalsts centrālo banku;

| ii) | trešās valsts centrālo banku; |
| --- | --- |

ii)

trešās valsts centrālo banku;

| iii) | finanšu klientiem; |
| --- | --- |

iii)

finanšu klientiem;

| d) | citām saistībām, kuru atlikušais termiņš ir no sešiem mēnešiem un mazāks par vienu gadu, bet kuras nav minētas 428.m, 428.n un 428.o pantā. |
| --- | --- |

d)

citām saistībām, kuru atlikušais termiņš ir no sešiem mēnešiem un mazāks par vienu gadu, bet kuras nav minētas 428.m, 428.n un 428.o pantā.

428.m pants

Pieejamā stabilā finansējuma 90 % koeficients

Privātpersonu vai MVU beztermiņa noguldījumiem, privātpersonu vai MVU noguldījumiem ar fiksētu paziņošanas termiņu, kas ir mazāks par vienu gadu, un privātpersonu vai MVU termiņnoguldījumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu un kuri atbilst 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā izklāstītajiem attiecīgajiem kritērijiem citiem privātpersonu vai MVU noguldījumiem, piemēro pieejamā stabilā finansējuma 90 % koeficientu.

428.n pants

Pieejamā stabilā finansējuma 95 % koeficients

Privātpersonu vai MVU beztermiņa noguldījumiem, privātpersonu vai MVU noguldījumiem ar fiksētu paziņošanas termiņu, kas ir mazāks par vienu gadu, un privātpersonu vai MVU termiņnoguldījumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu un kuri atbilst 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā izklāstītajiem attiecīgajiem kritērijiem stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem, piemēro pieejamā stabilā finansējuma 95 % koeficientu.

428.o pants

Pieejamā stabilā finansējuma 100 % koeficients

Pieejamā stabilā finansējuma 100 % koeficientu piemēro šādām saistībām un kapitāla posteņiem, un instrumentiem:

| a) | iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņi pirms korekcijām saskaņā ar 32. līdz 35. pantu, pirms atskaitījumiem saskaņā ar 36. pantu un pirms 48., 49. un 79. pantā noteikto izņēmumu un alternatīvu piemērošanas; |
| --- | --- |

a)

iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņi pirms korekcijām saskaņā ar 32. līdz 35. pantu, pirms atskaitījumiem saskaņā ar 36. pantu un pirms 48., 49. un 79. pantā noteikto izņēmumu un alternatīvu piemērošanas;

| b) | iestādes pirmā līmeņa papildu kapitāla posteņi pirms 56. pantā minēto posteņu atskaitīšanas un pirms 79. panta piemērošanas šiem posteņiem, izņemot instrumentus ar skaidriem vai ietvertiem iespējas līgumiem, kuru izmantošanas gadījumā faktiskais atlikušais termiņš tiktu saīsināts uz termiņu, kas ir mazāks par vienu gadu; |
| --- | --- |

b)

iestādes pirmā līmeņa papildu kapitāla posteņi pirms 56. pantā minēto posteņu atskaitīšanas un pirms 79. panta piemērošanas šiem posteņiem, izņemot instrumentus ar skaidriem vai ietvertiem iespējas līgumiem, kuru izmantošanas gadījumā faktiskais atlikušais termiņš tiktu saīsināts uz termiņu, kas ir mazāks par vienu gadu;

| c) | iestādes otrā līmeņa posteņi pirms 66. pantā minētajiem atskaitījumiem un pirms 79. panta piemērošanas, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot instrumentus ar skaidriem vai ietvertiem iespējas līgumiem, kuru izmantošanas gadījumā faktiskais atlikušais termiņš tiktu saīsināts uz termiņu, kas ir mazāks par vienu gadu; |
| --- | --- |

c)

iestādes otrā līmeņa posteņi pirms 66. pantā minētajiem atskaitījumiem un pirms 79. panta piemērošanas, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot instrumentus ar skaidriem vai ietvertiem iespējas līgumiem, kuru izmantošanas gadījumā faktiskais atlikušais termiņš tiktu saīsināts uz termiņu, kas ir mazāks par vienu gadu;

| d) | citi iestādes kapitāla instrumenti, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot instrumentus ar skaidriem vai ietvertiem iespējas līgumiem, kuru izmantošanas gadījumā faktiskais atlikušais termiņš tiktu saīsināts uz termiņu, kas ir mazāks par vienu gadu; |
| --- | --- |

d)

citi iestādes kapitāla instrumenti, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot instrumentus ar skaidriem vai ietvertiem iespējas līgumiem, kuru izmantošanas gadījumā faktiskais atlikušais termiņš tiktu saīsināts uz termiņu, kas ir mazāks par vienu gadu;

| e) | citi nodrošināti un nenodrošināti aizņēmumi un saistības, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, tostarp termiņnoguldījumi, ja vien 428.k līdz 428.n pantā nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

e)

citi nodrošināti un nenodrošināti aizņēmumi un saistības, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, tostarp termiņnoguldījumi, ja vien 428.k līdz 428.n pantā nav noteikts citādi.

4. NODAĻA

Nepieciešamais stabilais finansējums

1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

428.p pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma apjoma aprēķināšana

1.   Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, nepieciešamā stabilā finansējuma apjomu aprēķina, reizinot dažādu veidu vai kategoriju aktīvu un ārpusbilances posteņu uzskaites vērtību ar nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientiem, ko piemēro saskaņā ar 2. iedaļu. Nepieciešamā stabilā finansējuma kopējais apjoms ir aktīvu un ārpusbilances posteņu svērto vērtību kopsumma.

2.   Aktīvus, ko iestādes ir aizņēmušās, tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumos, neietver nepieciešamā stabilā finansējuma apjoma aprēķinā, ja minētie aktīvi ir uzskaitīti iestādes bilancē un iestādei attiecībā uz šiem aktīviem nav faktisko īpašumtiesību.

Aktīviem, kurus iestādes ir aizņēmušās, tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumos, piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus saskaņā ar 2. iedaļu, ja minētie aktīvi nav uzskaitīti iestādes bilancē, bet iestādei attiecībā uz šiem aktīviem ir faktiskās īpašumtiesības.

3.   Aktīvi, kurus iestādes ir aizdevušas, tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumos, un attiecībā uz kuriem iestāde saglabā faktiskās īpašumtiesības, šīs nodaļas nolūkos ir uzskatāmi par apgrūtinātajiem aktīviem un tiem piemēro saskaņā ar 2. iedaļu piemērojamos nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, pat ja šie aktīvi nav saglabāti iestādes bilancē. Pretējā gadījumā šādus aktīvus neiekļauj nepieciešamā stabilā finansējuma apjoma aprēķinā.

4.   Aktīviem, kuru atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir seši mēneši vai ilgāks, piemēro vai nu nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kas minētajiem aktīviem tiktu piemērots saskaņā ar 2. iedaļu, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma, vai arī nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kas minētajiem apgrūtinātajiem aktīviem ir piemērojams pretējā gadījumā, atkarībā no tā, kurš koeficients ir lielāks. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad apgrūtināto aktīvu atlikušais termiņš ir īsāks par tā darījuma atlikušo termiņu, kas ir apgrūtinājuma avots.

Ja aktīvu atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, uz tiem attiecina tos pašus nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas piemērojami saskaņā ar 2. iedaļu, kurus attiecinātu uz tiem pašiem aktīviem, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma.

5.   Ja iestāde atkārtoti izmanto vai atkārtoti ieķīlā aktīvu, ko bija aizņēmusies, tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumos, un minētais aktīvs tiek iegrāmatots kā ārpusbilances postenis, darījums, attiecībā uz kuru veikts minētā aktīva aizņēmums, tiek uzskatīts par apgrūtinātu ar noteikumu, ka darījuma termiņš nevar beigties, ja iestāde neatgriež aizdoto aktīvu.

6.   Par neapgrūtinātiem uzskata šādus aktīvus:

| a) | aktīvus, kas iekļauti portfelī un kas ir pieejami tūlītējai izmantošanai kā nodrošinājums papildu finansējuma saņemšanai saskaņā ar apstiprinātajām vai, ja ar portfeli rīkojas centrālā banka, neapstiprinātajām, bet vēl nefinansētajām kredītlīnijām, kas pieejamas iestādei; tostarp tie ir aktīvi, kurus kredītiestāde noguldījusi centrālajā iestādē kooperatīvā tīklā vai institucionālā aizsardzības shēmā; iestādes pieņem, ka portfelī iekļautie aktīvi ir apgrūtināti, pamatojoties uz likviditātes klasifikāciju, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, pieaugošā secībā, sākot ar aktīviem, kuri nav iekļaujami likviditātes rezervēs; |
| --- | --- |

a)

aktīvus, kas iekļauti portfelī un kas ir pieejami tūlītējai izmantošanai kā nodrošinājums papildu finansējuma saņemšanai saskaņā ar apstiprinātajām vai, ja ar portfeli rīkojas centrālā banka, neapstiprinātajām, bet vēl nefinansētajām kredītlīnijām, kas pieejamas iestādei; tostarp tie ir aktīvi, kurus kredītiestāde noguldījusi centrālajā iestādē kooperatīvā tīklā vai institucionālā aizsardzības shēmā; iestādes pieņem, ka portfelī iekļautie aktīvi ir apgrūtināti, pamatojoties uz likviditātes klasifikāciju, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, pieaugošā secībā, sākot ar aktīviem, kuri nav iekļaujami likviditātes rezervēs;

| b) | aktīvus, kurus iestāde ir saņēmusi kā nodrošinājumu, lai mazinātu kredītrisku nodrošinātajos kreditēšanas darījumos, nodrošinātajā finansējumā vai nodrošinātajos valūtas maiņas darījumos, un ko kredītiestāde var realizēt; |
| --- | --- |

b)

aktīvus, kurus iestāde ir saņēmusi kā nodrošinājumu, lai mazinātu kredītrisku nodrošinātajos kreditēšanas darījumos, nodrošinātajā finansējumā vai nodrošinātajos valūtas maiņas darījumos, un ko kredītiestāde var realizēt;

| c) | aktīvus, kas pievienoti papildus kā neobligātais papildu nodrošinājums segtajai obligāciju emisijai. |
| --- | --- |

c)

aktīvus, kas pievienoti papildus kā neobligātais papildu nodrošinājums segtajai obligāciju emisijai.

7.   Tādu nestandarta, pagaidu darbību gadījumā, ko ECB vai dalībvalsts centrālā banka, vai trešās valsts centrālā banka veic, lai izpildītu savu uzdevumu tirgus mēroga finanšu spriedzes vai ārkārtēju makroekonomisko apstākļu periodā, samazinātu nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu var piemērot šādiem aktīviem:

| a) | atkāpjoties no 428.ad panta f) punkta un no 428.ah panta 1. punkta a) apakšpunkta, aktīviem, kas ir apgrūtināti šajā daļā minēto darbību nolūkos; |
| --- | --- |

a)

atkāpjoties no 428.ad panta f) punkta un no 428.ah panta 1. punkta a) apakšpunkta, aktīviem, kas ir apgrūtināti šajā daļā minēto darbību nolūkos;

| b) | atkāpjoties no 428.ad panta d) punkta i) un ii) apakšpunkta, no 428.af panta b) punkta un no 428.ag panta c) punkta, naudas līdzekļiem, kas izriet no šajā daļā minētajām darbībām. |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no 428.ad panta d) punkta i) un ii) apakšpunkta, no 428.af panta b) punkta un no 428.ag panta c) punkta, naudas līdzekļiem, kas izriet no šajā daļā minētajām darbībām.

Kompetentās iestādes, vienojušās ar to centrālo banku, kas ir attiecīgais darījuma partneris, nosaka nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kas ir piemērojams pirmās daļas a) un b) punktā minētajiem aktīviem. Pirmās daļas a) punktā minētajiem apgrūtinātajiem aktīviem piemērojamais nepieciešamā stabilā finansējuma koeficients nav zemāks par nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, ko minētajiem aktīviem piemērotu saskaņā ar 2. iedaļu, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma.

Piemērojot samazinātu nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu saskaņā ar otro daļu, kompetentās iestādes cieši uzrauga minētā samazinātā koeficienta ietekmi uz iestādes stabila finansējuma pozīcijām un vajadzības gadījuma veic attiecīgus uzraudzības pasākumus.

8.   Lai izvairītos no jebkādas dubultas aprēķināšanas, iestādes citās saskaņā ar šo nodaļu nepieciešamā stabilā finansējuma apjoma aprēķina daļās neiekļauj tādus ar nodrošinājumu saistītos aktīvus, ko atzīst par mainīgo drošības rezervi, kas iesniegta saskaņā ar 428.k panta 4. punkta b) apakšpunktu un 428.ah panta 2. punkta b) apakspunktu, vai ko atzīst par iesniegto sākotnējo drošības rezervi vai par iemaksām CCP saistību neizpildes fondā saskaņā ar 428.ag panta a) un b) punktu.

9.   Nepieciešamā stabilā finansējuma summas aprēķinā iestādes iekļauj finanšu instrumentus, ārvalstu valūtas un preces, kurām ir izpildīts pirkuma pasūtījums. Nepieciešamā stabilā finansējuma summas aprēķinā iestādes neiekļauj finanšu instrumentus, ārvalstu valūtas un preces, kurām ir izpildīts pārdošanas pasūtījums, ar noteikumu, ka minētie darījumi iestāžu bilancē nav atspoguļoti kā darījumi ar atvasinājumiem vai nodrošinātu finansējumu un ka minētie darījumi pēc nokārtošanas jāiekļauj iestāžu bilancē.

10.   Kompetentās iestādes var noteikt nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas piemērojami šajā nodaļā neminētiem ārpusbilances riska darījumiem, lai nodrošinātu, ka iestādēm ir pietiekams apjoms pieejamā stabilā finansējuma to riska darījumu daļai, kurai pēc prognozēm varētu būt nepieciešams finansējums viena gada periodā no neto stabila finansējuma rādītāja. Lai noteiktu minētos koeficientus, kompetentās iestādes jo īpaši ņem vērā būtisko kaitējumu, kas varētu tikt nodarīts iestādes reputācijai, ja minētais finansējums netiks sniegts.

Kompetentās iestādes vismaz reizi gadā informē EBI par to, kādiem ārpusbilances riska darījumu veidiem tās ir noteikušas nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus. Minētajā ziņojumā tās iekļauj paskaidrojumu par minēto koeficientu noteikšanas metodiku.

428.q pants

Aktīva atlikušais termiņš

1.   Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, iestādes ņem vērā savu aktīvu un ārpusbilances darījumu atlikušo termiņu saskaņā ar līgumā noteikto, nosakot nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas piemērojami šiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem saskaņā ar 2. iedaļu.

2.   Aktīviem, kas ir nošķirti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punktu, iestādes piemēro pieeju atbilstoši minēto aktīvu pamatā esošajam riska darījumam. Minētajiem aktīviem iestādes tomēr piemēro augstākus nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus atkarībā no apgrūtinājuma termiņa, ko nosaka kompetentās iestādes, kuras izvērtē, vai iestāde spēj brīvi realizēt vai apmainīt šādus aktīvus, un apsver saistību termiņu šo iestāžu klientiem, uz ko minētā nošķiršanas prasība attiecas.

3.   Aprēķinot aktīva atlikušo termiņu, iestādes ņem vērā iespējas līgumus, pamatojoties uz pieņēmumu, ka emitents vai darījumu partneris izmantos jebkādu iespējas līgumu, lai pagarinātu aktīva termiņu. Attiecībā uz iespējas līgumiem, kas ir īstenojami pēc iestādes ieskatiem, iestāde un kompetentās iestādes ņem vērā reputācijas faktorus, kas var ierobežot iestādes spēju neīstenot iespējas līgumu, jo īpaši, izvērtējot tirgus un klientu gaidas, ka iestādei aktīva termiņa beigu datumā būtu jāpagarina noteiktu aktīvu termiņš.

4.   Lai noteiktu nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas jāpiemēro saskaņā ar 2. iedaļu, amortizējamiem aizdevumiem, kuriem atlikušais termiņš saskaņā ar līgumā noteikto ir viens gads vai vairāk, attiecībā uz jebkuru to termiņa daļu, kas ir mazāka par sešiem mēnešiem, un jebkuru to termiņa daļu, kas ir no sešiem mēnešiem un mazāka par vienu gadu, ir jārīkojas kā ar aktīviem, kuru atlikušais termiņš ir attiecīgi vai nu mazāks par sešiem mēnešiem vai arī no sešiem mēnešiem un mazāks par vienu gadu.

2. iedaļa

Nepieciešamā stabilā finansējuma koeficienti

428.r pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 0 % koeficients

1.   Nepieciešamā stabilā finansējuma 0 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem:

| a) | neapgrūtinātiem aktīviem, kas, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, ir 1. līmeņa augstas kvalitātes likvīdie aktīvi, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām, kuras noteiktas minētajā deleģētajā aktā; |
| --- | --- |

a)

neapgrūtinātiem aktīviem, kas, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, ir 1. līmeņa augstas kvalitātes likvīdie aktīvi, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām, kuras noteiktas minētajā deleģētajā aktā;

| b) | neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kurām var piemērot 0 % diskontu likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā noteikts minētajā deleģētajā aktā; |
| --- | --- |

b)

neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kurām var piemērot 0 % diskontu likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā noteikts minētajā deleģētajā aktā;

| c) | visām rezervēm, ko iestāde tur ECB vai dalībvalsts centrālajā bankā, vai trešās valsts centrālajā bankā, tostarp prasītām rezervēm un virsrezervēm; |
| --- | --- |

c)

visām rezervēm, ko iestāde tur ECB vai dalībvalsts centrālajā bankā, vai trešās valsts centrālajā bankā, tostarp prasītām rezervēm un virsrezervēm;

| d) | visiem prasījumiem pret ECB, dalībvalsts centrālo banku, vai trešās valsts centrālo banku, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

d)

visiem prasījumiem pret ECB, dalībvalsts centrālo banku, vai trešās valsts centrālo banku, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem;

| e) | tirdzniecības dienas debitoru parādiem, kas rodas, pārdodot finanšu instrumentus, ārvalstu valūtas vai preces, par kuriem ir sagaidāms norēķins standarta norēķinu ciklā vai laikposmā, kas parasti atbilst attiecīgajam norēķinam vai darījuma veidam, vai par kuriem norēķins vēl nav veikts, taču joprojām ir sagaidāms, ka tas tiks veikts; |
| --- | --- |

e)

tirdzniecības dienas debitoru parādiem, kas rodas, pārdodot finanšu instrumentus, ārvalstu valūtas vai preces, par kuriem ir sagaidāms norēķins standarta norēķinu ciklā vai laikposmā, kas parasti atbilst attiecīgajam norēķinam vai darījuma veidam, vai par kuriem norēķins vēl nav veikts, taču joprojām ir sagaidāms, ka tas tiks veikts;

| f) | aktīviem, kas iekļauti ar saistībām savstarpēji saistīto aktīvu kategorijā saskaņā ar 428.f pantu; |
| --- | --- |

f)

aktīviem, kas iekļauti ar saistībām savstarpēji saistīto aktīvu kategorijā saskaņā ar 428.f pantu;

| g) | naudas līdzekļiem, kas maksājami no vērtspapīru finansēšanas darījumiem ar finanšu klientiem, ja minēto darījumu atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem un ja šie maksājamie naudas līdzekļi ir nodrošināti ar aktīviem, kas uzskatāmi par 1. līmeņa aktīviem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, un ja iestāde būtu juridiski tiesīga un praktiski spējīga minētos aktīvus darījuma laikā izmantot tālāk. |
| --- | --- |

g)

naudas līdzekļiem, kas maksājami no vērtspapīru finansēšanas darījumiem ar finanšu klientiem, ja minēto darījumu atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem un ja šie maksājamie naudas līdzekļi ir nodrošināti ar aktīviem, kas uzskatāmi par 1. līmeņa aktīviem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, un ja iestāde būtu juridiski tiesīga un praktiski spējīga minētos aktīvus darījuma laikā izmantot tālāk.

Iestādes šā punkta pirmās daļas g) punktā minētos maksājamos naudas līdzekļus ņem vērā, pamatojoties uz neto vērtību, ja piemērojams 428.e pants.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta c) apakšpunkta, kompetentās iestādes, vienojoties ar attiecīgo centrālo banku, var nolemt piemērot augstāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu prasītajām rezervēm, jo īpaši, ciktāl rezervju prasības pastāv attiecībā uz viena gada periodu, un tāpēc tam ir nepieciešams attiecīgais stabilais finansējums.

Attiecībā uz meitasuzņēmumiem, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, kurā prasītām centrālās bankas rezervēm piemēro augstāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu saskaņā ar neto stabila finansējuma prasību, kas izklāstīta minētās trešās valsts tiesību aktos, šo augstāko nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu ņem vērā konsolidācijas nolūkos.

428.s pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 5 % koeficients

1.   Nepieciešamā stabilā finansējuma 5 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem:

| a) | neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kurām var piemērot 5 % diskontu likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā; |
| --- | --- |

a)

neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kurām var piemērot 5 % diskontu likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā;

| b) | naudas līdzekļiem, kas maksājami no tādiem vērtspapīru finansēšanas darījumiem ar finanšu klientiem, ja minēto darījumu atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem un kuri nav 428.r panta 1. punkta g) apakšpunktā minētie darījumi; |
| --- | --- |

b)

naudas līdzekļiem, kas maksājami no tādiem vērtspapīru finansēšanas darījumiem ar finanšu klientiem, ja minēto darījumu atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem un kuri nav 428.r panta 1. punkta g) apakšpunktā minētie darījumi;

| c) | neizmantotajai daļai no piešķirtā kredīta un likviditātes iespējām, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu; |
| --- | --- |

c)

neizmantotajai daļai no piešķirtā kredīta un likviditātes iespējām, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu;

| d) | tiem produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma ārpusbilances posteņiem, kā norādīts I pielikumā, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

d)

tiem produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma ārpusbilances posteņiem, kā norādīts I pielikumā, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem.

Iestādes šā punkta pirmās daļas b) punktā minētos maksājamos naudas līdzekļus ņem vērā, pamatojoties uz neto vērtību, ja piemērojams 428.e pants.

2.   Attiecībā uz visām atvasināto instrumentu līgumu savstarpējo prasījumu ieskaita kopām iestādes piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 5 % koeficientu minēto atvasināto instrumentu līgumu savstarpējo prasījumu ieskaita kopu absolūtajai patiesajai vērtībai, pirms ņem vērā jebkādu iesniegto nodrošinājumu, ja minētajām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām ir negatīva patiesā vērtība. Šā punkta nolūkos iestādes nosaka patieso vērtību, pirms ņem vērā jebkādus iesniegtos nodrošinājumus vai norēķinu maksājumus un ieņēmumus, kas ir saistīti ar šādu līgumu tirgus vērtības izmaiņām.

428.t pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 7 % koeficients

Neapgrūtinātiem aktīviem, kas ir 1. līmeņa ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 7 % koeficientu neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā.

428.u pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 7,5 % koeficients

Tiem produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma ārpusbilances posteņiem, kā norādīts I pielikumā, kuru atlikušais termiņš ir vismaz seši mēneši, bet mazāks par vienu gadu, piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 7,5 % koeficientu.

428.v pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 10 % koeficients

Nepieciešamā stabilā finansējuma 10 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem:

| a) | naudas līdzekļiem, kas maksājami no tādiem darījumiem ar finanšu klientiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem un kuri nav 428.r panta 1. punkta g) apakšpunktā un 428.s panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie darījumi; |
| --- | --- |

a)

naudas līdzekļiem, kas maksājami no tādiem darījumiem ar finanšu klientiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem un kuri nav 428.r panta 1. punkta g) apakšpunktā un 428.s panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie darījumi;

| b) | tiem produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma bilances posteņiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

b)

tiem produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma bilances posteņiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem;

| c) | tiem produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma ārpusbilances posteņiem, kā norādīts I pielikumā, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk. |
| --- | --- |

c)

tiem produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma ārpusbilances posteņiem, kā norādīts I pielikumā, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk.

428.w pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 12 % koeficients

Neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kurām var piemērot 12 % diskontu likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 12 % koeficientu neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā.

428.x pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 15 % koeficients

Neapgrūtinātiem aktīviem, kas ir 2.A līmeņa aktīvi, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 15 % koeficientu neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā.

428.y pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 20 % koeficients

Neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kurām var piemērot 20 % diskontu likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 20 % koeficientu neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā.

428.z pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 25 % koeficients

Neapgrūtinātiem 2.B līmeņa vērtspapīrošanas darījumiem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 25 % koeficientu neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā.

428.aa pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 30 % koeficients

Nepieciešamā stabilā finansējuma 30 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem:

| a) | neapgrūtinātām augstas kvalitātes segtajām obligācijām, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no tā, vai tie atbilst operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā; |
| --- | --- |

a)

neapgrūtinātām augstas kvalitātes segtajām obligācijām, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no tā, vai tie atbilst operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā;

| b) | neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kurām var piemērot 30 % diskontu likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā. |
| --- | --- |

b)

neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kurām var piemērot 30 % diskontu likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā.

428.ab pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 35 % koeficients

Nepieciešamā stabilā finansējuma 35 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem:

| a) | neapgrūtinātiem 2.B līmeņa vērtspapīrošanas darījumiem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā; |
| --- | --- |

a)

neapgrūtinātiem 2.B līmeņa vērtspapīrošanas darījumiem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā;

| b) | neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kurām var piemērot 35 % diskontu likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no tā, vai tie atbilst operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā. |
| --- | --- |

b)

neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kurām var piemērot 35 % diskontu likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no tā, vai tie atbilst operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā.

428.ac pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 40 % koeficients

Neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kurām var piemērot 40 % diskontu likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 40 % koeficientu neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā.

428.ad pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 50 % koeficients

Nepieciešamā stabilā finansējuma 50 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem:

| a) | neapgrūtinātiem aktīviem, kas ir 2.B līmeņa aktīvi, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, izņemot 2.B līmeņa vērtspapīrošanas darījumus un augstas kvalitātes segtās obligācijas, ievērojot minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā noteikts minētajā deleģētajā aktā; |
| --- | --- |

a)

neapgrūtinātiem aktīviem, kas ir 2.B līmeņa aktīvi, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, izņemot 2.B līmeņa vērtspapīrošanas darījumus un augstas kvalitātes segtās obligācijas, ievērojot minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā noteikts minētajā deleģētajā aktā;

| b) | noguldījumiem, ko iestāde tur citā finanšu iestādē un kas atbilst 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā izklāstītajiem operacionālo noguldījumu kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

noguldījumiem, ko iestāde tur citā finanšu iestādē un kas atbilst 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā izklāstītajiem operacionālo noguldījumu kritērijiem;

| c) | tiem naudas līdzekļiem, kas maksājami no darījumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu un kuri veikti ar:






  i) | dalībvalsts vai trešās valsts centrālo valdību; |
| --- | --- | --- |

c)

tiem naudas līdzekļiem, kas maksājami no darījumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu un kuri veikti ar:

i)

dalībvalsts vai trešās valsts centrālo valdību;

| ii) | dalībvalsts vai trešās valsts reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm; |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts vai trešās valsts reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm;

| iii) | dalībvalsts vai trešās valsts publiskā sektora struktūrām; |
| --- | --- |

iii)

dalībvalsts vai trešās valsts publiskā sektora struktūrām;

| iv) | 117. panta 2. punktā minētajām daudzpusējām attīstības bankām un 118. pantā minētajām starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

iv)

117. panta 2. punktā minētajām daudzpusējām attīstības bankām un 118. pantā minētajām starptautiskām organizācijām;

| v) | nefinanšu komercsabiedrībām, mazumtirdzniecības klientiem un MVU; |
| --- | --- |

v)

nefinanšu komercsabiedrībām, mazumtirdzniecības klientiem un MVU;

| vi) | kompetentās iestādes pilnvarotām krājaizdevu sabiedrībām, privāto ieguldījumu brokeru sabiedrībām un klientiem, kas ir noguldījumu brokeri, ciktāl minētie aktīvi neietilpst šā punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

vi)

kompetentās iestādes pilnvarotām krājaizdevu sabiedrībām, privāto ieguldījumu brokeru sabiedrībām un klientiem, kas ir noguldījumu brokeri, ciktāl minētie aktīvi neietilpst šā punkta b) apakšpunktā;

| d) | tiem naudas līdzekļiem, kas maksājami no darījumiem, kuru atlikušais termiņš ir vismaz seši mēneši, bet mazāks par vienu gadu, un kuri veikti ar:






  i) | Eiropas Centrālo banku vai dalībvalsts centrālo banku; |
| --- | --- | --- |

d)

tiem naudas līdzekļiem, kas maksājami no darījumiem, kuru atlikušais termiņš ir vismaz seši mēneši, bet mazāks par vienu gadu, un kuri veikti ar:

i)

Eiropas Centrālo banku vai dalībvalsts centrālo banku;

| ii) | trešās valsts centrālo banku; |
| --- | --- |

ii)

trešās valsts centrālo banku;

| iii) | finanšu klientiem; |
| --- | --- |

iii)

finanšu klientiem;

| e) | tiem produktiem, kuri saistīti ar tirdzniecības finansējuma bilances posteņiem un kuru atlikušais termiņš ir vismaz seši mēneši, bet mazāks par vienu gadu; |
| --- | --- |

e)

tiem produktiem, kuri saistīti ar tirdzniecības finansējuma bilances posteņiem un kuru atlikušais termiņš ir vismaz seši mēneši, bet mazāks par vienu gadu;

| f) | aktīviem, kuru atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir vismaz seši mēneši, bet mazāks par vienu gadu, izņemot tad, kad minētajiem aktīviem tiktu piemērots augstāks nepieciešamā stabilā finansējuma koeficients saskaņā ar 428.ae līdz 428.ah pantu, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma, un minētajiem aktīviem šādā gadījumā piemēro augstāko nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kādu tiem piemērotu, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma; |
| --- | --- |

f)

aktīviem, kuru atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir vismaz seši mēneši, bet mazāks par vienu gadu, izņemot tad, kad minētajiem aktīviem tiktu piemērots augstāks nepieciešamā stabilā finansējuma koeficients saskaņā ar 428.ae līdz 428.ah pantu, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma, un minētajiem aktīviem šādā gadījumā piemēro augstāko nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kādu tiem piemērotu, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma;

| g) | visiem citiem aktīviem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, ja vien 428.r līdz 428.ac pantā nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

g)

visiem citiem aktīviem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, ja vien 428.r līdz 428.ac pantā nav norādīts citādi.

428.ae pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 55 % koeficients

Neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kurām var piemērot 55 % diskontu likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 55 % koeficientu neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā.

428.af pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 65 % koeficients

Nepieciešamā stabilā finansējuma 65 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem:

| a) | neapgrūtinātiem aizdevumiem, kas nodrošināti ar hipotēkām attiecībā uz mājokļa īpašumu, vai neapgrūtinātiem kredītiem mājokļa iegādei, kuru atmaksu pilnībā garantē atbilstošs aizsardzības devējs, kas minēts 129. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, ar noteikumu, ka minētajiem aizdevumiem ir piešķirta riska pakāpe 35 % apmērā vai mazāka saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļu; |
| --- | --- |

a)

neapgrūtinātiem aizdevumiem, kas nodrošināti ar hipotēkām attiecībā uz mājokļa īpašumu, vai neapgrūtinātiem kredītiem mājokļa iegādei, kuru atmaksu pilnībā garantē atbilstošs aizsardzības devējs, kas minēts 129. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, ar noteikumu, ka minētajiem aizdevumiem ir piešķirta riska pakāpe 35 % apmērā vai mazāka saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļu;

| b) | neapgrūtinātiem aizdevumiem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot aizdevumus finanšu klientiem un 428.r līdz 428.ad pantā minētos aizdevumus, ar noteikumu, ka minētajiem aizdevumiem ir piešķirta riska pakāpe 35 % vai mazāka saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļu. |
| --- | --- |

b)

neapgrūtinātiem aizdevumiem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot aizdevumus finanšu klientiem un 428.r līdz 428.ad pantā minētos aizdevumus, ar noteikumu, ka minētajiem aizdevumiem ir piešķirta riska pakāpe 35 % vai mazāka saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļu.

428.ag pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 85 % koeficients

Nepieciešamā stabilā finansējuma 85 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem:

| a) | visiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem, tostarp naudai, kas iesniegti kā sākotnējā drošības rezerve atvasināto instrumentu līgumiem, izņemot tad, kad minētajiem aktīviem tiktu piemērots augstāks nepieciešamā stabilā finansējuma koeficients saskaņā ar 428.ah pantu, ja tie turēti bez apgrūtinājuma, un minētajiem aktīviem šādā gadījumā piemēro augstāko nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kādu piemērotu, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma; |
| --- | --- |

a)

visiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem, tostarp naudai, kas iesniegti kā sākotnējā drošības rezerve atvasināto instrumentu līgumiem, izņemot tad, kad minētajiem aktīviem tiktu piemērots augstāks nepieciešamā stabilā finansējuma koeficients saskaņā ar 428.ah pantu, ja tie turēti bez apgrūtinājuma, un minētajiem aktīviem šādā gadījumā piemēro augstāko nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kādu piemērotu, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma;

| b) | visiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem, tostarp naudai, kas iesniegti kā iemaksas CCP saistību neizpildes fondā, izņemot, ja minētajiem aktīviem varētu piemērot augstāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu saskaņā ar 428.ah pantu, ja tie tiek turēti bez apgrūtinājuma, un šādā gadījumā piemēro augstāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kas piemērojams neapgrūtinātiem aktīviem; |
| --- | --- |

b)

visiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem, tostarp naudai, kas iesniegti kā iemaksas CCP saistību neizpildes fondā, izņemot, ja minētajiem aktīviem varētu piemērot augstāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu saskaņā ar 428.ah pantu, ja tie tiek turēti bez apgrūtinājuma, un šādā gadījumā piemēro augstāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kas piemērojams neapgrūtinātiem aktīviem;

| c) | neapgrūtinātiem aizdevumiem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot aizdevumus finanšu klientiem un 428.r līdz 428.af pantā minētos aizdevumus, kuru termiņš nav nokavēts par vairāk kā 90 dienām un kuriem ir piešķirta riska pakāpe vairāk nekā 35 % apmērā saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļu; |
| --- | --- |

c)

neapgrūtinātiem aizdevumiem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot aizdevumus finanšu klientiem un 428.r līdz 428.af pantā minētos aizdevumus, kuru termiņš nav nokavēts par vairāk kā 90 dienām un kuriem ir piešķirta riska pakāpe vairāk nekā 35 % apmērā saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļu;

| d) | produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma bilances posteņiem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk; |
| --- | --- |

d)

produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma bilances posteņiem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk;

| e) | neapgrūtinātiem vērtspapīriem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, kuriem tiek pildītas saistības saskaņā ar 178. pantu un kuri nav uzskatāmi par likvīdiem aktīviem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu; |
| --- | --- |

e)

neapgrūtinātiem vērtspapīriem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, kuriem tiek pildītas saistības saskaņā ar 178. pantu un kuri nav uzskatāmi par likvīdiem aktīviem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu;

| f) | neapgrūtinātiem biržā tirgotiem kapitāla vērtspapīriem, kas nav uzskatāmi par 2.B līmeņa aktīviem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu; |
| --- | --- |

f)

neapgrūtinātiem biržā tirgotiem kapitāla vērtspapīriem, kas nav uzskatāmi par 2.B līmeņa aktīviem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu;

| g) | fiziski tirgotām precēm, tostarp zeltam, bet neiekļaujot preču atvasinātos instrumentus; |
| --- | --- |

g)

fiziski tirgotām precēm, tostarp zeltam, bet neiekļaujot preču atvasinātos instrumentus;

| h) | aktīviem, kuru atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir viens gads vai vairāk, nodrošinājuma portfelī, ko finansē ar segtām obligācijām, kā minēts Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā, vai segtām obligācijām, kas ievēro atbilstības prasības, lai varētu piemērot šīs regulas 129. panta 4. vai 5. punkta nosacījumus. |
| --- | --- |

h)

aktīviem, kuru atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir viens gads vai vairāk, nodrošinājuma portfelī, ko finansē ar segtām obligācijām, kā minēts Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā, vai segtām obligācijām, kas ievēro atbilstības prasības, lai varētu piemērot šīs regulas 129. panta 4. vai 5. punkta nosacījumus.

428.ah pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 100 % koeficients

1.   Nepieciešamā stabilā finansējuma 100 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem:

| a) | ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi – visiem aktīviem, kuru atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir viens gads vai vairāk; |
| --- | --- |

a)

ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi – visiem aktīviem, kuru atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir viens gads vai vairāk;

| b) | visiem tiem aktīviem, izņemot tos, kas minēti 428.r līdz 428.ag pantā, ieskaitot tādus aizdevumus finanšu klientiem, kuru atlikušais termiņš saskaņā ar līgumā noteikto ir viens gads vai vairāk, nerezultatīvus riska darījumus, posteņus, kas atņemti no pašu kapitāla, pamatlīdzekļus, ārpus biržas tirgotos kapitāla vērtspapīrus, saglabāto līdzdalības daļu, apdrošināšanas aktīvus, vērtspapīrus, kuriem netiek pildītas saistības. |
| --- | --- |

b)

visiem tiem aktīviem, izņemot tos, kas minēti 428.r līdz 428.ag pantā, ieskaitot tādus aizdevumus finanšu klientiem, kuru atlikušais termiņš saskaņā ar līgumā noteikto ir viens gads vai vairāk, nerezultatīvus riska darījumus, posteņus, kas atņemti no pašu kapitāla, pamatlīdzekļus, ārpus biržas tirgotos kapitāla vērtspapīrus, saglabāto līdzdalības daļu, apdrošināšanas aktīvus, vērtspapīrus, kuriem netiek pildītas saistības.

2.   Iestādes piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 100 % koeficientu starpībai, ja tā ir pozitīva, kas ir starp patieso vērtību summu visās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās ar pozitīvu patieso vērtību un patieso vērtību summu visās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās ar negatīvu patieso vērtību, ko aprēķina saskaņā ar 428.d pantu.

Pirmajā daļā minētajam aprēķinam piemēro šādus noteikumus:

| a) | mainīgo drošības rezervi, ko iestādes saņēmušas no saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar pozitīvu patieso vērtību, ar nosacījumu, ka nodrošinājums, kas saņemts kā mainīgā drošības rezerve, uzskatāms par 1. līmeņa aktīvu, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, un ja iestādes ir juridiski tiesīgas un praktiski spējīgas minēto nodrošinājumu izmantot tālāk; |
| --- | --- |

a)

mainīgo drošības rezervi, ko iestādes saņēmušas no saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar pozitīvu patieso vērtību, ar nosacījumu, ka nodrošinājums, kas saņemts kā mainīgā drošības rezerve, uzskatāms par 1. līmeņa aktīvu, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, un ja iestādes ir juridiski tiesīgas un praktiski spējīgas minēto nodrošinājumu izmantot tālāk;

| b) | visas mainīgās drošības rezerves, ko iestādes izvietojušas pie saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar negatīvu patieso vērtību. |
| --- | --- |

b)

visas mainīgās drošības rezerves, ko iestādes izvietojušas pie saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar negatīvu patieso vērtību.

5. NODAĻA

Izņēmums attiecībā uz mazām un nesarežģītām iestādēm

428.ai pants

Izņēmums attiecībā uz mazām un nesarežģītām iestādēm

Atkāpjoties no 3. un 4. nodaļas, mazas un nesarežģītas iestādes var izvēlēties, ar savas kompetentās iestādes iepriekšēju atļauju, aprēķināt iestādes pieejamā stabilā finansējuma, kā minēts 6. nodaļā, attiecību pret iestādes nepieciešamo stabilo finansējumu, kā minēts 7. nodaļā, izsakot to kā procentuālo attiecību.

Kompetentā iestāde var prasīt, lai maza un nesarežģīta iestāde ievērotu neto stabila finansējuma prasību, kas pamatota uz iestādes pieejamo stabilo finansējumu, kā minēts 3. nodaļā, un uz nepieciešamo stabilo finansējumu, kā minēts 4. nodaļā, ja kompetentā iestāde uzskata, ka vienkāršotā metodika nav piemērota, lai aptvertu minētās iestādes finansējuma riskus.

6 NODAĻA

Pieejamais stabilais finansējums neto stabila finansējuma rādītāja vienkāršotai aprēķināšanai

1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

428.aj pants

Pieejamā stabilā finansējuma apmēra vienkāršota aprēķināšana

1.   Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, pieejamā stabilā finansējuma apmēru aprēķina, dažādu kategoriju vai veidu saistību un pašu kapitāla uzskaites vērtību reizinot ar pieejamā stabilā finansējuma koeficientiem, kas jāpiemēro saskaņā ar 2. iedaļu. Pieejamā stabilā finansējuma kopējais apmērs ir saistību un pašu kapitāla svērto vērtību summa.

2.   Obligācijas un citus parāda vērtspapīrus, ko emitējusi iestāde un ko pārdod vienīgi privātpersonu vai MVU tirgū un tur privātpersonu vai MVU kontā, var uzskatīt par tādiem, kuri pieder atbilstīgai privātpersonu un MVU noguldījumu kategorijai. Ievieš ierobežojumus, lai nodrošinātu, ka minētos instrumentus nevar pirkt un turēt personas, kas nav privātpersonas vai MVU.

428.ak pants

Saistību vai pašu kapitāla atlikušais termiņš

1.   Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, iestādes, lai noteiktu pieejamā stabilā finansējuma koeficientus, kas jāpiemēro saskaņā ar 2. iedaļu, ņem vērā saistību un pašu kapitāla atlikušo termiņu saskaņā ar līgumā noteikto.

2.   Lai noteiktu atlikušo termiņu saistībām vai pašu kapitālam, iestādes ņem vērā spēkā esošos iespējas līgumus. Iestādes šādus iespējas līgumus ņem vērā, pamatojoties uz pieņēmumu, ka darījumu partneris izmantos pirkšanas iespējas pēc iespējas agrākā datumā. Attiecībā uz iespējas līgumiem, kas ir īstenojami pēc iestādes ieskatiem, iestāde un kompetentās iestādes ņem vērā ar reputāciju saistītus aspektus, kas var ierobežot iestādes spēju neīstenot iespējas līgumu, īpaši tirgus prognozes, saskaņā ar kurām iestādēm būtu jāatmaksā atsevišķas saistības pirms to termiņa beigām.

3.   Iestādes attiecībā uz noguldījumiem ar fiksētu paziņošanas termiņu rīkojas atbilstoši to paziņošanas termiņam, savukārt attiecībā uz termiņnoguldījumiem tās rīkojas atbilstoši to atlikušajam termiņam. Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, iestādes, nosakot atlikušo termiņu privātpersonu vai MVU termiņnoguldījumiem, neņem vērā priekšlaicīgas naudas izņemšanas iespējas, ja noguldītājam par priekšlaicīgu izņemšanu, kas notiek ātrāk par vienu gadu, ir jāmaksā soda nauda, šādai soda naudai esot noteiktai deleģētajā aktā, kas minēts 460. panta 1. punktā.

4.   Lai noteiktu pieejamā stabilā finansējuma koeficientus, kas jāpiemēro saskaņā ar 2. iedaļu, tādām saistībām, kuru atlikušais termiņš saskaņā ar līgumā noteikto ir viens gads vai vairāk, ikvienu daļu, kam termiņš beidzas agrāk par sešiem mēnešiem, un ikvienu daļu, kam termiņš beidzas vēlāk par sešiem mēnešiem un agrāk par vienu gadu, uzskata par tādu, kuras atlikušais termiņš attiecīgi beidzas agrāk par sešiem mēnešiem vai arī vēlāk sešiem mēnešiem un agrāk par vienu gadu.

2. iedaļa

Pieejamā stabilā finansējuma koeficienti

428.al pants

Pieejamā stabilā finansējuma 0 % koeficients

1.   Ja vien šajā iedaļā nav noteikts citādi, visām saistībām, kurām nav noteikts termiņš, tostarp īsajām pozīcijām un beztermiņa pozīcijām, piemēro pieejamā stabilā finansējuma 0 % koeficientu, izņemot šādas saistības:

| a) | atliktā nodokļa saistības, uz ko attiecina tuvāko iespējamo datumu, kurā šādas saistības varētu realizēt; |
| --- | --- |

a)

atliktā nodokļa saistības, uz ko attiecina tuvāko iespējamo datumu, kurā šādas saistības varētu realizēt;

| b) | mazākuma līdzdalība, attiecībā uz kuru rīkojas saskaņā ar attiecīgā instrumenta termiņu. |
| --- | --- |

b)

mazākuma līdzdalība, attiecībā uz kuru rīkojas saskaņā ar attiecīgā instrumenta termiņu.

2.   Atliktā nodokļa saistībām un mazākuma līdzdalībai, kā minēts 1. punktā, piemēro vienu no turpmāk minētajiem koeficientiem:

| a) | 0 %, ja atliktā nodokļa saistību vai mazākuma līdzdalības faktiskais atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu; |
| --- | --- |

a)

0 %, ja atliktā nodokļa saistību vai mazākuma līdzdalības faktiskais atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu;

| b) | 100 %, ja atliktā nodokļa saistību vai mazākuma līdzdalības faktiskais atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk. |
| --- | --- |

b)

100 %, ja atliktā nodokļa saistību vai mazākuma līdzdalības faktiskais atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk.

3.   Šādām saistībām piemēro pieejamā stabilā finansējuma 0 % koeficientu:

| a) | darījuma datuma saistībām, kas rodas, iegādājoties finanšu instrumentus, kā arī ārvalstu valūtas un preces, par kurām ir sagaidāms norēķins standarta norēķinu cikla laikā vai laikposmā, kas parasti atbilst attiecīgajam norēķinam vai darījuma veidam, vai par kuriem norēķins vēl nav veikts, taču joprojām ir sagaidāms, ka tas tiks veikts; |
| --- | --- |

a)

darījuma datuma saistībām, kas rodas, iegādājoties finanšu instrumentus, kā arī ārvalstu valūtas un preces, par kurām ir sagaidāms norēķins standarta norēķinu cikla laikā vai laikposmā, kas parasti atbilst attiecīgajam norēķinam vai darījuma veidam, vai par kuriem norēķins vēl nav veikts, taču joprojām ir sagaidāms, ka tas tiks veikts;

| b) | saistībām, kuras uzskata par savstarpēji atkarīgām ar aktīviem saskaņā ar 428.f pantu; |
| --- | --- |

b)

saistībām, kuras uzskata par savstarpēji atkarīgām ar aktīviem saskaņā ar 428.f pantu;

| c) | saistībām, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu un kuras izriet no darījumiem ar:






  i) | ECB vai dalībvalsts centrālo banku; |
| --- | --- | --- |

c)

saistībām, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu un kuras izriet no darījumiem ar:

i)

ECB vai dalībvalsts centrālo banku;

| ii) | trešās valsts centrālo banku; |
| --- | --- |

ii)

trešās valsts centrālo banku;

| iii) | finanšu klientiem; |
| --- | --- |

iii)

finanšu klientiem;

| d) | visām pārējām saistībām un kapitāla posteņiem vai instrumentiem, kuri nav minēti šajā pantā un 428.am līdz 428.ap pantā. |
| --- | --- |

d)

visām pārējām saistībām un kapitāla posteņiem vai instrumentiem, kuri nav minēti šajā pantā un 428.am līdz 428.ap pantā.

4.   Iestādes piemēro pieejamā stabilā finansējuma 0 % koeficientu absolūtajai vērtībai no tās starpības, ja tā ir negatīva, kas ir starp patieso vērtību summu visās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās ar pozitīvu patieso vērtību un patieso vērtību summu visās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās ar negatīvu patieso vērtību, kuras aprēķina saskaņā ar 428.d pantu.

Pirmajā daļā minētajam aprēķinam piemēro šādus noteikumus:

| a) | mainīgo drošības rezervi, ko iestādes saņēmušas no saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar pozitīvu patieso vērtību, ar nosacījumu, ka nodrošinājums, kas saņemts kā mainīgā drošības rezerve, uzskatāms par 1. līmeņa aktīvu, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, un ja iestādes ir juridiski tiesīgas un praktiski spējīgas minēto nodrošinājumu izmantot tālāk; |
| --- | --- |

a)

mainīgo drošības rezervi, ko iestādes saņēmušas no saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar pozitīvu patieso vērtību, ar nosacījumu, ka nodrošinājums, kas saņemts kā mainīgā drošības rezerve, uzskatāms par 1. līmeņa aktīvu, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, un ja iestādes ir juridiski tiesīgas un praktiski spējīgas minēto nodrošinājumu izmantot tālāk;

| b) | visas mainīgās drošības rezerves, ko iestādes izvietojušas pie saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar negatīvu patieso vērtību. |
| --- | --- |

b)

visas mainīgās drošības rezerves, ko iestādes izvietojušas pie saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar negatīvu patieso vērtību.

428.am pants

Pieejamā stabilā finansējuma 50 % koeficients

Pieejamā stabilā finansējuma 50 % koeficientu piemēro šādām saistībām:

| a) | saņemtajiem noguldījumiem, kuri atbilst operacionālo noguldījumu kritērijiem, kas izklāstīti 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā; |
| --- | --- |

a)

saņemtajiem noguldījumiem, kuri atbilst operacionālo noguldījumu kritērijiem, kas izklāstīti 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā;

| b) | saistībām, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, kas izriet no darījumiem ar:






  i) | dalībvalsts vai trešās valsts centrālo valdību; |
| --- | --- | --- |

b)

saistībām, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, kas izriet no darījumiem ar:

i)

dalībvalsts vai trešās valsts centrālo valdību;

| ii) | dalībvalsts vai trešās valsts reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm; |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts vai trešās valsts reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm;

| iii) | dalībvalsts vai trešās valsts publiskā sektora struktūrām; |
| --- | --- |

iii)

dalībvalsts vai trešās valsts publiskā sektora struktūrām;

| iv) | 117. panta 2. punktā minētajām daudzpusējām attīstības bankām un 118. pantā minētajām starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

iv)

117. panta 2. punktā minētajām daudzpusējām attīstības bankām un 118. pantā minētajām starptautiskām organizācijām;

| v) | nefinanšu korporatīvajiem klientiem; |
| --- | --- |

v)

nefinanšu korporatīvajiem klientiem;

| vi) | kompetentās iestādes pilnvarotām krājaizdevu sabiedrībām, privāto ieguldījumu brokeru sabiedrībām un klientiem, kas ir noguldījumu brokeri, ja šie noguldījumi nav saņemtie noguldījumi, kuri atbilst operacionālo noguldījumu kritērijiem, kas izklāstīti 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā. |
| --- | --- |

vi)

kompetentās iestādes pilnvarotām krājaizdevu sabiedrībām, privāto ieguldījumu brokeru sabiedrībām un klientiem, kas ir noguldījumu brokeri, ja šie noguldījumi nav saņemtie noguldījumi, kuri atbilst operacionālo noguldījumu kritērijiem, kas izklāstīti 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā.

428.an pants

Pieejamā stabilā finansējuma 90 % koeficients

Privātpersonu vai MVU beztermiņa noguldījumiem, privātpersonu vai MVU noguldījumiem ar fiksētu paziņošanas termiņu, kas ir mazāks par vienu gadu, un privātpersonu vai MVU termiņnoguldījumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu un kuri atbilst 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā izklāstītajiem attiecīgajiem kritērijiem citiem privātpersonu vai MVU noguldījumiem, piemēro pieejamā stabilā finansējuma 90 % koeficientu.

428.ao pants

Pieejamā stabilā finansējuma 95 % koeficients

Privātpersonu vai MVU beztermiņa noguldījumiem, privātpersonu vai MVU noguldījumiem ar fiksētu paziņošanas termiņu, kas ir mazāks par vienu gadu, un privātpersonu vai MVU termiņnoguldījumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu un kuri atbilst 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā izklāstītajiem attiecīgajiem kritērijiem stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem, piemēro pieejamā stabilā finansējuma 95 % koeficientu.

428.ap pants

Pieejamā stabilā finansējuma 100 % koeficients

Pieejamā stabilā finansējuma 100 % koeficientu piemēro šādām saistībām un kapitāla posteņiem, un instrumentiem:

| a) | iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem pirms korekcijām saskaņā ar 32. līdz 35. pantu, pirms atskaitījumiem, ievērojot 36. pantu, un pirms 48., 49. un 79. pantā noteikto izņēmumu un alternatīvu piemērošanas; |
| --- | --- |

a)

iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem pirms korekcijām saskaņā ar 32. līdz 35. pantu, pirms atskaitījumiem, ievērojot 36. pantu, un pirms 48., 49. un 79. pantā noteikto izņēmumu un alternatīvu piemērošanas;

| b) | iestādes pirmā līmeņa papildu kapitāla posteņiem pirms 56. pantā minēto posteņu atskaitīšanas un pirms 79. panta piemērošanas šiem posteņiem, izņemot instrumentus ar skaidriem vai ietvertiem iespējas līgumiem, kuru izmantošanas gadījumā faktiskais atlikušais termiņš tiktu saīsināts uz termiņu, kas mazāks par vienu gadu; |
| --- | --- |

b)

iestādes pirmā līmeņa papildu kapitāla posteņiem pirms 56. pantā minēto posteņu atskaitīšanas un pirms 79. panta piemērošanas šiem posteņiem, izņemot instrumentus ar skaidriem vai ietvertiem iespējas līgumiem, kuru izmantošanas gadījumā faktiskais atlikušais termiņš tiktu saīsināts uz termiņu, kas mazāks par vienu gadu;

| c) | iestādes otrā līmeņa posteņiem pirms atskaitījumiem saskaņā ar 66. pantu un pirms 79. panta piemērošanas, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot instrumentus ar skaidriem vai ietvertiem iespējas līgumiem, kuru izmantošanas gadījumā faktiskais atlikušais termiņš tiktu saīsināts uz termiņu, kas mazāks par vienu gadu; |
| --- | --- |

c)

iestādes otrā līmeņa posteņiem pirms atskaitījumiem saskaņā ar 66. pantu un pirms 79. panta piemērošanas, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot instrumentus ar skaidriem vai ietvertiem iespējas līgumiem, kuru izmantošanas gadījumā faktiskais atlikušais termiņš tiktu saīsināts uz termiņu, kas mazāks par vienu gadu;

| d) | citiem iestādes kapitāla instrumentiem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot instrumentus ar skaidriem vai ietvertiem iespējas līgumiem, kuru izmantošanas gadījumā faktiskais atlikušais termiņš tiktu saīsināts uz termiņu, kas mazāks par vienu gadu; |
| --- | --- |

d)

citiem iestādes kapitāla instrumentiem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot instrumentus ar skaidriem vai ietvertiem iespējas līgumiem, kuru izmantošanas gadījumā faktiskais atlikušais termiņš tiktu saīsināts uz termiņu, kas mazāks par vienu gadu;

| e) | citiem nodrošinātiem un nenodrošinātiem aizņēmumiem un saistībām, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, tostarp termiņnoguldījumiem, ja vien 428.al līdz 428.ao pantā nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

e)

citiem nodrošinātiem un nenodrošinātiem aizņēmumiem un saistībām, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, tostarp termiņnoguldījumiem, ja vien 428.al līdz 428.ao pantā nav noteikts citādi.

7. NODAĻA

Nepieciešamais stabilais finansējums vienkāršotai neto stabila finansējuma rādītāja aprēķināšanai

1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

428.aq pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma apjoma vienkāršota aprēķināšana

1.   Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, mazu un nesarežģītu iestāžu gadījumā nepieciešamā stabilā finansējuma apjomu aprēķina, reizinot dažādu veidu vai kategoriju aktīvu un ārpusbilances posteņu uzskaites vērtību ar nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientiem, kas piemērojami saskaņā ar 2. iedaļu. Nepieciešamā stabilā finansējuma kopējais apjoms ir aktīvu un ārpusbilances posteņu svērto vērtību kopsumma.

2.   Nepieciešamā stabilā finansējuma apjoma aprēķinā neietver aktīvus, ko iestādes ir aizņēmušās, tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumos, kas uzskaitīti šo iestāžu bilancē un attiecībā uz kuriem tām nav faktisko īpašumtiesību.

Uz aktīviem, kurus iestādes ir aizņēmušās, tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumos, kas nav uzskaitīti šo iestāžu bilancē, bet attiecībā uz kuriem tām ir faktiskas īpašumtiesības, attiecina nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas piemērojami saskaņā ar 2. iedaļu.

3.   Uz aktīviem, kurus iestādes ir aizdevušas, tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumos, un attiecībā uz kuriem iestādes ir saglabājušas faktiskās īpašumtiesības, pat ja tie nav saglabāti šo iestāžu bilancē, šīs nodaļas nolūkos ir uzskatāmi par apgrūtinātiem aktīviem, attiecina nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas piemērojami saskaņā ar 2. iedaļu. Pretējā gadījumā šādus aktīvus neiekļauj nepieciešamā stabilā finansējuma apjoma aprēķinā.

4.   Aktīviem, kuru atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir seši mēneši vai vairāk, piemēro vai nu nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kas minētajiem aktīviem tiktu piemērots saskaņā ar 2. iedaļu, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma, vai arī nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kas minētajiem apgrūtinātajiem aktīviem ir piemērojams pretējā gadījumā, atkarībā no tā, kurš koeficients ir lielāks. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad apgrūtināto aktīvu atlikušais termiņš ir īsāks par tā darījuma atlikušo termiņu, kas ir apgrūtinājuma avots.

Ja aktīvu atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, uz tiem attiecina tos pašus nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas piemērojami saskaņā ar 2. iedaļu un ko attiecinātu uz tiem pašiem aktīviem, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma.

5.   Ja iestāde atkārtoti izmanto vai atkārtoti ieķīlā aktīvu, ko bija aizņēmusies, tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumos, un tas tiek iegrāmatots kā ārpusbilances postenis, darījums, ar kura starpniecību veikts minētā aktīva aizņēmums, tiek uzskatīts par apgrūtinātu tādā ziņā, ka, ja iestāde neatgriež aizdoto aktīvu, darījumam termiņš nevar beigties.

6.   Par neapgrūtinātiem uzskata šādus aktīvus:

| a) | aktīvus, kas iekļauti portfelī un kas ir pieejami tūlītējai izmantošanai kā nodrošinājums papildu finansējuma saņemšanai saskaņā ar apstiprinātajām vai, ja ar portfeli rīkojas centrālā banka, neapstiprinātajām, bet vēl nefinansētajām kredītlīnijām, kas pieejamas iestādei, tostarp aktīvus, kurus kredītiestāde noguldījusi centrālajā iestādē kooperatīvā tīklā vai institucionālā aizsardzības shēmā; |
| --- | --- |

a)

aktīvus, kas iekļauti portfelī un kas ir pieejami tūlītējai izmantošanai kā nodrošinājums papildu finansējuma saņemšanai saskaņā ar apstiprinātajām vai, ja ar portfeli rīkojas centrālā banka, neapstiprinātajām, bet vēl nefinansētajām kredītlīnijām, kas pieejamas iestādei, tostarp aktīvus, kurus kredītiestāde noguldījusi centrālajā iestādē kooperatīvā tīklā vai institucionālā aizsardzības shēmā;

| b) | aktīvus, kurus iestāde ir saņēmusi kā nodrošinājumu, lai mazinātu kredītrisku nodrošinātajos kreditēšanas darījumos, nodrošinātajā finansējumā vai nodrošinātajos valūtas maiņas darījumos un ko kredītiestāde var realizēt; |
| --- | --- |

b)

aktīvus, kurus iestāde ir saņēmusi kā nodrošinājumu, lai mazinātu kredītrisku nodrošinātajos kreditēšanas darījumos, nodrošinātajā finansējumā vai nodrošinātajos valūtas maiņas darījumos un ko kredītiestāde var realizēt;

| c) | aktīvus, kas pievienoti papildus kā neobligātais papildu nodrošinājums segtajai obligāciju emisijai. |
| --- | --- |

c)

aktīvus, kas pievienoti papildus kā neobligātais papildu nodrošinājums segtajai obligāciju emisijai.

Šā punkta pirmās daļas a) punkta nolūkos iestādes pieņem, ka portfelī iekļautie aktīvi ir apgrūtināti, lai paaugstinātu likviditāti, pamatojoties uz likviditātes klasifikāciju, kā izklāstīts 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, pieaugošā secībā, sākot ar aktīviem, kuri nav iekļaujami likviditātes rezervēs.

7.   Tādu nestandarta, pagaidu darbību gadījumā, ko ECB vai dalībvalsts centrālā banka, vai trešās valsts centrālā banka veic, lai izpildītu savu uzdevumu tirgus mēroga finanšu spriedzes vai ārkārtēju makroekonomisko apstākļu periodā, samazinātu nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu var piemērot šādiem aktīviem:

| a) | atkāpjoties no 428.aw panta un no 428.z panta 1. punkta a) apakšpunkta, aktīviem, kas ir apgrūtināti attiecībā uz šajā daļā minētajām darbībām; |
| --- | --- |

a)

atkāpjoties no 428.aw panta un no 428.z panta 1. punkta a) apakšpunkta, aktīviem, kas ir apgrūtināti attiecībā uz šajā daļā minētajām darbībām;

| b) | atkāpjoties no 428.aw panta un no 428.ay panta b) punkta, naudas līdzekļiem, kas izriet no šajā daļā minētajām darbībām. |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no 428.aw panta un no 428.ay panta b) punkta, naudas līdzekļiem, kas izriet no šajā daļā minētajām darbībām.

Kompetentās iestādes, vienojušās ar to centrālo banku, kas ir attiecīgais darījuma partneris, nosaka nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kas ir piemērojams pirmās daļas a) un b) punktā minētajiem aktīviem. Pirmās daļas a) punktā minētajiem apgrūtinātajiem aktīviem piemērojamais nepieciešamā stabilā finansējuma koeficients nav zemāks par nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, ko minētajiem aktīviem piemērotu saskaņā ar 2. iedaļu, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma.

Piemērojot samazinātu nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu saskaņā ar otro daļu, kompetentās iestādes cieši uzrauga minētā samazinātā koeficienta ietekmi uz iestādes stabila finansējuma pozīcijām un vajadzības gadījumā veic attiecīgus uzraudzības pasākumus.

8.   Lai izvairītos no jebkādas dubultas aprēķināšanas, iestādes citās saskaņā ar šo nodaļu nepieciešamā stabilā finansējuma summas aprēķina daļās neiekļauj tādus ar nodrošinājumu saistītos aktīvus, ko atzīst par mainīgo drošības rezervi, kas iesniegta saskaņā ar 428.k panta 4. punkta b) apakšpunktu un 428.ah panta 2. punktu, vai ko atzīst par iesniegtām sākotnējām rezervēm vai par iemaksām CCP saistību neizpildes fondā saskaņā ar 428.ag panta a) un b) punktu.

9.   Nepieciešamā stabilā finansējuma summas aprēķinā iestādes iekļauj finanšu instrumentus, ārvalstu valūtas un preces, kurām ir izpildīts pirkuma pasūtījums. Nepieciešamā stabilā finansējuma summas aprēķinā iestādes neiekļauj finanšu instrumentus, ārvalstu valūtas un preces, kurām ir izpildīts pārdošanas pasūtījums, ar noteikumu, ka minētie darījumi iestāžu bilancē nav atspoguļoti kā darījumi ar atvasinājumiem vai nodrošinātu finansējumu un ka minētie darījumi tiks iekļauti iestāžu bilancē, kad tiks nokārtoti.

10.   Kompetentās iestādes var noteikt nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas piemērojami šajā nodaļā neminētiem ārpusbilances riska darījumiem, lai nodrošinātu, ka iestādēm ir pietiekams apjoms pieejamā stabilā finansējuma to riska darījumu daļai, kurai pēc prognozēm varētu būt nepieciešams finansējums viena gada periodā no neto stabila finansējuma rādītāja. Lai noteiktu minētos koeficientus, kompetentās iestādes jo īpaši ņem vērā būtisko kaitējumu, kas varētu tikt nodarīts iestādes reputācijai, ja minētais finansējums netiks sniegts.

Kompetentās iestādes vismaz reizi gadā informē EBI par to, kādu veidu ārpusbilances riska darījumiem tās ir noteikušas nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus. Minētajā ziņojumā tās iekļauj paskaidrojumu par minēto koeficientu noteikšanas metodiku.

428.ar pants

Aktīva atlikušais termiņš

1.   Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, iestādes ņem vērā savu aktīvu un ārpusbilances darījumu atlikušo termiņu saskaņā ar līgumā noteikto, nosakot nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas piemērojami šiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem saskaņā ar 2. iedaļu.

2.   Aktīviem, kas ir nošķirti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punktu, iestādes piemēro pieeju atbilstoši minēto aktīvu pamatā esošajam riska darījumam. Minētajiem aktīviem iestādes tomēr piemēro augstākus nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus atkarībā no apgrūtinājuma termiņa, ko nosaka kompetentās iestādes, kuras izvērtē, vai iestāde spēj brīvi realizēt vai apmainīt šādus aktīvus, un apsver saistību termiņu šo iestāžu klientiem, uz ko minētā nošķiršanas prasība attiecas.

3.   Aprēķinot aktīva atlikušo termiņu, iestādes ņem vērā iespējas līgumus, pamatojoties uz pieņēmumu, ka emitents vai darījumu partneris izmantos jebkādu iespējas līgumu, lai pagarinātu attiecīgā aktīva termiņu. Attiecībā uz iespējas līgumiem, kas ir īstenojami pēc iestādes ieskatiem, iestāde un kompetentās iestādes ņem vērā reputācijas faktorus, kas var ierobežot iestādes spēju neīstenot iespējas līgumu, jo īpaši, izvērtējot tirgus un klientu gaidas, ka iestādei aktīva termiņa beigu datumā būtu jāpagarina noteiktu aktīvu termiņš.

4.   Lai noteiktu nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kuri piemērojami saskaņā ar 2. iedaļu, amortizējamiem aizdevumiem, kuru atlikušais termiņš saskaņā ar līgumā noteikto ir viens gads vai vairāk, attiecībā uz termiņa daļu, kas ir mazāka par sešiem mēnešiem, un to daļu, kas ir no sešiem mēnešiem un mazāka par vienu gadu, ir jārīkojas kā ar aktīviem, kuru atlikušais termiņš ir attiecīgi mazāks par sešiem mēnešiem un no sešiem mēnešiem un mazāks par vienu gadu.

2. iedaļa

Nepieciešamā stabilā finansējuma koeficienti

428.as pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 0 % koeficients

1.   Nepieciešamā stabilā finansējuma 0 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem:

| a) | neapgrūtinātiem aktīviem, kas, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, ir 1. līmeņa augstas kvalitātes likvīdie aktīvi, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, neatkarīgi no to atbilstības minētajā deleģētajā noteiktajām operacionālajām prasībām; |
| --- | --- |

a)

neapgrūtinātiem aktīviem, kas, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, ir 1. līmeņa augstas kvalitātes likvīdie aktīvi, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, neatkarīgi no to atbilstības minētajā deleģētajā noteiktajām operacionālajām prasībām;

| b) | visām rezervēm, ko iestāde tur ECB vai dalībvalsts centrālajā bankā, vai trešās valsts centrālajā bankā, tostarp prasītām rezervēm un virsrezervēm; |
| --- | --- |

b)

visām rezervēm, ko iestāde tur ECB vai dalībvalsts centrālajā bankā, vai trešās valsts centrālajā bankā, tostarp prasītām rezervēm un virsrezervēm;

| c) | visiem prasījumiem pret ECB, dalībvalsts centrālo banku, vai trešās valsts centrālo banku, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

c)

visiem prasījumiem pret ECB, dalībvalsts centrālo banku, vai trešās valsts centrālo banku, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem;

| d) | aktīviem, kas iekļauti ar saistībām savstarpēji saistīto aktīvu kategorijā saskaņā ar 428.f pantu. |
| --- | --- |

d)

aktīviem, kas iekļauti ar saistībām savstarpēji saistīto aktīvu kategorijā saskaņā ar 428.f pantu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta b) apakšpunkta, kompetentās iestādes, vienojoties ar attiecīgo centrālo banku, var nolemt piemērot augstāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu prasītajām rezervēm, ņemot vērā jo īpaši, ciktāl rezervju prasības pastāv attiecībā uz viena gada periodu, un tāpēc tam ir nepieciešams attiecīgais stabilais finansējums.

Attiecībā uz filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, kurā prasītām centrālās bankas rezervēm piemēro augstāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu saskaņā ar neto stabila finansējuma prasībām, kas noteiktas minētās trešās valsts tiesību aktos, konsolidācijas nolūkos ņem vērā minēto augstāko nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu.

428.at pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 5 % koeficients

1.   Neizmantotajai daļai no piešķirtā kredīta un likviditātes iespējām, kā norādīts 460. panta 1. punktā minētajā deleģētajā aktā, piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 5 % koeficientu.

2.   Attiecībā uz visām atvasināto instrumentu līgumu savstarpējo prasījumu ieskaita kopām iestādes piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 5 % koeficientu minēto atvasināto instrumentu līgumu savstarpējo prasījumu ieskaita kopu absolūtajai patiesajai vērtībai, pirms ņem vērā jebkādu iesniegto nodrošinājumu, ja minētajām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām ir negatīva patiesā vērtība. Šā punkta nolūkos iestādes nosaka patieso vērtību, pirms ņem vērā jebkādus iesniegtos nodrošinājumus vai norēķinu maksājumus un ieņēmumus, kas ir saistīti ar šādu līgumu tirgus vērtības izmaiņām.

428.au pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 10 % koeficients

Nepieciešamā stabilā finansējuma 10 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem:

| a) | neapgrūtinātiem aktīviem, kas ir 1. līmeņa ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā; |
| --- | --- |

a)

neapgrūtinātiem aktīviem, kas ir 1. līmeņa ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā;

| b) | produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma ārpusbilances posteņiem, kā norādīts I pielikumā. |
| --- | --- |

b)

produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma ārpusbilances posteņiem, kā norādīts I pielikumā.

428.av pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 20 % koeficients

Neapgrūtinātiem aktīviem, kas ir 2.A līmeņa aktīvi, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, un neapgrūtinātām KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, ievērojot minēto deleģēto aktu, piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 20 % koeficientu neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā.

428.aw pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 50 % koeficients

Nepieciešamā stabilā finansējuma 50 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem:

| a) | nodrošinātiem un nenodrošinātiem aizdevumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, un ar noteikumu, ka to apgrūtinājuma termiņš ir mazāks par vienu gadu; |
| --- | --- |

a)

nodrošinātiem un nenodrošinātiem aizdevumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, un ar noteikumu, ka to apgrūtinājuma termiņš ir mazāks par vienu gadu;

| b) | visiem citiem aktīviem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, ja vien 428.as līdz 428.av pantā nav norādīts citādi; |
| --- | --- |

b)

visiem citiem aktīviem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, ja vien 428.as līdz 428.av pantā nav norādīts citādi;

| c) | aktīviem, kuru atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir vismaz seši mēneši, bet mazāk par vienu gadu, izņemot, ja minētajiem aktīviem saskaņā ar 428.ax, 428.ay un 426.az pantu būtu noteikts augstāks nepieciešamā stabilā finansējuma koeficients, kad tie tiek turēti neapgrūtināti – šādā gadījumā piemēro augstāko nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kāds būtu piemērojams, ja minētie aktīvi tiktu turēti neapgrūtināti. |
| --- | --- |

c)

aktīviem, kuru atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir vismaz seši mēneši, bet mazāk par vienu gadu, izņemot, ja minētajiem aktīviem saskaņā ar 428.ax, 428.ay un 426.az pantu būtu noteikts augstāks nepieciešamā stabilā finansējuma koeficients, kad tie tiek turēti neapgrūtināti – šādā gadījumā piemēro augstāko nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kāds būtu piemērojams, ja minētie aktīvi tiktu turēti neapgrūtināti.

428.ax pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 55 % koeficients

Aktīviem, kas ir atbilstīgi 2.B līmeņa aktīvi, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, un KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, ievērojot minēto deleģēto aktu, piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 55 % koeficientu neatkarīgi no to atbilstības operacionālajām prasībām un prasībām par likviditātes rezervju sastāvu, kā izklāstīts minētajā deleģētajā aktā, ar noteikumu, ka to apgrūtinājuma termiņš ir mazāks par vienu gadu.

428.ay pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 85 % koeficients

Nepieciešamā stabilā finansējuma 85 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem:

| a) | visiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem, tostarp naudai, kas iesniegti kā sākotnējā drošības rezerve atvasināto instrumentu līgumiem vai iesniegti kā iemaksa CCP saistību neizpildes fondā, izņemot tad, kad minētajiem aktīviem tiktu piemērots augstāks nepieciešamā stabilā finansējuma koeficients saskaņā ar 428.az pantu, ja tie turēti bez apgrūtinājuma, un minētajiem aktīviem šādā gadījumā piemēro augstāko nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kādu piemērotu, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma; |
| --- | --- |

a)

visiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem, tostarp naudai, kas iesniegti kā sākotnējā drošības rezerve atvasināto instrumentu līgumiem vai iesniegti kā iemaksa CCP saistību neizpildes fondā, izņemot tad, kad minētajiem aktīviem tiktu piemērots augstāks nepieciešamā stabilā finansējuma koeficients saskaņā ar 428.az pantu, ja tie turēti bez apgrūtinājuma, un minētajiem aktīviem šādā gadījumā piemēro augstāko nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu, kādu piemērotu, ja tie tiktu turēti bez apgrūtinājuma;

| b) | neapgrūtinātiem aizdevumiem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot aizdevumus finanšu klientiem, kuru termiņš nav nokavēts par vairāk nekā 90 dienām; |
| --- | --- |

b)

neapgrūtinātiem aizdevumiem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, izņemot aizdevumus finanšu klientiem, kuru termiņš nav nokavēts par vairāk nekā 90 dienām;

| c) | produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma bilances posteņiem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk; |
| --- | --- |

c)

produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējuma bilances posteņiem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk;

| d) | neapgrūtinātiem vērtspapīriem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, kuriem tiek pildītas saistības saskaņā ar 178. pantu un kuri nav uzskatāmi par likvīdiem aktīviem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu; |
| --- | --- |

d)

neapgrūtinātiem vērtspapīriem, kuru atlikušais termiņš ir viens gads vai vairāk, kuriem tiek pildītas saistības saskaņā ar 178. pantu un kuri nav uzskatāmi par likvīdiem aktīviem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu;

| e) | neapgrūtinātiem biržā tirgotiem kapitāla vērtspapīriem, kas nav uzskatāmi par 2.B līmeņa aktīviem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu; |
| --- | --- |

e)

neapgrūtinātiem biržā tirgotiem kapitāla vērtspapīriem, kas nav uzskatāmi par 2.B līmeņa aktīviem, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu;

| f) | fiziski tirgotām precēm, tostarp zeltam, bet neiekļaujot preču atvasinātos instrumentus. |
| --- | --- |

f)

fiziski tirgotām precēm, tostarp zeltam, bet neiekļaujot preču atvasinātos instrumentus.

428.az pants

Nepieciešamā stabilā finansējuma 100 % koeficients

1.   Nepieciešamā stabilā finansējuma 100 % koeficientu piemēro šādiem aktīviem:

| a) | visiem aktīviem, kuru atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir viens gads vai vairāk; |
| --- | --- |

a)

visiem aktīviem, kuru atlikušais apgrūtinājuma termiņš ir viens gads vai vairāk;

| b) | visiem tiem aktīviem, izņemot tos, kas minēti 428.as līdz 428.ay pantā, ieskaitot tādus aizdevumus finanšu klientiem, kuru atlikušais termiņš saskaņā ar līgumā noteikto ir viens gads vai vairāk, nerezultatīvus riska darījumus, posteņus, kas atņemti no pašu kapitāla, pamatlīdzekļus, ārpus biržas tirgotos kapitāla vērtspapīrus, saglabāto līdzdalības daļu, apdrošināšanas aktīvus, vērtspapīrus, kuriem netiek pildītas saistības. |
| --- | --- |

b)

visiem tiem aktīviem, izņemot tos, kas minēti 428.as līdz 428.ay pantā, ieskaitot tādus aizdevumus finanšu klientiem, kuru atlikušais termiņš saskaņā ar līgumā noteikto ir viens gads vai vairāk, nerezultatīvus riska darījumus, posteņus, kas atņemti no pašu kapitāla, pamatlīdzekļus, ārpus biržas tirgotos kapitāla vērtspapīrus, saglabāto līdzdalības daļu, apdrošināšanas aktīvus, vērtspapīrus, kuriem netiek pildītas saistības.

2.   Iestādes piemēro nepieciešamā stabilā finansējuma 100 % koeficientu starpībai, ja tā ir pozitīva, kas ir starp patieso vērtību summu visās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās ar pozitīvu patieso vērtību un patieso vērtību summu visās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās ar negatīvu patieso vērtību, ko aprēķina saskaņā ar 428.d pantu.

Pirmajā daļā minētajam aprēķinam piemēro šādus noteikumus:

| a) | mainīgo drošības rezervi, ko iestādes saņēmušas no saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar pozitīvu patieso vērtību, ar nosacījumu, ka nodrošinājums, kas saņemts kā mainīgā drošības rezerve, uzskatāms par 1. līmeņa aktīvu, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, un ja iestādes ir juridiski tiesīgas un praktiski spējīgas minēto nodrošinājumu izmantot tālāk; |
| --- | --- |

a)

mainīgo drošības rezervi, ko iestādes saņēmušas no saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar pozitīvu patieso vērtību, ar nosacījumu, ka nodrošinājums, kas saņemts kā mainīgā drošības rezerve, uzskatāms par 1. līmeņa aktīvu, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, kas norādītas minētajā deleģētajā aktā, un ja iestādes ir juridiski tiesīgas un praktiski spējīgas minēto nodrošinājumu izmantot tālāk;

| b) | visas mainīgās drošības rezerves, ko iestādes izvietojušas pie saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar negatīvu patieso vērtību.”; |
| --- | --- |

b)

visas mainīgās drošības rezerves, ko iestādes izvietojušas pie saviem darījumu partneriem, atskaita no tās patiesās vērtības, kas ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopai ar negatīvu patieso vērtību.”;

| 117) | regulas Septīto daļu aizstāj ar šādu:


  “SEPTĪTĀ DAĻA


  SVIRA



  429. pants
  Sviras rādītāja aprēķināšana

  1.   Iestādes aprēķina savu sviras rādītāju saskaņā ar 2., 3. un 4. punktā noteiktajām metodēm.


  2.   Sviras rādītāju aprēķina kā iestādes kapitāla mēru, dalītu ar minētās iestādes kopējās riska darījumu vērtības mēru un izsaka kā procentuālu attiecību.
  Iestādes aprēķina sviras rādītāju pārskata sniegšanas atsauces datumā.


  3.   Šā panta 2. punkta nolūkos kapitāla mērs ir pirmā līmeņa kapitāls.


  4.   Šā panta 2. punkta nolūkos kopējais riska darījumu vērtības mērs ir šādu riska darījumu vērtību summa:






  a) | aktīvi, izņemot II pielikumā uzskaitītos atvasināto instrumentu līgumus, 429.e pantā minētos kredītu atvasinātos instrumentus un pozīcijas, kas aprēķināti saskaņā ar 429.b panta 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

117)

regulas Septīto daļu aizstāj ar šādu:

“SEPTĪTĀ DAĻA

SVIRA

429. pants

Sviras rādītāja aprēķināšana

1.   Iestādes aprēķina savu sviras rādītāju saskaņā ar 2., 3. un 4. punktā noteiktajām metodēm.

2.   Sviras rādītāju aprēķina kā iestādes kapitāla mēru, dalītu ar minētās iestādes kopējās riska darījumu vērtības mēru un izsaka kā procentuālu attiecību.

Iestādes aprēķina sviras rādītāju pārskata sniegšanas atsauces datumā.

3.   Šā panta 2. punkta nolūkos kapitāla mērs ir pirmā līmeņa kapitāls.

4.   Šā panta 2. punkta nolūkos kopējais riska darījumu vērtības mērs ir šādu riska darījumu vērtību summa:

a)

aktīvi, izņemot II pielikumā uzskaitītos atvasināto instrumentu līgumus, 429.e pantā minētos kredītu atvasinātos instrumentus un pozīcijas, kas aprēķināti saskaņā ar 429.b panta 1. punktu;

| b) | II pielikumā uzskaitītie atvasināto instrumentu līgumi un kredītu atvasinātie instrumenti, tostarp ārpusbilances līgumi un kredītu atvasinātie instrumenti, kas aprēķināti saskaņā ar 429.c un 429.d pantu; |
| --- | --- |

b)

II pielikumā uzskaitītie atvasināto instrumentu līgumi un kredītu atvasinātie instrumenti, tostarp ārpusbilances līgumi un kredītu atvasinātie instrumenti, kas aprēķināti saskaņā ar 429.c un 429.d pantu;

| c) | palielinājumi par vērtspapīru finansēšanas darījumu darījuma partnera kredītrisku, tostarp tie, kas ir ārpusbilances, ko aprēķina saskaņā ar 429.e pantu; |
| --- | --- |

c)

palielinājumi par vērtspapīru finansēšanas darījumu darījuma partnera kredītrisku, tostarp tie, kas ir ārpusbilances, ko aprēķina saskaņā ar 429.e pantu;

| d) | ārpusbilances posteņi, izņemot II pielikumā uzskaitītos atvasināto instrumentu līgumus, 429.d un 429.g pantā minētos kredītu atvasinātos instrumentus, vērtspapīru finansēšanas darījumus un pozīcijas, kas aprēķināti saskaņā ar 429.f pantu; |
| --- | --- |

d)

ārpusbilances posteņi, izņemot II pielikumā uzskaitītos atvasināto instrumentu līgumus, 429.d un 429.g pantā minētos kredītu atvasinātos instrumentus, vērtspapīru finansēšanas darījumus un pozīcijas, kas aprēķināti saskaņā ar 429.f pantu;

| e) | regulārie pirkšanas vai pārdošanas darījumi, par kuriem tiek gaidīts norēķins, kas aprēķināti saskaņā ar 429.g pantu. |
| --- | --- |

e)

regulārie pirkšanas vai pārdošanas darījumi, par kuriem tiek gaidīts norēķins, kas aprēķināti saskaņā ar 429.g pantu.

Attiecībā uz ilgstošo norēķinu darījumiem attiecīgā gadījumā iestādes rīkojas saskaņā ar pirmās daļas a) līdz d) apakšpunktu.

Iestādes var samazināt pirmās daļas a) un d) apakšpunktā minētās riska darījumu vērtības par attiecīgo summu vispārējā kredītriska korekcijai attiecīgi pret bilances un ārpusbilances posteņiem, piemērojot nulles minimumu, ja kredītriska korekcijas ir samazinājušas pirmā līmeņa kapitālu.

5.   Atkāpjoties no 4. punkta d) apakšpunkta, piemēro šādus noteikumus:

| a) | atvasinātajam instrumentam, kas tiek uzskatīts par ārpusbilances posteni saskaņā ar 4. punkta d) apakšpunktu, bet ar ko rīkojas kā ar atvasinājumu saskaņā ar piemērojamajiem grāmatvedības regulējumam, piemēro minētajā apakšpunktā noteikto pieeju; |
| --- | --- |

a)

atvasinātajam instrumentam, kas tiek uzskatīts par ārpusbilances posteni saskaņā ar 4. punkta d) apakšpunktu, bet ar ko rīkojas kā ar atvasinājumu saskaņā ar piemērojamajiem grāmatvedības regulējumam, piemēro minētajā apakšpunktā noteikto pieeju;

| b) | ja iestādes klients, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, tieši veic atvasinātu darījumu ar CCP un ja iestāde garantē CCP sava klienta tirgus riska darījumu izpildi, kas izriet no minētā darījuma, iestāde aprēķina savu riska darījumu, kas izriet no garantijas, saskaņā ar 4. punkta b) apakšpunktu, tā, it kā minētā iestāde būtu tieši veikusi darījumu ar klientu, tostarp attiecībā uz mainīgās drošības rezerves saņemšanu vai sniegšanu naudā. |
| --- | --- |

b)

ja iestādes klients, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, tieši veic atvasinātu darījumu ar CCP un ja iestāde garantē CCP sava klienta tirgus riska darījumu izpildi, kas izriet no minētā darījuma, iestāde aprēķina savu riska darījumu, kas izriet no garantijas, saskaņā ar 4. punkta b) apakšpunktu, tā, it kā minētā iestāde būtu tieši veikusi darījumu ar klientu, tostarp attiecībā uz mainīgās drošības rezerves saņemšanu vai sniegšanu naudā.

Pirmās daļas b) apakšpunktā noteikto pieeju piemēro arī iestādei, ja tā darbojas kā augstāka līmeņa klients, kas garantē sava klienta tirdzniecības riska darījumu izpildi.

Šā punkta pirmās daļas b) apakšpunkta un otrās daļas nolūkos iestādes var uzskatīt radniecīgo struktūru par klientu tikai tad, ja minētā struktūra neietilpst regulatīvajā konsolidācijas piemērošanas jomā tādā līmenī, kādā piemēro 92. panta 3. punkta d) apakšpunktā izklāstīto prasību.

6.   Šā panta 4. punkta e) apakšpunkta un 429.g panta nolūkos “regulārie pirkšanas un pārdošanas darījumi” ir vērtspapīra pirkšana vai pārdošana saskaņā ar līgumiem, kuros ir noteikts, ka vērtspapīra piegāde jāveic laikposmā, kas kopumā noteikts ar likumu vai kas pieņemts attiecīgajā tirdzniecības vietā.

7.   Ja vien šajā daļā nepārprotami nav noteikts citādi, iestādes kopējo riska darījumu vērtību aprēķina saskaņā ar šādiem principiem:

| a) | fizisku vai finanšu nodrošinājumu, garantijas vai nopirktā kredītriska mazināšanu neizmanto, lai samazinātu kopējo riska darījumu vērtību; |
| --- | --- |

a)

fizisku vai finanšu nodrošinājumu, garantijas vai nopirktā kredītriska mazināšanu neizmanto, lai samazinātu kopējo riska darījumu vērtību;

| b) | neveic aktīvu savstarpēju ieskaitu ar saistībām. |
| --- | --- |

b)

neveic aktīvu savstarpēju ieskaitu ar saistībām.

8.   Atkāpjoties no 7. punkta b) apakšpunkta, iestādes var priekšfinansējuma aizdevuma vai starpposma aizdevuma riska darījumu vērtību samazināt ar pozitīvu atlikumu uz tā parādnieka uzkrājumu konta, kuram tika piešķirts aizdevums, un kopējā riska darījuma vērtības mērā iekļaut tikai no tā izrietošo summu, ar noteikumu, ka ir ievēroti visi šādi nosacījumi:

| a) | aizdevums tiek piešķirts ar nosacījumu, ka uzkrājumu konts tiek atvērts iestādē, kura piešķir aizdevumu, un ka gan aizdevumu, gan uzkrājumu kontu reglamentē vieni un tie paši sektorālie tiesību akti; |
| --- | --- |

a)

aizdevums tiek piešķirts ar nosacījumu, ka uzkrājumu konts tiek atvērts iestādē, kura piešķir aizdevumu, un ka gan aizdevumu, gan uzkrājumu kontu reglamentē vieni un tie paši sektorālie tiesību akti;

| b) | parādnieks visa aizdevuma termiņa laikā nevar uzkrājumu konta atlikumu daļēji vai pilnīgi izņemt; |
| --- | --- |

b)

parādnieks visa aizdevuma termiņa laikā nevar uzkrājumu konta atlikumu daļēji vai pilnīgi izņemt;

| c) | iestāde var bez nosacījumiem un neatsaucami izmantot uzkrājumu konta atlikumu, lai norēķinātos par jebkuru prasījumu, kas rodas saskaņā ar aizdevuma līgumu, gadījumos, ko reglamentē a) apakšpunktā minētie sektorālie tiesību akti, tostarp parādnieka maksājuma neizpildes vai maksātnespējas gadījumā. |
| --- | --- |

c)

iestāde var bez nosacījumiem un neatsaucami izmantot uzkrājumu konta atlikumu, lai norēķinātos par jebkuru prasījumu, kas rodas saskaņā ar aizdevuma līgumu, gadījumos, ko reglamentē a) apakšpunktā minētie sektorālie tiesību akti, tostarp parādnieka maksājuma neizpildes vai maksātnespējas gadījumā.

“Priekšfinansējuma aizdevums” jeb “starpposma aizdevums” ir aizdevums, ko aizņēmējam piešķir uz ierobežotu laikposmu, lai novērstu aizņēmēja finansējuma nepietiekamību, līdz kamēr tiek piešķirts galīgais aizdevums saskaņā ar kritērijiem sektorālajos tiesību aktos, ar kuriem šādus darījumus reglamentē.

429.a pants

Riska darījumi, kas nav ietverti kopējās riska darījumu vērtības mērā

1.   Atkāpjoties no 429. panta 4. punkta, iestāde var neiekļaut kopējās riska darījumu vērtības mērā šādus riska darījumus:

| a) | summas, kas atskaitītas no pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem saskaņā ar 36. panta 1. punkta d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

summas, kas atskaitītas no pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem saskaņā ar 36. panta 1. punkta d) apakšpunktu;

| b) | aktīvus, kas atskaitīti 429. panta 3. punktā minētā kapitāla mēra aprēķinā; |
| --- | --- |

b)

aktīvus, kas atskaitīti 429. panta 3. punktā minētā kapitāla mēra aprēķinā;

| c) | riska darījumus, kuriem piešķirta 0 % riska pakāpe saskaņā ar 113. panta 6. vai 7. punktu; |
| --- | --- |

c)

riska darījumus, kuriem piešķirta 0 % riska pakāpe saskaņā ar 113. panta 6. vai 7. punktu;

| d) | ja iestāde ir valsts attīstības kredītiestāde, – riska darījumus, kas izriet no aktīviem, kuri ir prasījumi centrālajām valdībām, reģionālajām pašvaldībām, vietējām pašpārvaldēm vai publiskā sektora struktūrām saistībā ar publiskā sektora ieguldījumiem un attīstību veicinošiem aizdevumiem; |
| --- | --- |

d)

ja iestāde ir valsts attīstības kredītiestāde, – riska darījumus, kas izriet no aktīviem, kuri ir prasījumi centrālajām valdībām, reģionālajām pašvaldībām, vietējām pašpārvaldēm vai publiskā sektora struktūrām saistībā ar publiskā sektora ieguldījumiem un attīstību veicinošiem aizdevumiem;

| e) | ja iestāde nav valsts attīstības kredītiestāde, riska darījumu daļas, kas izriet no attīstību veicinošu aizdevumu pastarpināšanas citām kredītiestādēm; |
| --- | --- |

e)

ja iestāde nav valsts attīstības kredītiestāde, riska darījumu daļas, kas izriet no attīstību veicinošu aizdevumu pastarpināšanas citām kredītiestādēm;

| f) | riska darījumu garantētās daļas, kas izriet no eksporta kredītiem, kuri izpilda abus turpmāk minētos nosacījumus:






  i) | garantiju ir sniedzis nefinansētas kredītaizsardzības atbilstīgs sniedzējs saskaņā ar 201. un 202. pantu, tostarp eksporta kredītu aģentūras vai centrālās valdības; |
| --- | --- | --- |

f)

riska darījumu garantētās daļas, kas izriet no eksporta kredītiem, kuri izpilda abus turpmāk minētos nosacījumus:

i)

garantiju ir sniedzis nefinansētas kredītaizsardzības atbilstīgs sniedzējs saskaņā ar 201. un 202. pantu, tostarp eksporta kredītu aģentūras vai centrālās valdības;

| ii) | riska darījuma garantētajai daļai piemēro 0 % riska pakāpi saskaņā ar 114. panta 2. vai 4. punktu vai 116. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

ii)

riska darījuma garantētajai daļai piemēro 0 % riska pakāpi saskaņā ar 114. panta 2. vai 4. punktu vai 116. panta 4. punktu;

| g) | ja iestāde ir QCCP tīrvērtes dalībnieks, minētās iestādes tirdzniecības riska darījumus, ar noteikumu, ka tiem ir veikta tīrvērte ar minēto QCCP un tie izpilda 306. panta 1. punkta c) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus; |
| --- | --- |

g)

ja iestāde ir QCCP tīrvērtes dalībnieks, minētās iestādes tirdzniecības riska darījumus, ar noteikumu, ka tiem ir veikta tīrvērte ar minēto QCCP un tie izpilda 306. panta 1. punkta c) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus;

| h) | ja iestāde ir augstāka līmeņa klients vairāku līmeņu klientu struktūrā, tirdzniecības riska darījumus ar tīrvērtes dalībnieku vai struktūru, kas kalpo kā augstākā līmeņa klients minētajai iestādei, ar noteikumu, ka ir izpildīti 305. panta 2. punktā izklāstītie nosacījumi, un ar noteikumu, ka iestādei nav pienākuma atmaksāt savam klientam visus zaudējumus, kas tam radušies tīrvērtes dalībnieka vai QCCP saistību neizpildes gadījumā; |
| --- | --- |

h)

ja iestāde ir augstāka līmeņa klients vairāku līmeņu klientu struktūrā, tirdzniecības riska darījumus ar tīrvērtes dalībnieku vai struktūru, kas kalpo kā augstākā līmeņa klients minētajai iestādei, ar noteikumu, ka ir izpildīti 305. panta 2. punktā izklāstītie nosacījumi, un ar noteikumu, ka iestādei nav pienākuma atmaksāt savam klientam visus zaudējumus, kas tam radušies tīrvērtes dalībnieka vai QCCP saistību neizpildes gadījumā;

| i) | fiduciāros aktīvus, kas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  i) | tos saskaņā ar valsts vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem atzīst iestādes bilancē saskaņā ar Direktīvas 86/635/EEK 10. pantu; |
| --- | --- | --- |

i)

fiduciāros aktīvus, kas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

i)

tos saskaņā ar valsts vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem atzīst iestādes bilancē saskaņā ar Direktīvas 86/635/EEK 10. pantu;

| ii) | tie atbilst kritērijiem par neatzīšanu, kas izklāstīti 9. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā (SFPS), ko attiecīgā gadījumā piemēro saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002; |
| --- | --- |

ii)

tie atbilst kritērijiem par neatzīšanu, kas izklāstīti 9. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā (SFPS), ko attiecīgā gadījumā piemēro saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002;

| iii) | tie atbilst kritērijiem par nekonsolidēšanu, kas izklāstīti 10. SFPS, ko attiecīgā gadījumā piemēro saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002; |
| --- | --- |

iii)

tie atbilst kritērijiem par nekonsolidēšanu, kas izklāstīti 10. SFPS, ko attiecīgā gadījumā piemēro saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002;

| j) | riska darījumus, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  i) | tie ir riska darījumi ar publiskā sektora struktūru; |
| --- | --- | --- |

j)

riska darījumus, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

i)

tie ir riska darījumi ar publiskā sektora struktūru;

| ii) | tiem piemēro pieeju, kas ir saskaņā ar 116. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

ii)

tiem piemēro pieeju, kas ir saskaņā ar 116. panta 4. punktu;

| iii) | tie izriet no noguldījumiem, kurus iestādei ir juridisks pienākums nodot i) punktā minētajai publiskā sektora struktūrai vispārējās nozīmes ieguldījumu finansēšanas nolūkos; |
| --- | --- |

iii)

tie izriet no noguldījumiem, kurus iestādei ir juridisks pienākums nodot i) punktā minētajai publiskā sektora struktūrai vispārējās nozīmes ieguldījumu finansēšanas nolūkos;

| k) | nodrošinājuma pārpalikumu, kas noguldīts pie trīspusējiem aģentiem un nav izsniegts; |
| --- | --- |

k)

nodrošinājuma pārpalikumu, kas noguldīts pie trīspusējiem aģentiem un nav izsniegts;

| l) | debitoru saistības, ja saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu iestāde atzīst naudā darījumu partnerim izmaksāto mainīgās drošības rezervi kā debitoru saistības, ar noteikumu, ka ir izpildīti 429.c panta 3. punkta a) līdz e) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi; |
| --- | --- |

l)

debitoru saistības, ja saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu iestāde atzīst naudā darījumu partnerim izmaksāto mainīgās drošības rezervi kā debitoru saistības, ar noteikumu, ka ir izpildīti 429.c panta 3. punkta a) līdz e) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi;

| m) | vērtspapīrotos riska darījumus no tradicionālās vērtspapīrošanas, kas atbilst 244. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem par būtiska riska pārvešanu; |
| --- | --- |

m)

vērtspapīrotos riska darījumus no tradicionālās vērtspapīrošanas, kas atbilst 244. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem par būtiska riska pārvešanu;

| n) | šādus riska darījumus iestādes centrālajā bankā, kas noslēgti pēc atbrīvojuma un kam piemēro 5. un 6. punktā izklāstītos nosacījumus:






  i) | monētas un banknotes, kas veido likumīgu valūtu centrālās bankas jurisdikcijā; |
| --- | --- | --- |

n)

šādus riska darījumus iestādes centrālajā bankā, kas noslēgti pēc atbrīvojuma un kam piemēro 5. un 6. punktā izklāstītos nosacījumus:

i)

monētas un banknotes, kas veido likumīgu valūtu centrālās bankas jurisdikcijā;

| ii) | aktīvus, kas ir prasījumi pret centrālo banku, tostarp centrālajā bankā turētās rezerves; |
| --- | --- |

ii)

aktīvus, kas ir prasījumi pret centrālo banku, tostarp centrālajā bankā turētās rezerves;

| o) | ja iestādei ir piešķirta atļauja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014 16. pantu un 54. panta 2. punkta a) apakšpunktu, iestādes riska darījumi, kas izriet no banku tipa papildpakalpojumiem, kuri ir uzskaitīti minētās regulas pielikuma C iedaļas a) punktā un ir tieši saistīti ar minētā pielikuma A un B iedaļā uzskaitītajiem pamatpakalpojumiem vai papildpakalpojumiem; |
| --- | --- |

o)

ja iestādei ir piešķirta atļauja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014 16. pantu un 54. panta 2. punkta a) apakšpunktu, iestādes riska darījumi, kas izriet no banku tipa papildpakalpojumiem, kuri ir uzskaitīti minētās regulas pielikuma C iedaļas a) punktā un ir tieši saistīti ar minētā pielikuma A un B iedaļā uzskaitītajiem pamatpakalpojumiem vai papildpakalpojumiem;

| p) | ja iestāde ir norīkota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014 54. panta 2. punkta b) apakšpunktu, iestādes riska darījumi, kas izriet no banku tipa papildpakalpojumiem, kuri ir uzskaitīti minētās regulas pielikuma C iedaļas a) punktā un ir tieši saistīti ar centrālā vērtspapīru depozitārija, kam atļauja izsniegta saskaņā ar minētās regulas 16. pantu, pamatpakalpojumiem vai papildpakalpojumiem, kuri ir uzskaitīti minētā pielikuma A un B iedaļā. |
| --- | --- |

p)

ja iestāde ir norīkota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014 54. panta 2. punkta b) apakšpunktu, iestādes riska darījumi, kas izriet no banku tipa papildpakalpojumiem, kuri ir uzskaitīti minētās regulas pielikuma C iedaļas a) punktā un ir tieši saistīti ar centrālā vērtspapīru depozitārija, kam atļauja izsniegta saskaņā ar minētās regulas 16. pantu, pamatpakalpojumiem vai papildpakalpojumiem, kuri ir uzskaitīti minētā pielikuma A un B iedaļā.

Šā punkta pirmās daļas m) apakšpunkta nolūkos iestādes kopējās riska darījuma vērtības mērā iekļauj jebkādu saglabātu riska darījumu.

2.   Šā panta 1. punkta d) un e) apakšpunktu nolūkos valsts attīstības kredītiestāde ir kredītiestāde, kas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

| a) | to ir izveidojusi dalībvalsts centrālā valdība, reģionālā pašvaldība vai vietējā pašpārvalde; |
| --- | --- |

a)

to ir izveidojusi dalībvalsts centrālā valdība, reģionālā pašvaldība vai vietējā pašpārvalde;

| b) | tās darbība, kas nav saistīta ar iesaistīšanos konkurencē, aprobežojas ar to, ka tiek virzīti specifiski finanšu, sociālās vai ekonomiskās publiskās politikas mērķi saskaņā ar minēto iestādi reglamentējošiem likumiem un noteikumiem, tostarp statūtiem; |
| --- | --- |

b)

tās darbība, kas nav saistīta ar iesaistīšanos konkurencē, aprobežojas ar to, ka tiek virzīti specifiski finanšu, sociālās vai ekonomiskās publiskās politikas mērķi saskaņā ar minēto iestādi reglamentējošiem likumiem un noteikumiem, tostarp statūtiem;

| c) | tās mērķis nav gūt maksimālu peļņu vai tirgus daļu; |
| --- | --- |

c)

tās mērķis nav gūt maksimālu peļņu vai tirgus daļu;

| d) | atkarībā no Savienības valsts atbalsta noteikumiem centrālās valdības, reģionālās pašvaldības vai vietējās pašpārvaldes pienākums ir aizsargāt kredītiestādes dzīvotspēju vai tieši vai netieši garantēt vismaz 90 % no kredītiestādes pašu kapitāla prasībām, finansējuma prasībām vai piešķirtajiem attīstību veicinošajiem aizdevumiem; |
| --- | --- |

d)

atkarībā no Savienības valsts atbalsta noteikumiem centrālās valdības, reģionālās pašvaldības vai vietējās pašpārvaldes pienākums ir aizsargāt kredītiestādes dzīvotspēju vai tieši vai netieši garantēt vismaz 90 % no kredītiestādes pašu kapitāla prasībām, finansējuma prasībām vai piešķirtajiem attīstību veicinošajiem aizdevumiem;

| e) | tā nepieņem segtos noguldījumus, kā definēts Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 5) apakšpunktā vai valsts tiesību aktos, ar kuriem īsteno minēto direktīvu, kas var būt klasificēti kā fiksēta termiņa noguldījumi vai krājnoguldījumi, no patērētājiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK 3. panta a) punktā (*13). |
| --- | --- |

e)

tā nepieņem segtos noguldījumus, kā definēts Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 5) apakšpunktā vai valsts tiesību aktos, ar kuriem īsteno minēto direktīvu, kas var būt klasificēti kā fiksēta termiņa noguldījumi vai krājnoguldījumi, no patērētājiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK 3. panta a) punktā (*13).

Pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkos publiskās politikas mērķi var ietvert finansējuma nodrošināšanu attiecīgajai dalībvalstij noteiktu ekonomisko sektoru vai ģeogrāfisko teritoriju veicināšanas vai attīstības nolūkos.

Pirmās daļas d) un e) apakšpunkta nolūkos un neskarot Savienības valsts atbalsta noteikumus un dalībvalstu pienākumus saskaņā ar to, kompetentās iestādes var, pēc kādas iestādes lūguma, uzskatīt minētās iestādes organizatoriski, strukturāli un finansiāli neatkarīgu un autonomu struktūrvienību par valsts attīstības kredītiestādi, ar noteikumu, ka šī struktūriestāde atbilst visiem nosacījumiem, kas uzskaitīti šā punkta pirmajā daļā un ka šāda attieksme neietekmē minētās iestādes uzraudzības efektivitāti. Kompetentās iestādes nekavējoties informē Komisiju un EBI par visiem lēmumiem – šīs daļas nolūkos – uzskatīt kādas iestādes struktūrvienību par valsts attīstības kredītiestādi. Kompetentā iestāde šādu lēmumu pārskata ik gadu.

3.   Šā panta 1. punkta d) un e) apakšpunkta un 2. punkta d) apakšpunkta nolūkos “attīstību veicinošs aizdevums” ir aizdevums, ko tieši vai izmantojot starpniecības kredītiestādi nolūkos, kas nav saistīti ar konkurenci vai peļņas gūšanu, izsniegusi valsts attīstības kredītiestāde vai dalībvalsts centrālās valdības, reģionālo pašvaldību vai vietējo pašpārvalžu izveidota struktūra, lai sekmētu dalībvalsts centrālās valdības, reģionālo pašvaldību vai vietējo pašpārvalžu publiskās politikas mērķu sasniegšanu.

4.   Iestādes neizslēdz šā panta 1. punkta g) un h) apakšpunktā minētos tirdzniecības riska darījumus, ja nav izpildīts 429. panta 5. punkta trešajā daļā izklāstītais nosacījums.

5.   Iestādes var izslēgt 1. punkta n) apakšpunktā uzskaitītos riska darījumus, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | iestādes kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar atbilstīgo centrālo banku ir noteikusi un publiski paziņojusi, ka pastāv ārkārtas apstākļi, kuros veikt izslēgšanu ir pamatoti, lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

iestādes kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar atbilstīgo centrālo banku ir noteikusi un publiski paziņojusi, ka pastāv ārkārtas apstākļi, kuros veikt izslēgšanu ir pamatoti, lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu;

| b) | atbrīvojumu piešķir uz ierobežotu termiņu, kas nepārsniedz vienu gadu. |
| --- | --- |

b)

atbrīvojumu piešķir uz ierobežotu termiņu, kas nepārsniedz vienu gadu.

6.   Riska darījumi, kas izslēdzami saskaņā ar 1. punkta n) apakšpunkta atbilst abiem šādiem nosacījumiem:

| a) | tie ir denominēti tādā pašā valūtā kā iestādes pieņemtie noguldījumi; |
| --- | --- |

a)

tie ir denominēti tādā pašā valūtā kā iestādes pieņemtie noguldījumi;

| b) | to vidējais termiņš ievērojami nepārsniedz iestādes pieņemto noguldījumu vidējo termiņu. |
| --- | --- |

b)

to vidējais termiņš ievērojami nepārsniedz iestādes pieņemto noguldījumu vidējo termiņu.

7.   Atkāpjoties no 92. panta 1. punkta d) apakšpunkta, ja iestāde izslēdz riska darījumus, kas minēti šā panta 1. punkta n) apakšpunktā, izslēgšanas laikā tā vienmēr atbilst šādai koriģēta sviras rādītāja prasībai:

Formula

kur:

| aLR | = | koriģēts sviras rādītājs; |
| --- | --- | --- |
| EMLR | = | iestādes kopējās riska darījumu vērtības mērs, kā definēts 429. panta 4. punktā, tostarp riska darījumi, kas izslēgti saskaņā ar šā panta 1. punkta n) apakšpunktu; un |
| CB | = | to riska darījumu summa, kas izslēgti saskaņā ar šā panta 1. punkta n) apakšpunktu. |

aLR

=

koriģēts sviras rādītājs;

EMLR

=

iestādes kopējās riska darījumu vērtības mērs, kā definēts 429. panta 4. punktā, tostarp riska darījumi, kas izslēgti saskaņā ar šā panta 1. punkta n) apakšpunktu; un

CB

=

to riska darījumu summa, kas izslēgti saskaņā ar šā panta 1. punkta n) apakšpunktu.

429.b pants

Aktīvu riska darījuma vērtības aprēķināšana

1.   Iestādes aprēķina riska darījuma vērtību aktīviem, izņemot II pielikumā uzskaitītos atvasināto instrumentu līgumus, 429.e pantā minētos kredītu atvasinātos instrumentus un pozīcijas, saskaņā ar šādiem principiem:

| a) | aktīvu riska darījumu vērtība ir riska darījumu vērtība, kā minēts 111. panta 1. punkta pirmajā teikumā; |
| --- | --- |

a)

aktīvu riska darījumu vērtība ir riska darījumu vērtība, kā minēts 111. panta 1. punkta pirmajā teikumā;

| b) | neveic vērtspapīru finansēšanas darījumu savstarpēju ieskaitu. |
| --- | --- |

b)

neveic vērtspapīru finansēšanas darījumu savstarpēju ieskaitu.

2.   Naudas kopfonda veidošanas shēma, ko piedāvā iestāde, nepārkāpj 429. panta 7. punkta b) apakšpunktā minēto nosacījumu tikai tad, ja šī shēma atbilst abiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | iestāde, kas piedāvā naudas kopfonda veidošanas shēmu, pārved shēmā iekļautās grupas sabiedrību vairāku atsevišķu kontu kredīta un debeta atlikumus (sākotnējos kontus) atsevišķā vienā kontā un tādējādi sākotnējo kontu atlikumus iestata uz nulli; |
| --- | --- |

a)

iestāde, kas piedāvā naudas kopfonda veidošanas shēmu, pārved shēmā iekļautās grupas sabiedrību vairāku atsevišķu kontu kredīta un debeta atlikumus (sākotnējos kontus) atsevišķā vienā kontā un tādējādi sākotnējo kontu atlikumus iestata uz nulli;

| b) | iestādes šīs daļas a) apakšpunktā minētās darbības veic katru dienu. |
| --- | --- |

b)

iestādes šīs daļas a) apakšpunktā minētās darbības veic katru dienu.

Šā punkta un 3. punkta nolūkos naudas kopfonda veidošanas shēma ir kārtība, saskaņā ar kuru vairāku atsevišķu kontu kredīta vai debeta atlikumus apvieno naudas vai likviditātes pārvaldības nolūkos.

3.   Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, naudas kopfonda veidošanas shēma, kas neatbilst minētā punkta b) apakšpunktā izklāstītajam nosacījumam, taču atbilst minētā punkta a) apakšpunktā izklāstītajam nosacījumam, nepārkāpj 429. panta 7. punkta b) apakšpunktā izklāstīto nosacījumu, ar noteikumu, ka shēma atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

| a) | iestādei saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem ir juridiski īstenojamas tiesības savstarpēji dzēst sākotnējo kontu atlikumus, veicot pārvedumu uz vienu atsevišķu kontu jebkurā laikā; |
| --- | --- |

a)

iestādei saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem ir juridiski īstenojamas tiesības savstarpēji dzēst sākotnējo kontu atlikumus, veicot pārvedumu uz vienu atsevišķu kontu jebkurā laikā;

| b) | starp sākotnējo kontu atlikumiem nav termiņu nesakritību; |
| --- | --- |

b)

starp sākotnējo kontu atlikumiem nav termiņu nesakritību;

| c) | iestāde iekasē vai maksā procentus, pamatojoties uz sākotnējo kontu kombinēto atlikumu; |
| --- | --- |

c)

iestāde iekasē vai maksā procentus, pamatojoties uz sākotnējo kontu kombinēto atlikumu;

| d) | iestādes kompetentā iestāde uzskata, ka visu sākotnējo kontu atlikumu pārvedumu regularitāte atbilst tam, ar kādu nolūku naudas kopfonda veidošanas shēmas tikai kombinētais atlikums tiek iekļauts kopējās riska darījumu vērtības mērā. |
| --- | --- |

d)

iestādes kompetentā iestāde uzskata, ka visu sākotnējo kontu atlikumu pārvedumu regularitāte atbilst tam, ar kādu nolūku naudas kopfonda veidošanas shēmas tikai kombinētais atlikums tiek iekļauts kopējās riska darījumu vērtības mērā.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta b) apakšpunkta, vērtspapīru finansēšanas darījumā ar kādu darījumu partneri iestādes drīkst aprēķināt saņemamās naudas un maksājamās naudas riska darījuma neto vērtību tikai tad, ja tiek izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | darījumiem ir vienāds skaidrs galīgā norēķina datums; |
| --- | --- |

a)

darījumiem ir vienāds skaidrs galīgā norēķina datums;

| b) | tiesības veikt darījumu partnerim maksājamās summas savstarpēju ieskaitu ar summu, ko ir parādā darījumu partneris, ir juridiski īstenojamas parastās uzņēmējdarbības gaitā un saistību nepildīšanas, maksātnespējas vai bankrota gadījumā; |
| --- | --- |

b)

tiesības veikt darījumu partnerim maksājamās summas savstarpēju ieskaitu ar summu, ko ir parādā darījumu partneris, ir juridiski īstenojamas parastās uzņēmējdarbības gaitā un saistību nepildīšanas, maksātnespējas vai bankrota gadījumā;

| c) | darījumu partneru nolūks ir norēķināties neto vai vienlaikus, vai arī uz darījumiem attiecas norēķinu mehānisms, kura piemērošanas rezultāts ir funkcionāli ekvivalents neto norēķinam. |
| --- | --- |

c)

darījumu partneru nolūks ir norēķināties neto vai vienlaikus, vai arī uz darījumiem attiecas norēķinu mehānisms, kura piemērošanas rezultāts ir funkcionāli ekvivalents neto norēķinam.

5.   Šā panta 4. punkta c) apakšpunkta nolūkos iestādes var uzskatīt, ka norēķinu mehānisma piemērošana ir funkcionāli ekvivalenta neto norēķinam tikai tad, ja norēķinu datumā saskaņā ar minēto mehānismu veikto darījumu naudas plūsmu neto rezultāts ir vienāds ar neto norēķina vienu konkrētu neto summu un tiek izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | darījumi ir veikti, izmantojot vienu un to pašu norēķinu sistēmu vai norēķinu sistēmas, kas izmanto kopēju norēķinu infrastruktūru; |
| --- | --- |

a)

darījumi ir veikti, izmantojot vienu un to pašu norēķinu sistēmu vai norēķinu sistēmas, kas izmanto kopēju norēķinu infrastruktūru;

| b) | norēķinu kārtību nodrošina ar naudas vai diennakts kredītiespējām, kas paredzētas, lai nodrošinātu, ka norēķināšanās par darījumiem notiks līdz darbdienas beigām; |
| --- | --- |

b)

norēķinu kārtību nodrošina ar naudas vai diennakts kredītiespējām, kas paredzētas, lai nodrošinātu, ka norēķināšanās par darījumiem notiks līdz darbdienas beigām;

| c) | jebkādi jautājumi, kas rodas saistībā ar vērtspapīru finansēšanas darījumu vērtspapīru pozīcijām, netraucē pabeigt saņemamās un maksājamās naudas neto norēķinu. |
| --- | --- |

c)

jebkādi jautājumi, kas rodas saistībā ar vērtspapīru finansēšanas darījumu vērtspapīru pozīcijām, netraucē pabeigt saņemamās un maksājamās naudas neto norēķinu.

Pirmās daļas c) apakšpunktā izklāstītais nosacījums ir izpildīts vienīgi tad, ja vērtspapīru finansēšanas darījuma neizpilde norēķinu mehānismā var kavēt tikai atbilstīgas naudas pozīcijas norēķinu vai var radīt pienākumu attiecībā uz norēķinu mehānismu, ko nodrošina ar saistīto kredītiespēju.

Ja norēķinu mehānismā paredzētā norēķinu perioda beigās ir vērtspapīru finansēšanas darījumu vērtspapīru pozīcijas neizpilde norēķinu mehānismā, iestādes izdala šo darījumu un tā atbilstīgo naudas pozīciju no savstarpējo prasījumu ieskaita kopas un skata to bruto izteiksmē.

429.c pants

Atvasināto instrumentu riska darījuma vērtības aprēķināšana

1.   Iestādes aprēķina riska darījuma vērtību II pielikumā uzskaitītajiem atvasināto instrumentu līgumiem un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, tostarp tiem, kas ir ārpus bilances, saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 3. iedaļā izklāstīto metodi.

Aprēķinot riska darījumu vērtību, iestādes var ņemt vērā ietekmi, ko rada pārjaunojuma līgumi un citi savstarpējā ieskaita līgumi saskaņā ar 295. pantu. Iestādes neņem vērā dažādu produktu savstarpējo prasījumu ieskaitu, bet var veikt ieskaitu produkta kategorijas ietvaros, kā norādīts 272. panta 25. punkta c) apakšpunktā, un kredīta atvasinātos instrumentus, ja tiem piemēro dažādu produktu savstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita līgumu, kā norādīts 295. panta c) apakšpunktā.

Iestādes iekļauj kopējās riska darījuma vērtības mērā pārdotos iespējas līgumus pat tad, ja to riska darījuma vērtība var būt noteikta nulles apmērā saskaņā ar 274. panta 5. punktā sniegto pieeju.

2.   Ja nodrošinājuma sniegšana saistībā ar atvasināto instrumentu līgumiem samazina aktīvu summu saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, iestādes apvērš minēto samazinājumu.

3.   Šā panta 1. punkta nolūkos iestādes, aprēķinot atvasināto instrumentu līgumu aizstāšanas izmaksas saskaņā ar 275. pantu, drīkst atzīt tikai tādu nodrošinājumu, kas saņemts naudā no to darījumu partneriem kā mainīgā drošības rezerve, kā norādīts 275. pantā, ja piemērojamajā grāmatvedības regulējumā jau nav atzīta mainīgā drošības rezerve kā riska darījuma vērtības samazinājums un ja tiek izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | attiecībā uz darījumiem, kuru tīrvērte nav veikta ar atbilstīga centrālā darījumu partnera (QCCP) starpniecību, netiek nošķirta saņēmēja darījumu partnera saņemtā nauda; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz darījumiem, kuru tīrvērte nav veikta ar atbilstīga centrālā darījumu partnera (QCCP) starpniecību, netiek nošķirta saņēmēja darījumu partnera saņemtā nauda;

| b) | mainīgo drošības rezervi aprēķina un ar to apmainās vismaz katru dienu, pamatojoties uz atvasināto instrumentu pozīciju vērtēšanu pēc tirgus vērtības; |
| --- | --- |

b)

mainīgo drošības rezervi aprēķina un ar to apmainās vismaz katru dienu, pamatojoties uz atvasināto instrumentu pozīciju vērtēšanu pēc tirgus vērtības;

| c) | saņemtā mainīgā drošības rezerve ir tādā valūtā, kā norādīts atvasinātā instrumenta līgumā, reglamentējošajā savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumā, atbilstošā savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līguma kredītatbalsta pielikumā vai kā definēts jebkurā savstarpējo prasījumu ieskaita līgumā ar QCCP; |
| --- | --- |

c)

saņemtā mainīgā drošības rezerve ir tādā valūtā, kā norādīts atvasinātā instrumenta līgumā, reglamentējošajā savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumā, atbilstošā savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līguma kredītatbalsta pielikumā vai kā definēts jebkurā savstarpējo prasījumu ieskaita līgumā ar QCCP;

| d) | saņemtā mainīgā drošības rezerve ir pilna summa, kāda būtu vajadzīga, lai dzēstu atvasinātā instrumenta līguma pēc tirgus vērtības noteikto riska darījuma vērtību, piemērojot darījumu partnerim piemērojamos sliekšņus un minimālās pārskaitījuma summas; |
| --- | --- |

d)

saņemtā mainīgā drošības rezerve ir pilna summa, kāda būtu vajadzīga, lai dzēstu atvasinātā instrumenta līguma pēc tirgus vērtības noteikto riska darījuma vērtību, piemērojot darījumu partnerim piemērojamos sliekšņus un minimālās pārskaitījuma summas;

| e) | atvasināto instrumentu līgums un mainīgā drošības rezerve starp iestādi un minētā līguma darījumu partneri ir iekļauti vienā savstarpējo prasījumu ieskaita līgumā, ko iestāde var atzīt par risku mazinošu saskaņā ar 295. pantu. |
| --- | --- |

e)

atvasināto instrumentu līgums un mainīgā drošības rezerve starp iestādi un minētā līguma darījumu partneri ir iekļauti vienā savstarpējo prasījumu ieskaita līgumā, ko iestāde var atzīt par risku mazinošu saskaņā ar 295. pantu.

Ja iestāde sniedz darījumu partnerim naudas nodrošinājumu un minētais nodrošinājums atbilst pirmās daļas a) līdz e) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem, iestāde uzskata, ka minētais nodrošinājums ir darījumu partnerim iesniegtā mainīgā drošības rezerve, un iekļauj to aizstāšanas izmaksu aprēķinā.

Pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkos iestāde var uzskatīt, ka ir izpildījusi tur izklāstīto nosacījumu, ja mainīgā drošības rezerve ir apmainīta nākamās tirdzniecības dienas rītā pēc tirdzniecības dienas, kurā atvasinātā instrumenta līgums bija noteikts, ar noteikumu, ka apmaiņa veikta, pamatojoties uz līguma vērtību tās tirdzniecības dienas beigās, kurā līgums bija noteikts.

Pirmās daļas d) apakšpunkta nolūkos, ja rodas domstarpības par drošības rezervi, iestādes var atzīt apmainītā neapstrīdamā nodrošinājuma summu.

4.   Šā panta 1. punkta nolūkos iestādes neiekļauj saņemto nodrošinājumu NICA aprēķinā, kā definēts 272. panta 12.a) punktā, izņemot atvasināto instrumentu līgumus ar klientiem, ja QCCP ir veicis minēto līgumu tīrvērti.

5.   Šā panta 1. punkta nolūkos iestādes, aprēķinot iespējamo nākotnes riska darījumu saskaņā ar 278. panta 1. punktu, nosaka, ka reizinātāja vērtība ir viens, izņemot atvasināto instrumentu līgumus ar klientiem, ja QCCP ir veicis minēto līgumu tīrvērti.

6.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, iestādes var izmantot trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 4. vai 5. iedaļā minēto metodi, lai noteiktu riska darījuma vērtību atvasināto instrumentu līgumiem, kas uzskaitīti II pielikuma 1. un 2. punktā, bet tikai gadījumā, ja tās izmanto to pašu metodi, lai noteiktu riska darījuma vērtību minētajiem līgumiem nolūkā izpildīt 92. pantā noteiktās pašu kapitāla prasības.

Ja iestādes izmanto kādu no pirmajā daļā minētajām metodēm, tās nedrīkst samazināt kopējās riska darījuma vērtības mēru par drošības rezerves summu, ko tās saņēmušas.

429.d pants

Papildu noteikumi attiecībā uz pārdoto kredītu atvasināto instrumentu riska darījuma vērtības aprēķināšanu

1.   Šā panta nolūkos “pārdotais kredītu atvasinātais instruments” ir jebkāds finanšu instruments, ar kura starpniecību iestāde faktiski nodrošina kredītaizsardzību, tostarp kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi, kopējo ieņēmumu mijmaiņas līgumi un iespējas līgumi, ja iestādei ir pienākums nodrošināt kredītaizsardzību saskaņā ar iespējas līgumā noteiktajiem nosacījumiem.

2.   Papildus 429.c pantā paredzētajam aprēķinam iestādes pārdoto kredītu atvasināto instrumentu riska darījuma vērtības aprēķinā iekļauj efektīvās nosacītās summas, kas minētas pārdotajos kredītu atvasinātajos instrumentos un kas samazinātas par jebkurām negatīvām patiesās vērtības izmaiņām, kas iekļautas pirmā līmeņa kapitālā attiecībā uz minētajiem pārdotajiem kredītu atvasinātajiem instrumentiem.

Iestādes aprēķina pārdoto kredītu atvasināto instrumentu efektīvo nosacīto summu, koriģējot minēto atvasināto instrumentu nosacīto summu tā, lai atainotu patieso riska darījumu līgumos, kuros izmantota svira vai kas citādi uzlaboti ar darījuma struktūru.

3.   Iestādes var pilnībā vai daļēji samazināt riska darījuma vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punktu, par nopirkto kredītu atvasināto instrumentu efektīvo nosacīto summu, ar noteikumu, ka tiek izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | nopirktā kredītu atvasinātā instrumenta atlikušais termiņš ir vienāds vai ilgāks par pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atlikušo termiņu; |
| --- | --- |

a)

nopirktā kredītu atvasinātā instrumenta atlikušais termiņš ir vienāds vai ilgāks par pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atlikušo termiņu;

| b) | nopirktajam kredītu atvasinātajam instrumentam pretējā gadījumā piemēro tādus pašus vai stingrākus būtiskos nosacījumus, nekā tie ir atbilstošajā pārdotajā kredītu atvasinātajā instrumentā; |
| --- | --- |

b)

nopirktajam kredītu atvasinātajam instrumentam pretējā gadījumā piemēro tādus pašus vai stingrākus būtiskos nosacījumus, nekā tie ir atbilstošajā pārdotajā kredītu atvasinātajā instrumentā;

| c) | nopirktais kredītu atvasinātais instruments nav nopirkts no darījumu partnera, kas varētu pakļaut iestādi īpašam negatīvam riskam, kā definēts 291. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

nopirktais kredītu atvasinātais instruments nav nopirkts no darījumu partnera, kas varētu pakļaut iestādi īpašam negatīvam riskam, kā definēts 291. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| d) | ja pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta efektīvā nosacītā summa ir samazināta par patiesās vērtības negatīvām izmaiņām, kas iekļautas iestādes pirmā līmeņa kapitālā, nopirktā kredītu atvasinātā instrumenta efektīvo nosacīto summu samazina par patiesās vērtības jebkādam pozitīvām izmaiņām, kas iekļautas iestādes pirmā līmeņa kapitālā; |
| --- | --- |

d)

ja pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta efektīvā nosacītā summa ir samazināta par patiesās vērtības negatīvām izmaiņām, kas iekļautas iestādes pirmā līmeņa kapitālā, nopirktā kredītu atvasinātā instrumenta efektīvo nosacīto summu samazina par patiesās vērtības jebkādam pozitīvām izmaiņām, kas iekļautas iestādes pirmā līmeņa kapitālā;

| e) | nopirkto kredītu atvasināto instrumentu neiekļauj darījumā, kuram iestāde veikusi tīrvērti klienta vārdā vai kuram iestāde veikusi tīrvērti kā augstāka līmeņa klients vairāku līmeņu klientu struktūrā, un attiecībā uz kuru efektīvā nosacītā summa, uz kuru ir sniegta atsauce attiecīgajā pārdotajā kredītu atvasinātajā instrumentā, nav iekļauta kopējās riska darījuma vērtības mērā saskaņā ar attiecīgi 429.a panta 1. punkta pirmās daļas g) vai h) apakšpunktu. |
| --- | --- |

e)

nopirkto kredītu atvasināto instrumentu neiekļauj darījumā, kuram iestāde veikusi tīrvērti klienta vārdā vai kuram iestāde veikusi tīrvērti kā augstāka līmeņa klients vairāku līmeņu klientu struktūrā, un attiecībā uz kuru efektīvā nosacītā summa, uz kuru ir sniegta atsauce attiecīgajā pārdotajā kredītu atvasinātajā instrumentā, nav iekļauta kopējās riska darījuma vērtības mērā saskaņā ar attiecīgi 429.a panta 1. punkta pirmās daļas g) vai h) apakšpunktu.

Lai aprēķinātu iespējamos nākotnes riska darījumus saskaņā ar 429.c panta 1. punktu, iestādes var neiekļaut savstarpējo prasījumu ieskaita kopā to pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta daļu, kas nav kompensēta saskaņā ar šā punkta pirmo daļu un kurai efektīvā nosacītā summa ir iekļauta kopējās riska darījuma vērtības mērā.

4.   Šā panta 3. punkta b) apakšpunkta nolūkos “būtisks nosacījums” ir jebkurš kredītu atvasinātā instrumenta raksturlielums, kas attiecas uz tā vērtēšanu, tostarp pakārtotības līmenis, izvēles iespēja, kredīta notikums, pamatā esošā atsauces struktūra vai struktūru kopa un pamatā esošā atsauces saistība vai saistību kopa, izņemot kredītu atvasinātā instrumenta nosacīto summu un atlikušo termiņu. Divi atsauces nosaukumi ir vienādi tikai tad, ja tie attiecas uz vienu un to pašu juridisko struktūru.

5.   Atkāpjoties no 3. punkta b) apakšpunkta, iestādes var izmantot nopirktos kredītu atvasinātos instrumentus, kas attiecas uz atsauces nosaukumu portfeli, lai kompensētu pārdotos kredītu atvasinātos instrumentus, kas attiecas uz atsevišķiem atsauces nosaukumiem minētajā portfelī, ja atsauces struktūru kopa un pakārtotības līmenis abos darījumos ir vienāds.

6.   Ja iestādes pērk kredītaizsardzību kopējo ieņēmumu mijmaiņas darījumā un par mijmaiņu saņemtos neto maksājumus iegrāmato kā neto ienākumu, bet neiegrāmato attiecīgo pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta vērtības pazemināšanos pirmā līmeņa kapitālā, tad iestādes nesamazina pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta efektīvo nosacīto summu.

7.   Ja nopirktie kredītu atvasinātie instrumenti attiecas uz atsauces saistību portfeli, iestādes var samazināt efektīvo nosacīto summu pārdotajiem kredītu atvasinātajiem instrumentiem, kas attiecas uz atsevišķām atsauces saistībām, par nopirkto kredītu atvasināto instrumentu efektīvo nosacīto summu saskaņā ar 3. punktu tikai tad, ja nopirktā aizsardzība ir ekonomiski līdzvērtīga pirkšanas aizsardzībai atsevišķi par katrām atsevišķām saistībām portfelī.

429.e pants

Darījumu partnera kredītriska palielinājums par vērtspapīru finansēšanas darījumiem

1.   Papildus tam, ka iestādes saskaņā ar 429.b panta 1. punktu aprēķina riska darījuma vērtību vērtspapīru finansēšanas darījumiem, tostarp tiem, kas ir ārpus bilances, kopējās riska darījuma vērtības mērā iekļauj arī palielinājumu par darījumu partnera kredītrisku, ko aprēķina attiecīgā gadījumā saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu.

2.   Iestādes aprēķina palielinājumu par darījumiem ar darījumu partneriem, uz kuriem neattiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, kas atbilst 206. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, palielinājumu nosakot katram darījumam atsevišķi saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

| | = | palielinājums |
| --- | --- | --- |
| i | = | indekss, kas apzīmē darījumu; |
| Ei | = | darījumu partnerim aizdoto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar darījumu i; un |
| Ci | = | no darījumu partnera saņemto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar darījumu i. |

Formula

=

palielinājums

i

=

indekss, kas apzīmē darījumu;

Ei

=

darījumu partnerim aizdoto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar darījumu i; un

Ci

=

no darījumu partnera saņemto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar darījumu i.

Iestāde var noteikt, ka ir vienāds ar nulli, kur Ei ir darījumu partnerim aizdotā nauda, un ar saistīto saņemamo naudu neveic ieskaitu, kā noteikts 429.b panta 4. punktā.

3.   Iestādes aprēķina palielinājumu par darījumiem ar darījumu partneriem, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, kas atbilst 206. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, palielinājumu nosakot katram darījumam atsevišķi saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

| | = | palielinājums; |
| --- | --- | --- |
| i | = | indekss, kas apzīmē ieskaita līgumu; |
| Ei | = | darījumu partnerim aizdoto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība par darījumiem, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums i; un |
| Ci | = | no darījumu partnera saņemto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība, uz ko attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums i. |

Formula

=

palielinājums;

i

=

indekss, kas apzīmē ieskaita līgumu;

Ei

=

darījumu partnerim aizdoto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība par darījumiem, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums i; un

Ci

=

no darījumu partnera saņemto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība, uz ko attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums i.

4.   Šā panta 2. un 3. punkta nolūkos termins “darījumu partneris” ietver arī trīspusējos aģentus, kas saņem nodrošinājumu noguldījumu veidā un pārvalda nodrošinājumu trīspusējo darījumu gadījumā.

5.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, iestādes var izmantot 222. pantā noteikto metodi, uz ko attiecas 20 % minimums piemērojamajai riska pakāpei, lai noteiktu palielinājumu vērtspapīru finansēšanas darījumiem, tostarp tiem, kas ir ārpus bilances. Iestādes minēto metodi var izmantot tikai tad, ja tās to izmanto arī minēto darījumu riska darījuma vērtības aprēķināšanai nolūkā panākt atbilstību pašu kapitāla prasībām, kā izklāstīts 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā.

6.   Ja veic repo darījumu tirdzniecības uzskaiti saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, iestāde apvērš visus ar tirdzniecību saistītos uzskaites ierakstus.

7.   Ja iestāde rīkojas kā aģents divu pušu vērtspapīru finansēšanas darījumā, tostarp ārpusbilances darījumā, iestādes kopējās riska darījuma vērtības mēra aprēķināšanai piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja iestāde vienai vērtspapīru finansēšanas darījuma pusei sniedz kompensācijas garantiju vai saistību izpildes garantiju un šī kompensācijas garantija vai saistību izpildes garantija ir vienas puses aizdotā vērtspapīra vai naudas vērtības un aizņēmēja sniegtā nodrošinājuma vērtības starpības robežās, iestāde kopējās riska darījuma vērtības mērā iekļauj tikai palielinājumu, kas aprēķināts saskaņā ar attiecīgi 2. vai 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

ja iestāde vienai vērtspapīru finansēšanas darījuma pusei sniedz kompensācijas garantiju vai saistību izpildes garantiju un šī kompensācijas garantija vai saistību izpildes garantija ir vienas puses aizdotā vērtspapīra vai naudas vērtības un aizņēmēja sniegtā nodrošinājuma vērtības starpības robežās, iestāde kopējās riska darījuma vērtības mērā iekļauj tikai palielinājumu, kas aprēķināts saskaņā ar attiecīgi 2. vai 3. punktu;

| b) | ja iestāde nesniedz nevienai iesaistītajai pusei kompensācijas garantiju vai saistību izpildes garantiju, darījumu neiekļauj kopējās riska darījuma vērtības mērā; |
| --- | --- |

b)

ja iestāde nesniedz nevienai iesaistītajai pusei kompensācijas garantiju vai saistību izpildes garantiju, darījumu neiekļauj kopējās riska darījuma vērtības mērā;

| c) | ja iestāde ir ekonomiski pakļauta pamatā esošā vērtspapīra vai naudas riskam darījumā, kura summa ir lielāka nekā riska darījums, ko sedz palielinājums, tā kopējās riska darījuma vērtības mērā iekļauj arī pilnu vērtspapīra vai naudas summu, kuras riskam tā pakļauta; |
| --- | --- |

c)

ja iestāde ir ekonomiski pakļauta pamatā esošā vērtspapīra vai naudas riskam darījumā, kura summa ir lielāka nekā riska darījums, ko sedz palielinājums, tā kopējās riska darījuma vērtības mērā iekļauj arī pilnu vērtspapīra vai naudas summu, kuras riskam tā pakļauta;

| d) | ja iestāde, rīkojoties aģenta statusā, sniedz kompensācijas garantiju vai saistību izpildes garantiju abām vērtspapīru finansēšanas darījumā iesaistītajām pusēm, iestāde aprēķina kopējās savu riska darījuma vērtības mēru saskaņā ar a), b) un c) punkta nosacījumiem katrai darījumā iesaistītajai pusei. |
| --- | --- |

d)

ja iestāde, rīkojoties aģenta statusā, sniedz kompensācijas garantiju vai saistību izpildes garantiju abām vērtspapīru finansēšanas darījumā iesaistītajām pusēm, iestāde aprēķina kopējās savu riska darījuma vērtības mēru saskaņā ar a), b) un c) punkta nosacījumiem katrai darījumā iesaistītajai pusei.

429.f pants

Ārpusbilances posteņu riska darījuma vērtības aprēķināšana

1.   Iestādes saskaņā ar 111. panta 1. punktu aprēķina riska darījuma vērtību ārpusbilances posteņiem, izņemot II pielikumā uzskaitītos atvasināto instrumentu līgumus, kredītu atvasinātos instrumentus, vērtspapīru finansēšanas darījumus un 429.d pantā minētās pozīcijas.

Ja piešķīrums attiecas uz kāda cita piešķīruma pagarinājumu, piemēro 166. panta 9. punktu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, iestādes var samazināt ārpusbilances posteņa kredītriska ekvivalento summu par atbilstošo konkrēto kredītriska korekciju summu. Aprēķinam piemēro nulles minimumu.

3.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, iestādes piemēro 10 % korekcijas pakāpi zema riska ārpusbilances posteņiem, kas minēti 111. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

429.g pants

Riska darījuma vērtības aprēķināšana regulārā veidā veiktiem pirkumiem un pārdevumiem, par kuriem tiek gaidīts norēķins

1.   Naudu, kas attiecas uz regulāra veida pārdevumiem, un vērtspapīrus, kas attiecas uz regulāra veida pirkumiem, kuri paliek bilancē līdz norēķinu dienai, iestādes uzskata par aktīviem saskaņā ar 429. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

2.   Iestādes, kas saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu piemēro tirdzniecības dienas uzskaiti regulārā veida pirkšanas un pārdošanas darījumiem, par kuriem tiek gaidīts norēķins, apvērš par regulārā veida pārdevumiem, kas gaida norēķinu, saņemamās naudas un par regulārā veida pirkumiem, kas gaida norēķinu, – maksājamās naudas ieskaitu, kas atļauts saskaņā ar minēto regulējumu. Kad iestādes ir apvērsušas uzskaites ieskaitu, tās var veikt saņemamās naudas un maksājamās naudas ieskaitu, ja abi saistītie regulārā veida pārdošanas un pirkšanas darījumi ir nokārtoti, pamatojoties uz principu “piegāde pret samaksu”.

3.   Iestādes, kas saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu regulārajiem pirkšanas un pārdošanas darījumiem, kas gaida norēķinu, piemēro norēķina datuma uzskaiti, kopējās riska darījuma vērtības mērā iekļauj ar regulārā veida pirkumiem saistīto maksāšanas saistību pilno nominālo vērtību.

Iestādes var veikt ar regulārā veida pirkumiem saistīto maksāšanas saistību pilnās nominālās vērtības savstarpējo ieskaitu ar saņemamās naudas, kas attiecas uz regulārā veida pārdevumiem, kuri gaida norēķinu, pilnu nominālo vērtību tikai tad, ja ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | gan regulārā veida pirkumi, gan pārdevumi ir nokārtoti, pamatojoties uz principu “piegāde pret samaksu”; |
| --- | --- |

a)

gan regulārā veida pirkumi, gan pārdevumi ir nokārtoti, pamatojoties uz principu “piegāde pret samaksu”;

| b) | pirktie un pārdotie finanšu aktīvi, kas saistīti ar saņemamo naudu un maksājamo naudu, ir patiesi izvērtēti ar peļņu un zaudējumiem un iekļauti iestādes tirdzniecības portfelī. |
| --- | --- |

b)

pirktie un pārdotie finanšu aktīvi, kas saistīti ar saņemamo naudu un maksājamo naudu, ir patiesi izvērtēti ar peļņu un zaudējumiem un iekļauti iestādes tirdzniecības portfelī.

(*13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.).”;"

*13

| 118) | aiz regulas 429.g panta iekļauj šādu daļu:


  “SEPTĪTĀ DAĻA


  PĀRSKATU SNIEGŠANAS PRASĪBAS



  430. pants
  Pārskati par prudenciālajām prasībām un finanšu informācija

  1.   Iestādes sniedz pārskatus savām kompetentajām iestādēm par:






  a) | pašu kapitāla prasībām, tostarp sviras rādītāju, kā izklāstīts 92. pantā un Septītajā daļā; |
| --- | --- | --- |

118)

aiz regulas 429.g panta iekļauj šādu daļu:

“SEPTĪTĀ DAĻA

PĀRSKATU SNIEGŠANAS PRASĪBAS

430. pants

Pārskati par prudenciālajām prasībām un finanšu informācija

1.   Iestādes sniedz pārskatus savām kompetentajām iestādēm par:

a)

pašu kapitāla prasībām, tostarp sviras rādītāju, kā izklāstīts 92. pantā un Septītajā daļā;

| b) | par 92.a un 92.b pantā noteiktajām prasībām – iestādēm, uz kurām attiecas minētās prasības; |
| --- | --- |

b)

par 92.a un 92.b pantā noteiktajām prasībām – iestādēm, uz kurām attiecas minētās prasības;

| c) | lieliem riska darījumiem, kā izklāstīts 394. pantā; |
| --- | --- |

c)

lieliem riska darījumiem, kā izklāstīts 394. pantā;

| d) | likviditātes prasībām, kā izklāstīts 415. pantā; |
| --- | --- |

d)

likviditātes prasībām, kā izklāstīts 415. pantā;

| e) | apkopotajiem datiem attiecībā uz katru valsts nekustamo īpašumu tirgu, kā izklāstīts 430.a panta 1. punktā; |
| --- | --- |

e)

apkopotajiem datiem attiecībā uz katru valsts nekustamo īpašumu tirgu, kā izklāstīts 430.a panta 1. punktā;

| f) | Direktīvā 2013/36/ES izklāstītām prasībām un norādījumiem, kas attiecas uz standartizētu ziņošanu jeb pārskatu sniegšanu, izņemot papildu ziņošanas jeb pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar minētās direktīvas 104. panta 1. punkta j) apakšpunktu; |
| --- | --- |

f)

Direktīvā 2013/36/ES izklāstītām prasībām un norādījumiem, kas attiecas uz standartizētu ziņošanu jeb pārskatu sniegšanu, izņemot papildu ziņošanas jeb pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar minētās direktīvas 104. panta 1. punkta j) apakšpunktu;

| g) | aktīvu apgrūtinājumu līmeni, tostarp sadalījumu pa aktīvu apgrūtinājumu veidiem, tādiem kā atpirkšanas līgumi, vērtspapīru aizdevumi, vērtspapīroti riska darījumi vai aizdevumi. |
| --- | --- |

g)

aktīvu apgrūtinājumu līmeni, tostarp sadalījumu pa aktīvu apgrūtinājumu veidiem, tādiem kā atpirkšanas līgumi, vērtspapīru aizdevumi, vērtspapīroti riska darījumi vai aizdevumi.

Iestādēm, kurām piemēro izņēmumu saskaņā ar 6. panta 5. punktu, individuāli nepiemēro šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā izklāstīto pārskatu sniegšanas prasību attiecībā uz sviras rādītāju.

2.   Papildus pārskatu sniegšanai par 1. punkta pirmās daļas punkta a) apakšpunktā minēto sviras rādītāju, lai kompetentām iestādēm dotu iespēju pārraudzīt sviras rādītāja svārstīgumu, jo īpaši datumos, kas ir tuvu pārskata atsauces datumiem, lielas iestādes savām kompetentajām iestādēm iesniedz pārskatus par specifiskiem sviras rādītāja komponentiem, pamatojoties uz vidējiem rādītājiem pārskatu periodā un datiem, kas izmantoti šo vidējo rādītāju aprēķināšanai.

3.   Papildus šā panta c1. punktā minētajiem pārskatiem par prudenciālajām prasībām iestādes savām kompetentajām iestādēm sniedz finanšu informāciju, ja tām ir kāds no šādiem statusiem:

| a) | iestāde, uz kuru attiecas Regulas (EK) 1606/2002 4. pants; |
| --- | --- |

a)

iestāde, uz kuru attiecas Regulas (EK) 1606/2002 4. pants;

| b) | kredītiestāde, kas gatavo konsolidētos pārskatus saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1606/2002 5. panta b) punktu. |
| --- | --- |

b)

kredītiestāde, kas gatavo konsolidētos pārskatus saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1606/2002 5. panta b) punktu.

4.   Kompetentās iestādes var prasīt kredītiestādēm, kas nosaka pašu kapitālu konsolidētā veidā saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, ievērojot 24. panta 2. punktu, lai tās sniedz finanšu informāciju saskaņā ar šo pantu.

5.   Pārskatos par 3. un 4. punktā minēto finanšu informāciju iekļauj tikai to informāciju, kas vajadzīga visaptverošam priekšstatam par iestādes riska profilu un sistēmiskajiem riskiem, ko iestāde rada finanšu sektorā vai reālajā ekonomikā, kā izklāstīts Regulā (ES) Nr. 1093/2010.

6.   Pārskatu sniegšanas prasības, kas noteiktas šajā pantā, iestādēm piemēro samērīgi, ņemot vērā 8. punktā minēto pārskatu, iestāžu lielumu un sarežģītību un to darbības radītā riska būtību un pakāpi.

7.   EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai precizētu vienotus pārskatu formātus un veidnes, instrukcijas un metodoloģiju par to, kā izmantot minētās pārskatu veidnes, regularitāti un iesniegšanas datumus, definīcijas un IT risinājumus attiecībā uz 1. līdz 4. punktā minētajiem pārskatiem.

Jebkādas jaunas pārskatu sniegšanas prasības, kas izklāstītas šādos īstenošanas tehniskajos standartos, ir piemērojamas ne agrāk kā sešus mēnešus pēc to spēkā stāšanās dienas.

Šā panta 2. punkta nolūkos īstenošanas tehnisko standartu projektos ir precizēts, par kuriem sviras rādītāja komponentiem ir jāsniedz pārskati, izmantojot dienas beigu vai mēneša beigu vērtības. Minētajā nolūkā EBI ņem vērā abus turpmāk minētos apsvērumus:

| a) | cik lielā mērā komponents ir pakļauts būtiskiem darījumu apjoma pagaidu samazinājumiem, kā rezultātā attiecīgais pārmērīgas sviras risks pietiekamā mērā varētu netiktu atspoguļots pārskata atsauces datumā; |
| --- | --- |

a)

cik lielā mērā komponents ir pakļauts būtiskiem darījumu apjoma pagaidu samazinājumiem, kā rezultātā attiecīgais pārmērīgas sviras risks pietiekamā mērā varētu netiktu atspoguļots pārskata atsauces datumā;

| b) | norises un konstatējumi starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

b)

norises un konstatējumi starptautiskā līmenī.

EBI iesniedz Komisijai šajā punktā minēto īstenošanas tehnisko standartu projektus līdz 2021. gada 28. jūnijam, izņemot attiecībā uz:

| a) | sviras rādītāju, par kuru tos iesniedz līdz 2020. gada 28. jūnijam; |
| --- | --- |

a)

sviras rādītāju, par kuru tos iesniedz līdz 2020. gada 28. jūnijam;

| b) | 92.a un 92.b pantā paredzētajiem pienākumiem, par kuriem tos iesniedz līdz 2020. gada 28. jūnijam. |
| --- | --- |

b)

92.a un 92.b pantā paredzētajiem pienākumiem, par kuriem tos iesniedz līdz 2020. gada 28. jūnijam.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.

8.   EBI novērtē Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 680/2014 (*14) noteikto pārskatu sniegšanas prasību izmaksas un ieguvumus saskaņā ar šo punktu un ziņo Komisijai par saviem konstatējumiem līdz 2020. gada 28. jūnijam. Minēto novērtējumu jo īpaši veic attiecībā mazām un nesarežģītām iestādēm. Minētajos nolūkos novērtējumā:

| a) | klasificē iestādes kategorijās, pamatojoties uz to lielumu, sarežģītību un darbības radītā riska raksturu un pakāpi; |
| --- | --- |

a)

klasificē iestādes kategorijās, pamatojoties uz to lielumu, sarežģītību un darbības radītā riska raksturu un pakāpi;

| b) | novērtē pārskatu sniegšanas izmaksas, kas radušās katrai iestāžu kategorijai attiecīgajā laikposmā, lai izpildītu Īstenošanas regulā (ES) Nr. 680/2014 izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības, ņemot vērā šādus principus:






  i) | pārskatu sniegšanas izmaksas novērtē kā pārskatu sniegšanas izmaksu attiecību pret iestādes kopējām izmaksām attiecīgajā laikposmā; |
| --- | --- | --- |

b)

novērtē pārskatu sniegšanas izmaksas, kas radušās katrai iestāžu kategorijai attiecīgajā laikposmā, lai izpildītu Īstenošanas regulā (ES) Nr. 680/2014 izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības, ņemot vērā šādus principus:

i)

pārskatu sniegšanas izmaksas novērtē kā pārskatu sniegšanas izmaksu attiecību pret iestādes kopējām izmaksām attiecīgajā laikposmā;

| ii) | pārskatu sniegšanas izmaksas ietver visus izdevumus, kas saistīti ar pārskatu sniegšanas sistēmu ieviešanu un regulāru darbību, tostarp izdevumus, ko rada personāls, IT sistēmas, juridiskie, grāmatvedības, revīzijas un konsultāciju pakalpojumi; |
| --- | --- |

ii)

pārskatu sniegšanas izmaksas ietver visus izdevumus, kas saistīti ar pārskatu sniegšanas sistēmu ieviešanu un regulāru darbību, tostarp izdevumus, ko rada personāls, IT sistēmas, juridiskie, grāmatvedības, revīzijas un konsultāciju pakalpojumi;

| iii) | attiecīgais laikposms ir katrs gada periods, kurā iestādēm radušās pārskatu sniegšanas izmaksas, gatavojoties to pārskatu sniegšanas prasību izpildei, kuras noteiktas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 680/2014, un turpinot regulāri izmantot pārskatu sniegšanas sistēmas; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgais laikposms ir katrs gada periods, kurā iestādēm radušās pārskatu sniegšanas izmaksas, gatavojoties to pārskatu sniegšanas prasību izpildei, kuras noteiktas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 680/2014, un turpinot regulāri izmantot pārskatu sniegšanas sistēmas;

| c) | novērtē, vai pārskatu sniegšanas izmaksas, kas radušās katrai iestāžu kategorijai, bija samērīgas ar ieguvumiem, ko sniedz pārskatu sniegšanas prasības prudenciālās uzraudzības nolūkos; |
| --- | --- |

c)

novērtē, vai pārskatu sniegšanas izmaksas, kas radušās katrai iestāžu kategorijai, bija samērīgas ar ieguvumiem, ko sniedz pārskatu sniegšanas prasības prudenciālās uzraudzības nolūkos;

| d) | novērtē, kādu ietekmi uz izmaksām un uzraudzības efektivitāti atstātu pārskatu sniegšanai piemērojamo prasību samazināšana; un |
| --- | --- |

d)

novērtē, kādu ietekmi uz izmaksām un uzraudzības efektivitāti atstātu pārskatu sniegšanai piemērojamo prasību samazināšana; un

| e) | izstrādā ieteikumus par to, kā samazināt pārskatu sniegšanai piemērojamās prasības vismaz attiecībā uz mazām un nesarežģītām iestādēm, un šajā nolūkā EBI mērķis ir sasniegt gaidāmo vidējo izmaksu samazinājumu par vismaz 10 %, bet ideālā kārtā – par 20 %. EBI jo īpaši novērtē, vai:






  i) | šā panta 1. punkta g) apakšpunktā minētās pārskatu sniegšanas prasības mazām un nesarežģītām iestādēm varētu atcelt gadījumos, kad aktīvu apgrūtinājums nesasniedz konkrētu robežvērtību; |
| --- | --- | --- |

e)

izstrādā ieteikumus par to, kā samazināt pārskatu sniegšanai piemērojamās prasības vismaz attiecībā uz mazām un nesarežģītām iestādēm, un šajā nolūkā EBI mērķis ir sasniegt gaidāmo vidējo izmaksu samazinājumu par vismaz 10 %, bet ideālā kārtā – par 20 %. EBI jo īpaši novērtē, vai:

i)

šā panta 1. punkta g) apakšpunktā minētās pārskatu sniegšanas prasības mazām un nesarežģītām iestādēm varētu atcelt gadījumos, kad aktīvu apgrūtinājums nesasniedz konkrētu robežvērtību;

| ii) | pārskatu sniegšanas regularitāte, kas paredzēta saskaņā ar 1. punkta a), c) un g) apakšpunktu, varētu tikt samazināta mazām un nesarežģītām iestādēm. |
| --- | --- |

ii)

pārskatu sniegšanas regularitāte, kas paredzēta saskaņā ar 1. punkta a), c) un g) apakšpunktu, varētu tikt samazināta mazām un nesarežģītām iestādēm.

EBI minētajam novērtējumam pievieno 7. punktā minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus.

9.   Kompetentās iestādes apspriežas ar EBI par to, vai iestādēm, kas nav minētas 3. un 4. punktā, būtu jāsniedz finanšu informācija konsolidētā veidā saskaņā ar 3. punktu, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | attiecīgās iestādes vēl nesniedz pārskatus konsolidētā veidā; |
| --- | --- |

a)

attiecīgās iestādes vēl nesniedz pārskatus konsolidētā veidā;

| b) | uz attiecīgajām iestādēm attiecas grāmatvedības regulējums saskaņā ar Direktīvu 86/635/EEK; |
| --- | --- |

b)

uz attiecīgajām iestādēm attiecas grāmatvedības regulējums saskaņā ar Direktīvu 86/635/EEK;

| c) | finanšu pārskatu uzskata par nepieciešamu, lai nodrošinātu visaptverošu priekšstatu par minēto iestāžu darbības riska profilu un sistēmiskajiem riskiem, ko tās rada finanšu sektoram vai reālajai ekonomikai, kā izklāstīts Regulā (ES) Nr. 1093/2010. |
| --- | --- |

c)

finanšu pārskatu uzskata par nepieciešamu, lai nodrošinātu visaptverošu priekšstatu par minēto iestāžu darbības riska profilu un sistēmiskajiem riskiem, ko tās rada finanšu sektoram vai reālajai ekonomikai, kā izklāstīts Regulā (ES) Nr. 1093/2010.

EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai precizētu formātus un veidnes, kas pirmajā daļā minētajām iestādēm jāizmanto norādītajiem mērķiem.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt otrajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.

10.   Ja kompetentā iestāde uzskata, ka 5. punktā izklāstītajiem mērķiem ir vajadzīga informācija, uz ko neattiecas 7. punktā minētie īstenošanas tehniskie standarti, tā paziņo EBI un ESRK papildinformāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu iekļaut minētajā punktā norādītajos īstenošanas tehniskajos standartos.

11.   Kompetentās iestādes var nepiemērot prasību iesniegt kādu no pārskatu veidnēs izklāstītajiem datu punktiem, kas precizēti šajā pantā minētajos īstenošanas tehniskajos standartos, ja minētie datu punkti dublējas. Minētajos nolūkos dublējoši datu punkti attiecas uz jebkādiem datu punktiem, kas kompetentajām iestādēm jau ir pieejami, izmantojot citus līdzekļus, kas nav minēto pārskatu veidņu apkopošana, tostarp – ja minētos datu punktus var iegūt no datiem, kas kompetentajām iestādēm jau ir pieejami citos formātos vai granularitātes līmeņos; šajā punktā minēto nepiemērošanu kompetentā iestāde var piemērot tikai tad, ja dati, kas saņemti, savākti vai apkopoti, izmantojot šādu alternatīvu metodi, ir identiski datu punktiem, kuri citādi būtu jāpaziņo saskaņā ar attiecīgajiem īstenošanas tehniskajiem standartiem;

Kompetentās iestādes, noregulējuma iestādes un norīkotās iestādes, kad vien iespējams, izmanto datu apmaiņu, lai samazinātu pārskatu sniegšanai piemērojamās prasības. Piemēro Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas I nodaļas II iedaļā izklāstītos informācijas apmaiņas un dienesta noslēpuma noteikumus.

430.a pants

Īpaši pārskatu sniegšanas pienākumi

1.   Iestādes savām kompetentajām iestādēm reizi gadā attiecībā uz katru valsts nekustamo īpašumu tirgu, kurā tām ir riska darījumi, paziņo šādus apkopotus datus:

| a) | zaudējumi, kas radušies riska darījumos, kuros iestāde mājokļa īpašumu ir atzinusi par nodrošinājumu, līdz zemākajai vērtībai no ieķīlātās vērtības un 80 % no tirgus vērtības vai 80 % no hipotekārās vērtības, ja vien saskaņā ar 124. panta 2. punktu nav nolemts citādi; |
| --- | --- |

a)

zaudējumi, kas radušies riska darījumos, kuros iestāde mājokļa īpašumu ir atzinusi par nodrošinājumu, līdz zemākajai vērtībai no ieķīlātās vērtības un 80 % no tirgus vērtības vai 80 % no hipotekārās vērtības, ja vien saskaņā ar 124. panta 2. punktu nav nolemts citādi;

| b) | kopējie zaudējumi, kas radušies riska darījumos, kuros iestāde mājokļa īpašumu ir atzinusi par nodrošinājumu, līdz riska darījumu daļai, kuru saskaņā ar 124. panta 1. punktu uzskata par pilnībā nodrošinātu ar mājokļa īpašumu; |
| --- | --- |

b)

kopējie zaudējumi, kas radušies riska darījumos, kuros iestāde mājokļa īpašumu ir atzinusi par nodrošinājumu, līdz riska darījumu daļai, kuru saskaņā ar 124. panta 1. punktu uzskata par pilnībā nodrošinātu ar mājokļa īpašumu;

| c) | riska darījumu vērtība visiem nenokārtotajiem riska darījumiem, kuros iestāde mājokļa īpašumu ir atzinusi par nodrošinājumu tikai attiecībā uz daļu, kuru saskaņā ar 124. panta 1. punktu uzskata par pilnībā nodrošinātu ar mājokļa īpašumu; |
| --- | --- |

c)

riska darījumu vērtība visiem nenokārtotajiem riska darījumiem, kuros iestāde mājokļa īpašumu ir atzinusi par nodrošinājumu tikai attiecībā uz daļu, kuru saskaņā ar 124. panta 1. punktu uzskata par pilnībā nodrošinātu ar mājokļa īpašumu;

| d) | zaudējumi, kas radušies riska darījumos, kuros iestāde komerciālo nekustamo īpašumu ir atzinusi par nodrošinājumu līdz zemākajai vērtībai no ieķīlātās vērtības un 50 % no tirgus vērtības vai 60 % no hipotekārās vērtības, ja vien saskaņā ar 124. panta 2. punktu nav nolemts citādi; |
| --- | --- |

d)

zaudējumi, kas radušies riska darījumos, kuros iestāde komerciālo nekustamo īpašumu ir atzinusi par nodrošinājumu līdz zemākajai vērtībai no ieķīlātās vērtības un 50 % no tirgus vērtības vai 60 % no hipotekārās vērtības, ja vien saskaņā ar 124. panta 2. punktu nav nolemts citādi;

| e) | kopējie zaudējumi, kas radušies riska darījumos, kuros iestāde komerciālo nekustamo īpašumu ir atzinusi par nodrošinājumu līdz riska darījumu daļai, kuru saskaņā ar 124. panta 1. punktu uzskata par pilnībā nodrošinātu ar komerciālo nekustamo īpašumu; |
| --- | --- |

e)

kopējie zaudējumi, kas radušies riska darījumos, kuros iestāde komerciālo nekustamo īpašumu ir atzinusi par nodrošinājumu līdz riska darījumu daļai, kuru saskaņā ar 124. panta 1. punktu uzskata par pilnībā nodrošinātu ar komerciālo nekustamo īpašumu;

| f) | riska darījumu vērtība visiem nenokārtotajiem riska darījumiem, kuros iestāde komerciālo nekustamo īpašumu ir atzinusi par nodrošinājumu tikai attiecībā uz daļu, ko saskaņā ar 24. panta 1. punktu uzskata par pilnībā nodrošinātu ar komerciālo nekustamo īpašumu. |
| --- | --- |

f)

riska darījumu vērtība visiem nenokārtotajiem riska darījumiem, kuros iestāde komerciālo nekustamo īpašumu ir atzinusi par nodrošinājumu tikai attiecībā uz daļu, ko saskaņā ar 24. panta 1. punktu uzskata par pilnībā nodrošinātu ar komerciālo nekustamo īpašumu.

2.   Šā panta 1. punktā minētos datus paziņo attiecīgās iestādes piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei. Ja kādai iestādei ir filiāle citā dalībvalstī, datus attiecībā uz šo filiāli paziņo arī uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Datus paziņo atsevišķi par katru Savienības nekustamo īpašumu tirgu, kurā attiecīgajai iestādei ir riska darījumi.

3.   Kompetentās iestādes katru gadu apkopo un publisko 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktos datus kopā ar vēsturiskiem datiem, ja tādi pieejami. Kompetentā iestāde pēc citas dalībvalsts kompetentās iestādes vai EBI pieprasījuma šai kompetentajai iestādei vai EBI sniedz detalizētāku informāciju par mājokļa īpašuma vai komerciālā nekustāmā īpašuma tirgu stāvokli šajā dalībvalstī.

430.b pants

Īpašās pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz tirgus risku

1.   Sākot no 461.a pantā minētā deleģētā akta piemērošanas dienas, iestādes, kas vairs neatbilst ne 94. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, ne arī 325.a panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, attiecībā uz visām savām tirdzniecības portfeļa pozīcijām un visām savām netirdzniecības portfeļa pozīcijām, uz ko attiecas ārvalstu valūtas risks vai preču risks, sniedz pārskatu par aprēķinu rezultātiem, kuri gūti, izmantojot alternatīvo standartizēto pieeju, kas izklāstīta Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā, uz tāda paša pamata, saskaņā ar kuru šādas iestādes sniedz pārskatus par 92. panta 3. punkta b) apakšpunkta i) punktā un c) apakšpunktā noteiktajām saistībām.

2.   Šā panta 1. punktā minētās iestādes atsevišķi sniedz pārskatu par 325.c panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā izklāstītajiem aprēķiniem attiecībā uz visām tirdzniecības portfeļa pozīcijām vai netirdzniecības portfeļa pozīcijām, uz ko attiecas ārvalstu valūtas un preču riski.

3.   Papildus šā panta 1. punktā izklāstītajai prasībai, sākot no brīža, kad beidzies trīs gadu laikposms no 325.bd panta 7. punktā, 325.be panta 3. punktā, 325.bf panta 9. punktā un 325.bg panta 4. punktā minēto jaunāko regulatīvo tehnisko standartu spēkā stāšanās dienas, iestādes par tām pozīcijām, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, attiecībā uz kurām kompetentās iestādes ir devušas iestādei atļauju izmantot alternatīvo uz iekšējiem modeļiem balstīto pieeju saskaņā ar 325.az panta 2. punktu, sniedz pārskatu par aprēķinu rezultātiem, kas gūti, izmantojot minēto pieeju, kas izklāstīta Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā, uz tāda paša pamata, saskaņā ar kuru šādas iestādes sniedz pārskatus par 92. panta 3. punkta b) apakšpunkta i) punktā un c) apakšpunktā noteiktajām saistībām.

4.   Šā panta 3. punktā izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības nolūkos iestādes atsevišķi sniedz pārskatu par 325.ba panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā un b) apakšpunkta i) un ii) punktā izklāstītajiem aprēķiniem un attiecībā uz visām tirdzniecības portfeļa pozīcijām vai netirdzniecības portfeļa pozīcijām, uz ko attiecas ārvalstu valūtas un preču riski un kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, attiecībā uz kurām kompetentās iestādes ir devušas iestādei atļauju izmantot alternatīvo uz iekšējiem modeļiem balstīto pieeju saskaņā ar 325.az panta 2. punktu.

5.   Iestādes grupā var izmantot 1. un 3. punktā minēto pieeju kombināciju ar noteikumu, ka saskaņā ar 1. punktā minēto pieeju veiktais aprēķins nepārsniedz 90 % no kopējā aprēķina. Pretējā gadījumā iestādes izmanto 1. punktā minēto pieeju attiecībā uz visām savām tirdzniecības portfeļa pozīcijām un netirdzniecības portfeļa pozīcijām, uz kurām attiecas ārvalstu valūtas risks vai preču risks.

6.   EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai precizētu vienotas pārskatu veidnes, instrukcijas un metodoloģiju par to, kā izmantot pārskatu veidnes, regularitāti un iesniegšanas datumus, definīcijas un IT risinājumus attiecībā uz šajā pantā minētajiem pārskatiem.

Jebkādas jaunas pārskatu sniegšanas prasības, kas paredzētas šādos īstenošanas tehniskajos standartos, ir piemērojamas ne agrāk kā sešus mēnešus no to spēkā stāšanās dienas.

EBI līdz 2020. gada 30. jūnijam iesniedz minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.”;

430.c pants

Priekšizpētes ziņojums par integrēto pārskatu sniegšanas sistēmu

1.   EBI sagatavo priekšizpētes ziņojumu par konsekventas un integrētas statistikas datu, noregulējuma datu un prudenciālo datu vākšanas sistēmas izstrādi un ziņo Komisijai par saviem konstatējumiem līdz 2020. gada 28. jūnijam.

2.   Minētā priekšizpētes ziņojuma izstrādē EBI iesaista kompetentās iestādes, kā arī iestādes, kas ir atbildīgas par noguldījumu garantiju sistēmām un noregulējumu, un jo īpaši – ECBS. Ziņojumā ņem vērā ECBS iepriekš paveikto attiecībā uz integrētu datu vākšanu, un ziņojuma pamatā ir vispārēja izmaksu un ieguvumu analīze, kas aptver vismaz:

| a) | pārskatu par aktuālo datu skaitu un apjomu, ko kompetentās iestādes ievākušas, īstenojot savas pilnvaras, kā arī par šo datu izcelsmi un granularitāti; |
| --- | --- |

a)

pārskatu par aktuālo datu skaitu un apjomu, ko kompetentās iestādes ievākušas, īstenojot savas pilnvaras, kā arī par šo datu izcelsmi un granularitāti;

| b) | ievācamo datu standarta vārdnīcas izstrādi, ko veic, lai labāk saskaņotu pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz pārskatu regulāras sniegšanas pienākumiem un lai izvairītos no liekiem informācijas pieprasījumiem; |
| --- | --- |

b)

ievācamo datu standarta vārdnīcas izstrādi, ko veic, lai labāk saskaņotu pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz pārskatu regulāras sniegšanas pienākumiem un lai izvairītos no liekiem informācijas pieprasījumiem;

| c) | apvienotas komitejas izveidi, kurā iesaistīta vismaz EBI un ECBS un kura paredzēta, lai izveidotu un īstenotu integrētu ziņojumu sniegšanas sistēmu; |
| --- | --- |

c)

apvienotas komitejas izveidi, kurā iesaistīta vismaz EBI un ECBS un kura paredzēta, lai izveidotu un īstenotu integrētu ziņojumu sniegšanas sistēmu;

| d) | integrētās datu ziņošanas sistēmas vajadzībām paredzēta tāda centrāla datu vākšanas punkta īstenojamību un iespējamo struktūru (tostarp prasības, ar ko nodrošina ievākto datu stingru konfidencialitāti, stingru autentificēšanu un sistēmas piekļuves tiesību pārvaldīšanu un kiberdrošību):






  i) | kurā ir centrāls datu reģistrs ar visiem statistikas datiem, noregulējuma datiem un prudenciālajiem datiem ar konkrētajai iestādei nepieciešamo granularitāti un iesniegšanas biežumu un kas tiek atjaunots nepieciešamos intervālos; |
| --- | --- | --- |

d)

integrētās datu ziņošanas sistēmas vajadzībām paredzēta tāda centrāla datu vākšanas punkta īstenojamību un iespējamo struktūru (tostarp prasības, ar ko nodrošina ievākto datu stingru konfidencialitāti, stingru autentificēšanu un sistēmas piekļuves tiesību pārvaldīšanu un kiberdrošību):

i)

kurā ir centrāls datu reģistrs ar visiem statistikas datiem, noregulējuma datiem un prudenciālajiem datiem ar konkrētajai iestādei nepieciešamo granularitāti un iesniegšanas biežumu un kas tiek atjaunots nepieciešamos intervālos;

| ii) | kuru kompetentās iestādes izmanto kā kontaktpunktu, kur tiek ievadīti, apstrādāti un apkopoti visi kompetento iestāžu datu pieprasījumi, kur pieprasījumi tiek piekārtoti jau savāktajiem ziņotajiem datiem un kur kompetentajām iestādēm tiek nodrošināta ātra piekļuve pieprasītajai informācijai; |
| --- | --- |

ii)

kuru kompetentās iestādes izmanto kā kontaktpunktu, kur tiek ievadīti, apstrādāti un apkopoti visi kompetento iestāžu datu pieprasījumi, kur pieprasījumi tiek piekārtoti jau savāktajiem ziņotajiem datiem un kur kompetentajām iestādēm tiek nodrošināta ātra piekļuve pieprasītajai informācijai;

| iii) | kurš kompetentajām iestādēm nodrošina papildu atbalstu datu pieprasījumu nosūtīšanā iestādēm un pieprasītos datus ievada centrālajā datu reģistrā; |
| --- | --- |

iii)

kurš kompetentajām iestādēm nodrošina papildu atbalstu datu pieprasījumu nosūtīšanā iestādēm un pieprasītos datus ievada centrālajā datu reģistrā;

| iv) | kurš koordinē informācijas un datu apmaiņu starp kompetentajām iestādēm; un |
| --- | --- |

iv)

kurš koordinē informācijas un datu apmaiņu starp kompetentajām iestādēm; un

| v) | kurš ņem vērā pārējo kompetento iestāžu procedūras un procesus un iekļauj tos standartizētā sistēmā. |
| --- | --- |

v)

kurš ņem vērā pārējo kompetento iestāžu procedūras un procesus un iekļauj tos standartizētā sistēmā.

3.   Viena gada laikā pēc šajā pantā minētā ziņojuma iesniegšanas Komisija, ja nepieciešams un ņemot vērā EBI priekšizpētes ziņojumu, Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz tiesību akta priekšlikumu par standartizētu un integrētu pārskatu sniegšanas sistēmu attiecībā uz pārskatu sniegšanas prasībām.

(*14)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.)”;"

*14

| 119) | regulas Astoto daļu aizstāj ar šādu:


  “ASTOTĀ DAĻA


  IESTĀŽU ATKLĀTĀ INFORMĀCIJA



  I SADAĻA


  VISPĀRĪGI PRINCIPI



  431. pants
  Informācijas atklāšanas prasības un politika

  1.   Iestādes publiski atklāj II un III sadaļā minēto informāciju saskaņā ar šajā sadaļā sniegtajiem noteikumiem, piemērojot 432. pantā minētos izņēmumus.


  2.   Iestādes, kurām kompetentās iestādes ir devušas atļauju saskaņā ar Trešo daļu attiecībā uz šīs daļas III sadaļā minētajiem instrumentiem un metodēm, publiski atklāj minētajā sadaļā izklāstīto informāciju.


  3.   Vadības struktūra vai augstākā vadība pieņem oficiālās politiskās nostādnes, lai nodrošinātu atbilstību šajā daļā sniegtajām informācijas atklāšanas prasībām, un izveido un uztur iekšējos procesus, sistēmas un kontroles, lai pārbaudītu, ka iestāde informāciju atklāj pienācīgi un ievērojot šajā daļā noteiktās prasības. Vismaz viens vadības struktūras vai augstākās vadības loceklis rakstiski apliecina, ka attiecīgā iestāde ir atklājusi šajā daļā prasīto informāciju saskaņā ar oficiālās politikas nostādnēm, iekšējiem procesiem, sistēmām un kontrolēm. Rakstisko apliecinājumu un galvenos iestādes oficiālās politikas elementus, ar kuriem nodrošina atbilstību informācijas atklāšanas prasībām, iekļauj iestādes atklātajā informācijā.
  Informācijai, ko paredzēts atklāt saskaņā ar šo daļu, piemēro vismaz tikpat rūpīgu iekšējo pārbaudi, kāda tiek veikta par iestādes finanšu pārskatā iekļauto vadības ziņojumu.
  Iestādēm ir izstrādātas arī politiskās nostādnes, lai pārbaudītu, ka to atklātā informācija tirgus dalībniekiem dod pietiekami plašu pārskatu par iestādes riska profilu. Ja iestādes konstatē, ka šajā daļā prasītā atklātā informācija tirgus dalībniekiem nedod pietiekami plašu pārskatu par iestādes riska profilu, tās publisko informāciju papildus tai, ko prasīts atklāt saskaņā ar šo daļu. Tomēr iestādēm tiek prasīts atklāt tikai tādu informāciju, kas ir būtiska, nevis aizsargājamu vai konfidenciālu informāciju, kā norādīts 432. pantā.


  4.   Visai atklātajai kvantitatīvajai informācijai pievieno kvalitatīvo aprakstu un jebkādu citu papildu informāciju, kas var būt nepieciešama, lai minētās informācijas lietotāji varētu saprast atklāto kvantitatīvo informāciju, jo īpaši atzīmējot jebkādas būtiskas izmaiņas konkrētajā atklātajā informācijā salīdzinājumā ar iepriekš atklāto informāciju.


  5.   Iestādes, ja tām pieprasa, paskaidro savus reitingu lēmumus MVU un citām komercsabiedrībām, kas vēlas saņemt aizdevumus, pēc pieprasījuma sniedzot rakstisku paskaidrojumu. Minētā paskaidrojuma administratīvās izmaksas ir samērīgas ar aizdevuma apmēru.



  432. pants
  Nebūtiska, aizsargājama vai konfidenciāla informācija

  1.   Iestādes var neatklāt informāciju par vienu vai vairākiem II un III sadaļā uzskaitītajiem jautājumiem, ja šī informācija nav uzskatāma par būtisku, izņemot atklājamo informāciju, kas noteikta 435. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 437. pantā un 450. pantā.
  Atklājamo informāciju uzskata par būtisku, ja tās neatklāšana vai nepareizs izklāsts varētu mainīt vai ietekmēt tāda lietotāja novērtējumu vai lēmumu, kurš uz minēto informāciju pamatojas, lai pieņemtu ekonomiskus lēmumus.
  EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu pieņem pamatnostādnes par to, kā iestādēm ir jāpiemēro būtiskums attiecībā uz II un III sadaļas informācijas atklāšanas prasībām.


  2.   Iestādes var arī izlaist vienu vai vairākus II un III sadaļā minētos informācijas jautājumus, ja tajos ir iekļauta informācija, kas saskaņā ar šo punktu uzskatāma par aizsargājamu vai konfidenciālu, izņemot attiecībā uz atklājamo informāciju, kas noteikta 437. un 450. pantā.
  Iestādes informāciju uzskata par aizsargājamu, ja šīs informācijas publiska atklāšana vājinātu to konkurētspēju. Aizsargājama informācija var ietvert tādu informāciju par produktiem vai sistēmām, kas padarītu iestādes ieguldījumus tajos mazvērtīgākus, ja informācija taptu zināma konkurentiem.
  Informāciju uzskata par konfidenciālu, ja iestādēm attiecībās ar klientiem vai citiem darījumu partneriem ir pienākums nodrošināt šādas informācijas konfidencialitāti.
  EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu pieņem pamatnostādnes par to, kā iestādēm ir jāpiemēro aizsardzība un konfidencialitāte attiecībā uz II un III sadaļas informācijas atklāšanas prasībām.


  3.   Izņēmuma gadījumos, kas minēti 2. punktā, attiecīgā iestāde tās atklātajā informācijā norāda to, ka atsevišķi informācijas jautājumi nav atklāti, un minēto jautājumu neatklāšanas iemeslus, kā arī publicē vispārīgākas ziņas par informācijas atklāšanas prasības priekšmetu, izņemot gadījumus, kad minētais priekšmets kā tāds ir aizsargājams vai konfidenciāls.



  433. pants
  Informācijas atklāšanas regularitāte un apjoms
  Iestādes publicē II un III sadaļā prasīto informāciju tādā veidā, kā noteikts 433.a, 433.b un 433.c pantā.
  Reizi gadā atklājamo informāciju publicē tajā pašā dienā, kad iestādes publicē savus finanšu pārskatus, vai, cik vien iespējams, īsā laikā pēc tam.
  Pusgadā un ceturksnī atklājamo informāciju publicē tajā pašā dienā, kad iestādes attiecīgā gadījumā publicē savus finanšu pārskatus par attiecīgo periodu, vai, cik vien iespējams, īsā laikā pēc tam.
  Jebkāda laika nobīde starp dienu, kad tiek publicēta šajā daļā prasītā atklājamā informācija, un dienu, kad tiek publicēti attiecīgie finanšu pārskati, ir samērīga, un katrā ziņā ar to netiek pārsniegts termiņš, ko noteikušas kompetentās iestādes, ievērojot Direktīvas 2013/36/ES 106. pantu.


  433.a pants
  Informācija, ko atklāj lielās iestādes

  1.   Lielās iestādes atklāj turpmāk minēto informāciju ar šādu regularitāti:






  a) | visu šajā daļā prasīto informāciju atklāj reizi gadā; |
| --- | --- | --- |

119)

regulas Astoto daļu aizstāj ar šādu:

“ASTOTĀ DAĻA

IESTĀŽU ATKLĀTĀ INFORMĀCIJA

I SADAĻA

VISPĀRĪGI PRINCIPI

431. pants

Informācijas atklāšanas prasības un politika

1.   Iestādes publiski atklāj II un III sadaļā minēto informāciju saskaņā ar šajā sadaļā sniegtajiem noteikumiem, piemērojot 432. pantā minētos izņēmumus.

2.   Iestādes, kurām kompetentās iestādes ir devušas atļauju saskaņā ar Trešo daļu attiecībā uz šīs daļas III sadaļā minētajiem instrumentiem un metodēm, publiski atklāj minētajā sadaļā izklāstīto informāciju.

3.   Vadības struktūra vai augstākā vadība pieņem oficiālās politiskās nostādnes, lai nodrošinātu atbilstību šajā daļā sniegtajām informācijas atklāšanas prasībām, un izveido un uztur iekšējos procesus, sistēmas un kontroles, lai pārbaudītu, ka iestāde informāciju atklāj pienācīgi un ievērojot šajā daļā noteiktās prasības. Vismaz viens vadības struktūras vai augstākās vadības loceklis rakstiski apliecina, ka attiecīgā iestāde ir atklājusi šajā daļā prasīto informāciju saskaņā ar oficiālās politikas nostādnēm, iekšējiem procesiem, sistēmām un kontrolēm. Rakstisko apliecinājumu un galvenos iestādes oficiālās politikas elementus, ar kuriem nodrošina atbilstību informācijas atklāšanas prasībām, iekļauj iestādes atklātajā informācijā.

Informācijai, ko paredzēts atklāt saskaņā ar šo daļu, piemēro vismaz tikpat rūpīgu iekšējo pārbaudi, kāda tiek veikta par iestādes finanšu pārskatā iekļauto vadības ziņojumu.

Iestādēm ir izstrādātas arī politiskās nostādnes, lai pārbaudītu, ka to atklātā informācija tirgus dalībniekiem dod pietiekami plašu pārskatu par iestādes riska profilu. Ja iestādes konstatē, ka šajā daļā prasītā atklātā informācija tirgus dalībniekiem nedod pietiekami plašu pārskatu par iestādes riska profilu, tās publisko informāciju papildus tai, ko prasīts atklāt saskaņā ar šo daļu. Tomēr iestādēm tiek prasīts atklāt tikai tādu informāciju, kas ir būtiska, nevis aizsargājamu vai konfidenciālu informāciju, kā norādīts 432. pantā.

4.   Visai atklātajai kvantitatīvajai informācijai pievieno kvalitatīvo aprakstu un jebkādu citu papildu informāciju, kas var būt nepieciešama, lai minētās informācijas lietotāji varētu saprast atklāto kvantitatīvo informāciju, jo īpaši atzīmējot jebkādas būtiskas izmaiņas konkrētajā atklātajā informācijā salīdzinājumā ar iepriekš atklāto informāciju.

5.   Iestādes, ja tām pieprasa, paskaidro savus reitingu lēmumus MVU un citām komercsabiedrībām, kas vēlas saņemt aizdevumus, pēc pieprasījuma sniedzot rakstisku paskaidrojumu. Minētā paskaidrojuma administratīvās izmaksas ir samērīgas ar aizdevuma apmēru.

432. pants

Nebūtiska, aizsargājama vai konfidenciāla informācija

1.   Iestādes var neatklāt informāciju par vienu vai vairākiem II un III sadaļā uzskaitītajiem jautājumiem, ja šī informācija nav uzskatāma par būtisku, izņemot atklājamo informāciju, kas noteikta 435. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 437. pantā un 450. pantā.

Atklājamo informāciju uzskata par būtisku, ja tās neatklāšana vai nepareizs izklāsts varētu mainīt vai ietekmēt tāda lietotāja novērtējumu vai lēmumu, kurš uz minēto informāciju pamatojas, lai pieņemtu ekonomiskus lēmumus.

EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu pieņem pamatnostādnes par to, kā iestādēm ir jāpiemēro būtiskums attiecībā uz II un III sadaļas informācijas atklāšanas prasībām.

2.   Iestādes var arī izlaist vienu vai vairākus II un III sadaļā minētos informācijas jautājumus, ja tajos ir iekļauta informācija, kas saskaņā ar šo punktu uzskatāma par aizsargājamu vai konfidenciālu, izņemot attiecībā uz atklājamo informāciju, kas noteikta 437. un 450. pantā.

Iestādes informāciju uzskata par aizsargājamu, ja šīs informācijas publiska atklāšana vājinātu to konkurētspēju. Aizsargājama informācija var ietvert tādu informāciju par produktiem vai sistēmām, kas padarītu iestādes ieguldījumus tajos mazvērtīgākus, ja informācija taptu zināma konkurentiem.

Informāciju uzskata par konfidenciālu, ja iestādēm attiecībās ar klientiem vai citiem darījumu partneriem ir pienākums nodrošināt šādas informācijas konfidencialitāti.

EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu pieņem pamatnostādnes par to, kā iestādēm ir jāpiemēro aizsardzība un konfidencialitāte attiecībā uz II un III sadaļas informācijas atklāšanas prasībām.

3.   Izņēmuma gadījumos, kas minēti 2. punktā, attiecīgā iestāde tās atklātajā informācijā norāda to, ka atsevišķi informācijas jautājumi nav atklāti, un minēto jautājumu neatklāšanas iemeslus, kā arī publicē vispārīgākas ziņas par informācijas atklāšanas prasības priekšmetu, izņemot gadījumus, kad minētais priekšmets kā tāds ir aizsargājams vai konfidenciāls.

433. pants

Informācijas atklāšanas regularitāte un apjoms

Iestādes publicē II un III sadaļā prasīto informāciju tādā veidā, kā noteikts 433.a, 433.b un 433.c pantā.

Reizi gadā atklājamo informāciju publicē tajā pašā dienā, kad iestādes publicē savus finanšu pārskatus, vai, cik vien iespējams, īsā laikā pēc tam.

Pusgadā un ceturksnī atklājamo informāciju publicē tajā pašā dienā, kad iestādes attiecīgā gadījumā publicē savus finanšu pārskatus par attiecīgo periodu, vai, cik vien iespējams, īsā laikā pēc tam.

Jebkāda laika nobīde starp dienu, kad tiek publicēta šajā daļā prasītā atklājamā informācija, un dienu, kad tiek publicēti attiecīgie finanšu pārskati, ir samērīga, un katrā ziņā ar to netiek pārsniegts termiņš, ko noteikušas kompetentās iestādes, ievērojot Direktīvas 2013/36/ES 106. pantu.

433.a pants

Informācija, ko atklāj lielās iestādes

1.   Lielās iestādes atklāj turpmāk minēto informāciju ar šādu regularitāti:

a)

visu šajā daļā prasīto informāciju atklāj reizi gadā;

| b) | reizi pusgadā – informāciju, kas minēta:






  i) | 437. panta a) punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

reizi pusgadā – informāciju, kas minēta:

i)

437. panta a) punktā;

| ii) | 438. panta e) punktā; |
| --- | --- |

ii)

438. panta e) punktā;

| iii) | 439. panta e)–l) punktā; |
| --- | --- |

iii)

439. panta e)–l) punktā;

| iv) | 440. pantā; |
| --- | --- |

iv)

440. pantā;

| v) | 442. panta c), e), f) un g) punktā |
| --- | --- |

v)

442. panta c), e), f) un g) punktā

| vi) | 444. panta e) punktā; |
| --- | --- |

vi)

444. panta e) punktā;

| vii) | 445. pantā; |
| --- | --- |

vii)

445. pantā;

| viii) | 448. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

viii)

448. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā;

| ix) | 449. panta j)–l) punktā; |
| --- | --- |

ix)

449. panta j)–l) punktā;

| x) | 451. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

x)

451. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā;

| xi) | 451.a panta 3. punktā; |
| --- | --- |

xi)

451.a panta 3. punktā;

| xii) | 452. panta g) punktā; |
| --- | --- |

xii)

452. panta g) punktā;

| xiii) | 453. panta f)–j) punktā; |
| --- | --- |

xiii)

453. panta f)–j) punktā;

| xiv) | 455. panta d), e) un g) punktā; |
| --- | --- |

xiv)

455. panta d), e) un g) punktā;

| c) | reizi ceturksnī – informāciju, kas minēta:






  i) | 438. panta d) un h) punktā; |
| --- | --- | --- |

c)

reizi ceturksnī – informāciju, kas minēta:

i)

438. panta d) un h) punktā;

| ii) | 447. pantā minētos galvenos rādītājus; |
| --- | --- |

ii)

447. pantā minētos galvenos rādītājus;

| iii) | 451.a panta 2. punktā. |
| --- | --- |

iii)

451.a panta 2. punktā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, lielās iestādes, kas nav G-SNI un kas nav biržā kotētās iestādes, atklāj turpmāk minēto informāciju ar šādu regularitāti:

| a) | visu šajā daļā prasīto informāciju atklāj reizi gadā; |
| --- | --- |

a)

visu šajā daļā prasīto informāciju atklāj reizi gadā;

| b) | šīs regulas 447. pantā norādītos galvenos rādītājus – reizi pusgadā. |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 447. pantā norādītos galvenos rādītājus – reizi pusgadā.

3.   Lielās iestādes, uz kurām attiecas 92.a vai 92.b pants, atklāj 437.a pantā prasīto informāciju reizi pusgadā, izņemot 447. panta h) punktā norādītos galvenos rādītājus, kuri jāatklāj reizi ceturksnī.

433.b pants

Informācija, ko atklāj mazās un nesarežģītās iestādes

1.   Mazās un nesarežģītās iestādes atklāj turpmāk minēto informāciju ar šādu regularitāti:

| a) | reizi gadā – informāciju, kas minēta:






  i) | 435. panta 1. punkta a), e) un f) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

a)

reizi gadā – informāciju, kas minēta:

i)

435. panta 1. punkta a), e) un f) apakšpunktā;

| ii) | 438. panta d) punktā; |
| --- | --- |

ii)

438. panta d) punktā;

| iii) | 450. panta 1. punkta a)–d), h), i), j) apakšpunktā; |
| --- | --- |

iii)

450. panta 1. punkta a)–d), h), i), j) apakšpunktā;

| b) | reizi pusgadā – 447. pantā minētos galvenos rādītājus. |
| --- | --- |

b)

reizi pusgadā – 447. pantā minētos galvenos rādītājus.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, mazās un nesarežģītās iestādes, kas nav biržā kotētās iestādes, atklāj 447. pantā minētos galvenos rādītājus reizi gadā.

433.c pants

Informācija, ko atklāj citas iestādes

1.   Iestādes, uz kurām neattiecas 433.a vai 433.b pants, atklāj turpmāk minēto informāciju ar šādu regularitāti:

| a) | visu šajā daļā prasīto informāciju atklāj reizi gadā; |
| --- | --- |

a)

visu šajā daļā prasīto informāciju atklāj reizi gadā;

| b) | šīs regulas 447. pantā minētos galvenos rādītājus atklāj reizi pusgadā. |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 447. pantā minētos galvenos rādītājus atklāj reizi pusgadā.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, citas iestādes, kas nav biržā kotētās iestādes, reizi gadā atklāj šādu informāciju:

| a) | 435. panta 1. punkta a), e) un f) apakšpunkts; |
| --- | --- |

a)

435. panta 1. punkta a), e) un f) apakšpunkts;

| b) | 435. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkts; |
| --- | --- |

b)

435. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkts;

| c) | 437. panta a) punkts; |
| --- | --- |

c)

437. panta a) punkts;

| d) | 438. panta c) un d) punkts; |
| --- | --- |

d)

438. panta c) un d) punkts;

| e) | šīs regulas 447. pantā minētos galvenos rādītājus; |
| --- | --- |

e)

šīs regulas 447. pantā minētos galvenos rādītājus;

| f) | 450. panta 1. punkta a)–d), h)–k) apakšpunkts; |
| --- | --- |

f)

450. panta 1. punkta a)–d), h)–k) apakšpunkts;

434. pants

Informācijas atklāšanas līdzekļi

1.   Visu II un III sadaļā prasīto informāciju iestādes sniedz elektroniskā formātā un vienā datu nesējā vai vietā. Viens datu nesējs vai vieta ir atsevišķs dokuments, kurā sniedz tūlītēji pieejamu prudenciālas informācijas avotu minētās informācijas lietotājiem, vai atsevišķi nodalīta sadaļa, kas iekļauta iestāžu finanšu pārskatos vai finanšu ziņojumos vai ir tiem pievienota un satur prasīto informāciju, un minētie lietotāji to var viegli identificēt.

2.   Iestādes savās tīmekļa vietnēs vai jebkādā citā pienācīgā vietā, ja tām nav tīmekļa vietnes, dara pieejamu saskaņā ar šo daļu prasītās atklājamās informācijas arhīvu. Minētais arhīvs ir pieejams laikposmā, kas nav īsāks par iestāžu finanšu pārskatos iekļautās informācijas uzglabāšanas periodu, kurš noteikts valsts tiesību aktos.

434.a pants

Vienoti atklājamās informācijas formāti

EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā norāda vienotus atklājamās informācijas formātus un ar to saistītos norādījumus, saskaņā ar kuriem ir jāatklāj II un III sadaļā prasītā informācija.

Ar minētajiem vienotajiem atklājamās informācijas formātiem lietotājiem tiek nodota pietiekami visaptveroša un salīdzināma informācija, kas ļauj novērtēt iestāžu riska profilu un to atbilstības līmeni Pirmajā līdz Septītajā daļā sniegtajām prasībām. Lai veicinātu informācijas salīdzināmību, īstenošanas tehniskajos standartos cenšas saglabāt atklājamās informācijas formātu saskanību ar starptautiskajiem standartiem par atklājamo informāciju.

Attiecīgā gadījumā vienotie atklājamās informācijas formāti ir tabulas veidā.

EBI līdz 2020. gada 28. jūnijam iesniedz minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.

II SADAĻA

PĀRREDZAMĪBAS UN INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANAS TEHNISKIE KRITĒRIJI

435. pants

Informācijas atklāšana par riska pārvaldības mērķiem un politiku

1.   Iestādes atklāj informāciju par saviem riska pārvaldības mērķiem un politiku attiecībā uz katru atsevišķu riska kategoriju, tostarp šajā sadaļā minētajiem riskiem. Atklāj šādu informāciju:

| a) | minēto riska kategoriju pārvaldības stratēģijas un procesus; |
| --- | --- |

a)

minēto riska kategoriju pārvaldības stratēģijas un procesus;

| b) | attiecīgās riska pārvaldības funkcijas struktūru un organizāciju, tostarp informāciju par tās pilnvarojuma pamatu, pilnvarām un pārskatatbildību saskaņā ar iestādes dibināšanas un reglamentējošajiem dokumentiem; |
| --- | --- |

b)

attiecīgās riska pārvaldības funkcijas struktūru un organizāciju, tostarp informāciju par tās pilnvarojuma pamatu, pilnvarām un pārskatatbildību saskaņā ar iestādes dibināšanas un reglamentējošajiem dokumentiem;

| c) | riska ziņošanas un riska mērīšanas sistēmu darbības jomu un būtību; |
| --- | --- |

c)

riska ziņošanas un riska mērīšanas sistēmu darbības jomu un būtību;

| d) | riska ierobežošanas un mazināšanas politiku, kā arī stratēģijas un procesus, ar ko uzrauga, lai riska ierobežošanas pozīcijas un riska mazinātāji joprojām būtu efektīvi; |
| --- | --- |

d)

riska ierobežošanas un mazināšanas politiku, kā arī stratēģijas un procesus, ar ko uzrauga, lai riska ierobežošanas pozīcijas un riska mazinātāji joprojām būtu efektīvi;

| e) | vadības struktūras apstiprinātu paziņojumu par attiecīgās iestādes riska pārvaldības pasākumu atbilstību, ar kuru tiek apliecināts, ka ieviestās riska pārvaldības sistēmas atbilst iestādes profilam un stratēģijai; |
| --- | --- |

e)

vadības struktūras apstiprinātu paziņojumu par attiecīgās iestādes riska pārvaldības pasākumu atbilstību, ar kuru tiek apliecināts, ka ieviestās riska pārvaldības sistēmas atbilst iestādes profilam un stratēģijai;

| f) | riska ziņojuma kopsavilkumu, ko apstiprinājusi vadības struktūra, īsumā aprakstot attiecīgās iestādes vispārējo riska profilu, kurš saistīts ar uzņēmējdarbības stratēģiju; minētajā ziņojumā iekļauj:






  i) | galvenos koeficientus un rādītājus, kas ārējām ieinteresētajām personām sniedz vispusīgu skatījumu uz iestādes īstenoto riska pārvaldību, tostarp uz to, kā iestādes riska profils mijiedarbojas ar vadības struktūras noteikto riska toleranci; |
| --- | --- | --- |

f)

riska ziņojuma kopsavilkumu, ko apstiprinājusi vadības struktūra, īsumā aprakstot attiecīgās iestādes vispārējo riska profilu, kurš saistīts ar uzņēmējdarbības stratēģiju; minētajā ziņojumā iekļauj:

i)

galvenos koeficientus un rādītājus, kas ārējām ieinteresētajām personām sniedz vispusīgu skatījumu uz iestādes īstenoto riska pārvaldību, tostarp uz to, kā iestādes riska profils mijiedarbojas ar vadības struktūras noteikto riska toleranci;

| ii) | informāciju par grupas iekšējiem darījumiem un darījumiem ar saistītajām pusēm, kas var būtiski ietekmēt konsolidētās grupas riska profilu. |
| --- | --- |

ii)

informāciju par grupas iekšējiem darījumiem un darījumiem ar saistītajām pusēm, kas var būtiski ietekmēt konsolidētās grupas riska profilu.

2.   Iestādes atklāj šādu informāciju par pārvaldības pasākumiem:

| a) | direktora amatu skaitu, kurus ieņem vadības struktūras locekļi; |
| --- | --- |

a)

direktora amatu skaitu, kurus ieņem vadības struktūras locekļi;

| b) | darbā pieņemšanas politiku vadības struktūras locekļu atlasei un viņu faktiskās zināšanas, prasmes un kompetenci; |
| --- | --- |

b)

darbā pieņemšanas politiku vadības struktūras locekļu atlasei un viņu faktiskās zināšanas, prasmes un kompetenci;

| c) | iestādes daudzveidības politiku attiecībā uz vadības struktūras locekļu atlasi, tās mērķus un visus attiecīgos uzdevumus, kas noteikti minētajā politikā, kā arī to, kādā mērā minētie mērķi un uzdevumi ir sasniegti; |
| --- | --- |

c)

iestādes daudzveidības politiku attiecībā uz vadības struktūras locekļu atlasi, tās mērķus un visus attiecīgos uzdevumus, kas noteikti minētajā politikā, kā arī to, kādā mērā minētie mērķi un uzdevumi ir sasniegti;

| d) | vai iestāde ir vai nav izveidojusi atsevišķu riska komiteju un cik reižu šī riska komiteja ir tikusies; |
| --- | --- |

d)

vai iestāde ir vai nav izveidojusi atsevišķu riska komiteju un cik reižu šī riska komiteja ir tikusies;

| e) | tās informācijas plūsmas aprakstu, kāda attiecībā uz risku tiek nodota vadības struktūrai. |
| --- | --- |

e)

tās informācijas plūsmas aprakstu, kāda attiecībā uz risku tiek nodota vadības struktūrai.

436. pants

Informācijas atklāšana par darbības jomu

Attiecībā uz šīs regulas darbības jomu iestādes atklāj šādu informāciju:

| a) | tās iestādes nosaukumu, kurai piemēro šo regulu; |
| --- | --- |

a)

tās iestādes nosaukumu, kurai piemēro šo regulu;

| b) | informāciju par saskaņošanu starp konsolidētajiem finanšu pārskatiem, kas sagatavoti saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, un konsolidētajiem finanšu pārskatiem, kas sagatavoti saskaņā ar prasībām par regulatīvo konsolidāciju, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. un 3. iedaļu; minētajā informācijā par saskaņošanu izklāsta, kāda atšķirība konsolidācijā ir starp grāmatvedības un regulatīvo piemērošanas jomu, un juridiskās personas, kas iekļautas regulatīvajā konsolidācijas piemērošanas jomā, ja tā atšķiras no grāmatvedības konsolidācijas piemērošanas jomas; izklāstā par juridiskajām personām, kas iekļautas regulatīvajā konsolidācijas piemērošanas jomā, norāda regulatīvās konsolidācijas metodi, ja tā atšķiras no grāmatvedības konsolidācijas metodes, to, vai minētās juridiskās personas ir pilnīgi vai proporcionāli konsolidētas un vai līdzdalība minētajās juridiskajās personās ir atskaitīta no pašu kapitāla; |
| --- | --- |

b)

informāciju par saskaņošanu starp konsolidētajiem finanšu pārskatiem, kas sagatavoti saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, un konsolidētajiem finanšu pārskatiem, kas sagatavoti saskaņā ar prasībām par regulatīvo konsolidāciju, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. un 3. iedaļu; minētajā informācijā par saskaņošanu izklāsta, kāda atšķirība konsolidācijā ir starp grāmatvedības un regulatīvo piemērošanas jomu, un juridiskās personas, kas iekļautas regulatīvajā konsolidācijas piemērošanas jomā, ja tā atšķiras no grāmatvedības konsolidācijas piemērošanas jomas; izklāstā par juridiskajām personām, kas iekļautas regulatīvajā konsolidācijas piemērošanas jomā, norāda regulatīvās konsolidācijas metodi, ja tā atšķiras no grāmatvedības konsolidācijas metodes, to, vai minētās juridiskās personas ir pilnīgi vai proporcionāli konsolidētas un vai līdzdalība minētajās juridiskajās personās ir atskaitīta no pašu kapitāla;

| c) | aktīvu un saistību sadalījumu konsolidētajos finanšu pārskatos, kas sagatavoti saskaņā ar regulatīvās konsolidācijas prasībām, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. un 3. iedaļu, kurš iedalīts pa riska veidiem, kā minēts šajā daļā; |
| --- | --- |

c)

aktīvu un saistību sadalījumu konsolidētajos finanšu pārskatos, kas sagatavoti saskaņā ar regulatīvās konsolidācijas prasībām, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. un 3. iedaļu, kurš iedalīts pa riska veidiem, kā minēts šajā daļā;

| d) | informāciju par saskaņošanu, kurā noteikti galvenie iemesli atšķirībām starp uzskaites vērtības summām finanšu pārskatos saskaņā ar regulatīvo konsolidācijas piemērošanas jomu, kā noteikts Pirmās daļas II sadaļas 2. un 3. iedaļā, un starp riska darījumu vērtību, kas izmantota regulatīvām vajadzībām; minēto informāciju par saskaņošanu papildina ar kvalitatīvo informāciju par minētajiem galvenajiem atšķirību iemesliem; |
| --- | --- |

d)

informāciju par saskaņošanu, kurā noteikti galvenie iemesli atšķirībām starp uzskaites vērtības summām finanšu pārskatos saskaņā ar regulatīvo konsolidācijas piemērošanas jomu, kā noteikts Pirmās daļas II sadaļas 2. un 3. iedaļā, un starp riska darījumu vērtību, kas izmantota regulatīvām vajadzībām; minēto informāciju par saskaņošanu papildina ar kvalitatīvo informāciju par minētajiem galvenajiem atšķirību iemesliem;

| e) | attiecībā uz tirdzniecības portfeļa un netirdzniecības portfeļa riska darījumiem, kas koriģēti saskaņā ar 34. pantu un 105. pantu, – to elementu summu sadalījumu pa riska veidiem, kuri veido iestādes piesardzīgas vērtēšanas korekciju, un šo elementu kopskaitu pa tirdzniecības un netirdzniecības portfeļu pozīcijām; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz tirdzniecības portfeļa un netirdzniecības portfeļa riska darījumiem, kas koriģēti saskaņā ar 34. pantu un 105. pantu, – to elementu summu sadalījumu pa riska veidiem, kuri veido iestādes piesardzīgas vērtēšanas korekciju, un šo elementu kopskaitu pa tirdzniecības un netirdzniecības portfeļu pozīcijām;

| f) | jebkādus pašreizējus vai paredzamus būtiskus praktiskos vai juridiskos šķēršļus, kas traucē veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu starp mātesuzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem; |
| --- | --- |

f)

jebkādus pašreizējus vai paredzamus būtiskus praktiskos vai juridiskos šķēršļus, kas traucē veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu starp mātesuzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem;

| g) | kopvērtību, par kādu faktiskais pašu kapitāls ir mazāks nekā prasītais kapitāls visos meitasuzņēmumos, kas nav iekļauti konsolidācijā, un minēto meitasuzņēmumu nosaukumu vai nosaukumus; |
| --- | --- |

g)

kopvērtību, par kādu faktiskais pašu kapitāls ir mazāks nekā prasītais kapitāls visos meitasuzņēmumos, kas nav iekļauti konsolidācijā, un minēto meitasuzņēmumu nosaukumu vai nosaukumus;

| h) | attiecīgā gadījumā, kādu apstākļu dēļ ir izmantots 7. pantā minētais izņēmums vai 9. pantā minētā individuālas konsolidēšanas metode. |
| --- | --- |

h)

attiecīgā gadījumā, kādu apstākļu dēļ ir izmantots 7. pantā minētais izņēmums vai 9. pantā minētā individuālas konsolidēšanas metode.

437. pants

Informācijas atklāšana par pašu kapitālu

Iestādes par pašu kapitālu atklāj šādu informāciju:

| a) | pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņu, pirmā līmeņa papildu kapitāla posteņu, otrā līmeņa kapitāla posteņu, kā arī saskaņā ar 32.–36., 56., 66. un 79. pantu iestādes pašu kapitālam piemēroto filtru un atskaitījumu pilnīgu saskaņošanu ar iestādes revidēto finanšu pārskatu bilanci; |
| --- | --- |

a)

pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņu, pirmā līmeņa papildu kapitāla posteņu, otrā līmeņa kapitāla posteņu, kā arī saskaņā ar 32.–36., 56., 66. un 79. pantu iestādes pašu kapitālam piemēroto filtru un atskaitījumu pilnīgu saskaņošanu ar iestādes revidēto finanšu pārskatu bilanci;

| b) | iestādes emitēto pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla instrumentu galveno iezīmju aprakstu; |
| --- | --- |

b)

iestādes emitēto pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla instrumentu galveno iezīmju aprakstu;

| c) | visus noteikumus un nosacījumus par visiem pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla instrumentiem; |
| --- | --- |

c)

visus noteikumus un nosacījumus par visiem pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla instrumentiem;

| d) | atsevišķu informāciju par būtību un apmēriem saistībā ar:






  i) | katru prudenciālo filtru, kas piemērots, ievērojot 32.–35. pantu; |
| --- | --- | --- |

d)

atsevišķu informāciju par būtību un apmēriem saistībā ar:

i)

katru prudenciālo filtru, kas piemērots, ievērojot 32.–35. pantu;

| ii) | posteņiem, kas atskaitīti, ievērojot 36., 56. un 66. pantu; |
| --- | --- |

ii)

posteņiem, kas atskaitīti, ievērojot 36., 56. un 66. pantu;

| iii) | posteņiem, kas nav atskaitīti, ievērojot 47., 48., 56., 66. un 79. pantu; |
| --- | --- |

iii)

posteņiem, kas nav atskaitīti, ievērojot 47., 48., 56., 66. un 79. pantu;

| e) | aprakstu par visiem ierobežojumiem, kas piemēroti pašu kapitāla aprēķināšanai saskaņā ar šo regulu, un par instrumentiem, prudenciālajiem filtriem un atskaitījumiem, kuriem piemēro minētos ierobežojumus; |
| --- | --- |

e)

aprakstu par visiem ierobežojumiem, kas piemēroti pašu kapitāla aprēķināšanai saskaņā ar šo regulu, un par instrumentiem, prudenciālajiem filtriem un atskaitījumiem, kuriem piemēro minētos ierobežojumus;

| f) | vispusīgu skaidrojumu par kapitāla rādītāju aprēķināšanas pamatu, ja minētie kapitāla rādītāji ir aprēķināti, izmantojot pašu kapitāla elementus, kas noteikti citādāk, nekā noteikts šajā regulā. |
| --- | --- |

f)

vispusīgu skaidrojumu par kapitāla rādītāju aprēķināšanas pamatu, ja minētie kapitāla rādītāji ir aprēķināti, izmantojot pašu kapitāla elementus, kas noteikti citādāk, nekā noteikts šajā regulā.

437.a pants

Informācijas atklāšana par pašu kapitālu un atbilstīgām saistībām

Iestādes, kurām piemērojams 92.a vai 92.b pants, atklāj šādu informāciju par savu pašu kapitālu un atbilstīgām saistībām:

| a) | pašu kapitāla un atbilstīgo saistību sastāvu, to termiņus un galvenās pazīmes; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla un atbilstīgo saistību sastāvu, to termiņus un galvenās pazīmes;

| b) | atbilstīgo saistību klasifikāciju kreditoru hierarhijā; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgo saistību klasifikāciju kreditoru hierarhijā;

| c) | katras 72.b pantā norādīto atbilstīgo saistību instrumentu emisijas kopējo summu un to emisiju summu, kas iekļautas atbilstīgo saistību posteņos ar 72.b panta 3. un 4. punktā noteiktajiem ierobežojumiem; |
| --- | --- |

c)

katras 72.b pantā norādīto atbilstīgo saistību instrumentu emisijas kopējo summu un to emisiju summu, kas iekļautas atbilstīgo saistību posteņos ar 72.b panta 3. un 4. punktā noteiktajiem ierobežojumiem;

| d) | regulas 72.a panta 2. punktā minēto izslēgto saistību kopējo summu. |
| --- | --- |

d)

regulas 72.a panta 2. punktā minēto izslēgto saistību kopējo summu.

438. pants

Informācijas atklāšana par pašu kapitāla prasībām un riska darījumu riska svērtajām vērtībām

Iestādes atklāj šādu informāciju saistībā ar savu atbilstību šīs regulas 92. pantam un prasībām, kas iekļautas Direktīvas 2013/36/ES 73. pantā un 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā:

| a) | kopsavilkumu par pieeju, kā iestāde novērtē sava iekšējā kapitāla pietiekamību pašreizējās un plānotās darbības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

a)

kopsavilkumu par pieeju, kā iestāde novērtē sava iekšējā kapitāla pietiekamību pašreizējās un plānotās darbības nodrošināšanai;

| b) | to papildu pašu kapitāla prasību apjomu, kas pamatotas uz uzraudzības pārbaudes procesu, kā norādīts Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un tā sastāvu attiecībā uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem un otrā līmeņa kapitāla instrumentiem; |
| --- | --- |

b)

to papildu pašu kapitāla prasību apjomu, kas pamatotas uz uzraudzības pārbaudes procesu, kā norādīts Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un tā sastāvu attiecībā uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem un otrā līmeņa kapitāla instrumentiem;

| c) | pēc attiecīgās kompetentās iestādes pieprasījuma, rezultātu par iestādes iekšējā kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesu; |
| --- | --- |

c)

pēc attiecīgās kompetentās iestādes pieprasījuma, rezultātu par iestādes iekšējā kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesu;

| d) | riska darījumu riska svērto kopējo vērtību un atbilstošās kopējās pašu kapitāla prasības, kas noteiktas saskaņā ar 92. pantu un kas jāsadala dažādās riska kategorijās, kā noteikts Trešajā daļā, un attiecīgā gadījumā skaidrojumu par to, kā pašu kapitāla un riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanu ietekmē rezultāti, ko iegūst, piemērojot kapitāla minimumu un neatskaitot posteņus no pašu kapitāla; |
| --- | --- |

d)

riska darījumu riska svērto kopējo vērtību un atbilstošās kopējās pašu kapitāla prasības, kas noteiktas saskaņā ar 92. pantu un kas jāsadala dažādās riska kategorijās, kā noteikts Trešajā daļā, un attiecīgā gadījumā skaidrojumu par to, kā pašu kapitāla un riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanu ietekmē rezultāti, ko iegūst, piemērojot kapitāla minimumu un neatskaitot posteņus no pašu kapitāla;

| e) | bilances un ārpusbilances riska darījumus, riska darījumu riska svērtās vērtības un saistītos paredzamos zaudējumus katrai 153. panta 5. punkta 1. tabulā norādītajai specializētās kreditēšanas kategorijai, un bilances un ārpusbilances riska darījumus un riska darījumu riska svērtās vērtības 155. panta 2. punktā norādītajām kapitāla vērtspapīru riska darījumu kategorijām; |
| --- | --- |

e)

bilances un ārpusbilances riska darījumus, riska darījumu riska svērtās vērtības un saistītos paredzamos zaudējumus katrai 153. panta 5. punkta 1. tabulā norādītajai specializētās kreditēšanas kategorijai, un bilances un ārpusbilances riska darījumus un riska darījumu riska svērtās vērtības 155. panta 2. punktā norādītajām kapitāla vērtspapīru riska darījumu kategorijām;

| f) | riska darījuma vērtību un riska darījumu riska svērto vērtību pašu kapitāla instrumentiem, ko tur apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība un ko iestāde neatskaita no sava pašu kapitāla saskaņā ar 49. pantu, aprēķinot savas kapitāla prasības individuāli, subkonsolidēti vai konsolidēti; |
| --- | --- |

f)

riska darījuma vērtību un riska darījumu riska svērto vērtību pašu kapitāla instrumentiem, ko tur apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība un ko iestāde neatskaita no sava pašu kapitāla saskaņā ar 49. pantu, aprēķinot savas kapitāla prasības individuāli, subkonsolidēti vai konsolidēti;

| g) | finanšu konglomerāta papildu pašu kapitāla prasību un kapitāla pietiekamības rādītāju, ko aprēķina saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 6. pantu un minētās direktīvas I pielikumu, ja piemēro minētajā pielikumā norādīto 1. vai 2. metodi; |
| --- | --- |

g)

finanšu konglomerāta papildu pašu kapitāla prasību un kapitāla pietiekamības rādītāju, ko aprēķina saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 6. pantu un minētās direktīvas I pielikumu, ja piemēro minētajā pielikumā norādīto 1. vai 2. metodi;

| h) | riska darījumu riska svērto vērtību atšķirības kārtējā informācijas atklāšanas periodā salīdzinājumā ar iepriekšējo informācijas atklāšanas periodu, kas radušās iekšējo modeļu izmantošanas dēļ, tostarp aprakstu par galvenajiem faktoriem, kas ietekmējuši minēto atšķirību rašanos. |
| --- | --- |

h)

riska darījumu riska svērto vērtību atšķirības kārtējā informācijas atklāšanas periodā salīdzinājumā ar iepriekšējo informācijas atklāšanas periodu, kas radušās iekšējo modeļu izmantošanas dēļ, tostarp aprakstu par galvenajiem faktoriem, kas ietekmējuši minēto atšķirību rašanos.

439. pants

Informācijas atklāšana par riska darījumiem ar darījumu partnera kredītrisku

Iestādes attiecībā uz saviem riska darījumiem ar darījumu partnera kredītrisku, kā minēts Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļā, atklāj šādu informāciju:

| a) | aprakstu par metodiku, kas izmantota, lai piešķirtu iekšējo kapitālu un kredītlimitus darījumu partnera kredītriska darījumiem, tostarp par metodēm, ko izmanto, lai minētos limitus piešķirtu centrālo darījumu partneru riska darījumiem; |
| --- | --- |

a)

aprakstu par metodiku, kas izmantota, lai piešķirtu iekšējo kapitālu un kredītlimitus darījumu partnera kredītriska darījumiem, tostarp par metodēm, ko izmanto, lai minētos limitus piešķirtu centrālo darījumu partneru riska darījumiem;

| b) | aprakstu par politiku, kas attiecas uz garantijām un citiem kredītriska mazināšanas pasākumiem, piemēram, attiecībā uz nodrošinājuma piesaisti un kredītrezervju izveidi; |
| --- | --- |

b)

aprakstu par politiku, kas attiecas uz garantijām un citiem kredītriska mazināšanas pasākumiem, piemēram, attiecībā uz nodrošinājuma piesaisti un kredītrezervju izveidi;

| c) | aprakstu par politiku, kas attiecas uz 291. pantā definēto vispārējo korelācijas risku un specifisko korelācijas risku; |
| --- | --- |

c)

aprakstu par politiku, kas attiecas uz 291. pantā definēto vispārējo korelācijas risku un specifisko korelācijas risku;

| d) | nodrošinājuma summu, kas iestādei jānodrošina, ja tās kredītreitings tiek pazemināts; |
| --- | --- |

d)

nodrošinājuma summu, kas iestādei jānodrošina, ja tās kredītreitings tiek pazemināts;

| e) | nošķirtā un nenošķirtā saņemtā un izsniegtā nodrošinājuma summu katram nodrošinājuma veidam, kas sīkāk sadalīts kā nodrošinājums, ko izmanto atvasināto instrumentu un vērtspapīru finansēšanas darījumiem; |
| --- | --- |

e)

nošķirtā un nenošķirtā saņemtā un izsniegtā nodrošinājuma summu katram nodrošinājuma veidam, kas sīkāk sadalīts kā nodrošinājums, ko izmanto atvasināto instrumentu un vērtspapīru finansēšanas darījumiem;

| f) | attiecībā uz atvasināto instrumentu darījumiem riska darījumu vērtības pirms un pēc kredītriska mazināšanas metožu piemērošanas, kas noteiktas Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 3.–6. iedaļā, atkarībā no tā, kura metode ir piemērojama, un saistītās riska darījumu vērtības, kas sadalītas pēc piemērojamās metodes; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz atvasināto instrumentu darījumiem riska darījumu vērtības pirms un pēc kredītriska mazināšanas metožu piemērošanas, kas noteiktas Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 3.–6. iedaļā, atkarībā no tā, kura metode ir piemērojama, un saistītās riska darījumu vērtības, kas sadalītas pēc piemērojamās metodes;

| g) | attiecībā uz vērtspapīru finansēšanas darījumiem riska darījumu vērtības pirms un pēc kredītriska mazināšanas metožu piemērošanas, kas noteiktas Trešās daļas II sadaļas 4. un 6. nodaļā, atkarībā no tā, kura metode ir izmantota, un saistītās riska darījumu vērtības, kas sadalītas pēc piemērojamās metodes; |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz vērtspapīru finansēšanas darījumiem riska darījumu vērtības pirms un pēc kredītriska mazināšanas metožu piemērošanas, kas noteiktas Trešās daļas II sadaļas 4. un 6. nodaļā, atkarībā no tā, kura metode ir izmantota, un saistītās riska darījumu vērtības, kas sadalītas pēc piemērojamās metodes;

| h) | riska darījumu vērtības pēc kredītriska mazināšanas piemērošanas un ar to saistītos riska darījumus attiecībā uz kredīta vērtības korekcijas kapitāla prasībām atsevišķi katrai metodei, kā izklāstīts Trešās daļas VI sadaļā; |
| --- | --- |

h)

riska darījumu vērtības pēc kredītriska mazināšanas piemērošanas un ar to saistītos riska darījumus attiecībā uz kredīta vērtības korekcijas kapitāla prasībām atsevišķi katrai metodei, kā izklāstīts Trešās daļas VI sadaļā;

| i) | vērtību, kāda ir riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, un ar to saistītos riska darījumus Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 9. iedaļas piemērošanas jomas ietvaros, norādot atsevišķi atbilstīgus un neatbilstīgus centrālos darījumu partnerus, un sadalot pa riska darījumu veidiem; |
| --- | --- |

i)

vērtību, kāda ir riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, un ar to saistītos riska darījumus Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 9. iedaļas piemērošanas jomas ietvaros, norādot atsevišķi atbilstīgus un neatbilstīgus centrālos darījumu partnerus, un sadalot pa riska darījumu veidiem;

| j) | kredītu atvasināto instrumentu darījumu nosacītās summas un patieso vērtību; kredītu atvasināto instrumentu darījumus sadala pēc produktu veida; katrā produktu veidā kredītu atvasināto instrumentu darījumus tālāk sadala pēc nopirktās un pārdotās kredītaizsardzības; |
| --- | --- |

j)

kredītu atvasināto instrumentu darījumu nosacītās summas un patieso vērtību; kredītu atvasināto instrumentu darījumus sadala pēc produktu veida; katrā produktu veidā kredītu atvasināto instrumentu darījumus tālāk sadala pēc nopirktās un pārdotās kredītaizsardzības;

| k) | alfas aplēsi, ja iestāde ir saņēmusi kompetento iestāžu atļauju izmantot savu alfas aplēsi saskaņā ar 284. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

k)

alfas aplēsi, ja iestāde ir saņēmusi kompetento iestāžu atļauju izmantot savu alfas aplēsi saskaņā ar 284. panta 9. punktu;

| l) | atsevišķi sniedz 444. panta e) punktā un 452. panta g) punktā norādīto atklājamo informāciju; |
| --- | --- |

l)

atsevišķi sniedz 444. panta e) punktā un 452. panta g) punktā norādīto atklājamo informāciju;

| m) | iestādēm, kas izmanto Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 4. un 5. iedaļā izklāstītās metodes, savu bilances un ārpusbilances atvasināto instrumentu darījumu apmēru, kas aprēķināts saskaņā ar 273.a panta attiecīgi 1. vai 2. punktu. |
| --- | --- |

m)

iestādēm, kas izmanto Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 4. un 5. iedaļā izklāstītās metodes, savu bilances un ārpusbilances atvasināto instrumentu darījumu apmēru, kas aprēķināts saskaņā ar 273.a panta attiecīgi 1. vai 2. punktu.

Ja dalībvalsts centrālā banka sniedz likviditātes palīdzību nodrošinājuma mijmaiņas darījumu veidā, kompetentā iestāde var atbrīvot iestādes no pirmās daļas d) un e) punkta prasībām, ja minētā kompetentā iestāde uzskata, ka tur minētās informācijas sniegšana varētu atklāt, ka ir tikusi sniegta ārkārtas likviditātes palīdzība. Šajā nolūkā kompetentā iestāde nosaka attiecīgas robežvērtības un objektīvus kritērijus.

440. pants

Informācijas atklāšana par pretcikliskajām kapitāla rezervēm

Iestādes saistībā ar savu atbilstību Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 4. nodaļā minētajai prasībai par pretcikliskajām kapitāla rezervēm atklāj šādu informāciju:

| a) | riska darījumu vērtību un riska darījumu riska svērto vērtību ģeogrāfisko iedalījumu iestādes kredītriska darījumiem, ko izmanto kā pamatu pretciklisko kapitāla rezervju aprēķināšanai; |
| --- | --- |

a)

riska darījumu vērtību un riska darījumu riska svērto vērtību ģeogrāfisko iedalījumu iestādes kredītriska darījumiem, ko izmanto kā pamatu pretciklisko kapitāla rezervju aprēķināšanai;

| b) | iestādes specifisko pretciklisko kapitāla rezervju summu. |
| --- | --- |

b)

iestādes specifisko pretciklisko kapitāla rezervju summu.

441. pants

Informācijas atklāšana par globālas sistēmiskas nozīmes rādītājiem

G-SNI reizi gadā atklāj informāciju par rādītāju vērtībām, ko izmanto, lai noteiktu šo iestāžu vērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantā minēto identifikācijas metodiku.

442. pants

Informācijas atklāšana par riska darījumiem ar kredītrisku un atgūstamās vērtības samazinājuma risku

Iestādes attiecībā uz saviem riska darījumiem ar kredītrisku un atgūstamās vērtības samazinājuma risku atklāj šādu informāciju:

| a) | darbības jomu un definīcijas, ko tās uzskaites vajadzībām piemēro jēdzieniem “kavēts” un “ar samazinātu vērtību”, un atšķirības, ja tādas pastāv, starp definīcijām “kavēts” un “saistību neizpildīšana” uzskaites un regulatīvām vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

darbības jomu un definīcijas, ko tās uzskaites vajadzībām piemēro jēdzieniem “kavēts” un “ar samazinātu vērtību”, un atšķirības, ja tādas pastāv, starp definīcijām “kavēts” un “saistību neizpildīšana” uzskaites un regulatīvām vajadzībām;

| b) | aprakstu par pieejām un metodēm, kas izmantotas specifisko un vispārējo kredītriska korekciju noteikšanai; |
| --- | --- |

b)

aprakstu par pieejām un metodēm, kas izmantotas specifisko un vispārējo kredītriska korekciju noteikšanai;

| c) | informāciju par ieņēmumus nesošo, ieņēmumus nenesošo un neveikto aizdevumu riska darījumu, parāda vērtspapīru un ārpusbilances riska darījumu summu un kvalitāti, tostarp to attiecīgo uzkrāto vērtības pasliktināšanos, uzkrājumus un negatīvās patiesās vērtības izmaiņas kredītriska dēļ, kā arī saņemtā nodrošinājuma un finanšu garantiju summas; |
| --- | --- |

c)

informāciju par ieņēmumus nesošo, ieņēmumus nenesošo un neveikto aizdevumu riska darījumu, parāda vērtspapīru un ārpusbilances riska darījumu summu un kvalitāti, tostarp to attiecīgo uzkrāto vērtības pasliktināšanos, uzkrājumus un negatīvās patiesās vērtības izmaiņas kredītriska dēļ, kā arī saņemtā nodrošinājuma un finanšu garantiju summas;

| d) | analīzi par kavētu riska darījumu uzskaites ilgumu; |
| --- | --- |

d)

analīzi par kavētu riska darījumu uzskaites ilgumu;

| e) | bruto uzskaites vērtību riska darījumiem, kuros netiek un kuros tiek pildītas saistības, uzkrātās specifiskās un vispārējās kredītriska korekcijas un uzkrātos norakstījumus, kas veikti attiecībā pret minētajiem riska darījumiem, un neto uzskaites vērtību, un to sadalījumu pēc ģeogrāfiskās teritorijas un nozares veida, un attiecībā uz aizdevumu riska darījumiem, parāda vērtspapīriem un ārpusbilances riska darījumiem; |
| --- | --- |

e)

bruto uzskaites vērtību riska darījumiem, kuros netiek un kuros tiek pildītas saistības, uzkrātās specifiskās un vispārējās kredītriska korekcijas un uzkrātos norakstījumus, kas veikti attiecībā pret minētajiem riska darījumiem, un neto uzskaites vērtību, un to sadalījumu pēc ģeogrāfiskās teritorijas un nozares veida, un attiecībā uz aizdevumu riska darījumiem, parāda vērtspapīriem un ārpusbilances riska darījumiem;

| f) | jebkādas bruto summas izmaiņas bilances un ārpusbilances riska darījumos, kuros netiek pildītas saistības, tostarp sniedzot informāciju vismaz par minēto riska darījumu sākuma un beigu bilanci, bruto summu riska darījumiem, kuriem saistību neizpildes statuss ir mainīts uz saistību izpildes statusu vai kam piemērota norakstīšana; |
| --- | --- |

f)

jebkādas bruto summas izmaiņas bilances un ārpusbilances riska darījumos, kuros netiek pildītas saistības, tostarp sniedzot informāciju vismaz par minēto riska darījumu sākuma un beigu bilanci, bruto summu riska darījumiem, kuriem saistību neizpildes statuss ir mainīts uz saistību izpildes statusu vai kam piemērota norakstīšana;

| g) | aizdevumu un parāda vērtspapīru sadalījumu pēc atlikušā termiņa. |
| --- | --- |

g)

aizdevumu un parāda vērtspapīru sadalījumu pēc atlikušā termiņa.

443. pants

Informācijas atklāšana par apgrūtinātiem un neapgrūtinātiem aktīviem

Iestādes atklāj informāciju par saviem apgrūtinātajiem un neapgrūtinātajiem aktīviem. Minētajam nolūkam iestādes izmanto uzskaites vērtību katrai riska darījumu kategorijai, kas sīkāk sadalīta pēc aktīvu kvalitātes un apgrūtināto un neapgrūtināto aktīvu uzskaites vērtības kopējās summas. Atklājot informāciju par apgrūtinātiem un neapgrūtinātiem aktīviem, neatklāj ārkārtas likviditātes palīdzību, ko sniegušas centrālās bankas.

444. pants

Informācijas atklāšana par standartizētās pieejas izmantošanu

Iestādes, kuras riska darījumu riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļu, par katru 112. pantā norādīto riska darījumu kategoriju atklāj šādu informāciju:

| a) | norīkotu ĀKNI un eksporta kredīta aģentūru (turpmāk “EKA”) nosaukumus, kā arī ar minētajiem norīkojumiem saistīto izmaiņu iemeslus informācijas atklāšanas periodā; |
| --- | --- |

a)

norīkotu ĀKNI un eksporta kredīta aģentūru (turpmāk “EKA”) nosaukumus, kā arī ar minētajiem norīkojumiem saistīto izmaiņu iemeslus informācijas atklāšanas periodā;

| b) | riska darījumu kategorijas, kurās izmanto katru ĀKNI vai EKA; |
| --- | --- |

b)

riska darījumu kategorijas, kurās izmanto katru ĀKNI vai EKA;

| c) | aprakstu par procesu, ko izmanto, lai attiecinātu emitenta un emisijas kredītreitingus uz citiem posteņiem, kuri nav iekļauti tirdzniecības portfelī; |
| --- | --- |

c)

aprakstu par procesu, ko izmanto, lai attiecinātu emitenta un emisijas kredītreitingus uz citiem posteņiem, kuri nav iekļauti tirdzniecības portfelī;

| d) | katras norīkotas ĀKNI vai EKA piešķirtā ārējā reitinga sasaisti ar riska pakāpēm, kas atbilst Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļā paredzētajām kredītkvalitātes pakāpēm, ņemot vērā, ka šī informācija nav jāatklāj, ja iestāde atbilst EBI publicētajai standarta sasaistei; |
| --- | --- |

d)

katras norīkotas ĀKNI vai EKA piešķirtā ārējā reitinga sasaisti ar riska pakāpēm, kas atbilst Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļā paredzētajām kredītkvalitātes pakāpēm, ņemot vērā, ka šī informācija nav jāatklāj, ja iestāde atbilst EBI publicētajai standarta sasaistei;

| e) | pa riska darījumu kategorijām iedalītas riska darījuma vērtības un riska darījuma vērtības pēc kredītriska mazināšanas, kas saistītas ar katru kredītkvalitātes pakāpi, kura paredzēta Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļā, kā arī riska darījuma vērtības, kas atskaitītas no pašu kapitāla. |
| --- | --- |

e)

pa riska darījumu kategorijām iedalītas riska darījuma vērtības un riska darījuma vērtības pēc kredītriska mazināšanas, kas saistītas ar katru kredītkvalitātes pakāpi, kura paredzēta Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļā, kā arī riska darījuma vērtības, kas atskaitītas no pašu kapitāla.

445. pants

Informācijas atklāšana par riska darījumiem ar tirgus risku

Iestādes, kas aprēķina savas pašu kapitāla prasības saskaņā ar 92. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu, atklāj informāciju par minētajām prasībām atsevišķi attiecībā uz katru minētajos punktos norādīto risku. Turklāt informāciju par pašu kapitāla prasībām attiecībā uz vērtspapīrošanas pozīciju specifisko procentu likmju risku atklāj atsevišķi.

446. pants

Informācijas atklāšana par operacionālā riska pārvaldību

Iestādes atklāj šādu informāciju par savu operacionālā riska pārvaldību:

| a) | pieejas, kā novērtē operacionālā riska pašu kapitāla prasības, kurām iestāde atbilst; |
| --- | --- |

a)

pieejas, kā novērtē operacionālā riska pašu kapitāla prasības, kurām iestāde atbilst;

| b) | regulas 312. panta 2. punktā izklāstītās metodikas aprakstu, ja iestāde to izmanto, aprakstā ietverot iztirzājumu par attiecīgajiem iekšējiem un ārējiem faktoriem, ko iestāde ņēmusi vērā attīstītās mērīšanas pieejā; |
| --- | --- |

b)

regulas 312. panta 2. punktā izklāstītās metodikas aprakstu, ja iestāde to izmanto, aprakstā ietverot iztirzājumu par attiecīgajiem iekšējiem un ārējiem faktoriem, ko iestāde ņēmusi vērā attīstītās mērīšanas pieejā;

| c) | ja pieeju izmanto daļēji, dažādu izmantoto metodiku aprakstu un piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

c)

ja pieeju izmanto daļēji, dažādu izmantoto metodiku aprakstu un piemērošanas jomu.

447. pants

Informācijas atklāšana par galvenajiem rādītājiem

Iestādes tabulas formā norāda šādus galvenos rādītājus:

| a) | sava pašu kapitāla sastāvu un pašu kapitāla prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar 92. pantu; |
| --- | --- |

a)

sava pašu kapitāla sastāvu un pašu kapitāla prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar 92. pantu;

| b) | kopējo riska darījumu vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar 92. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

kopējo riska darījumu vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar 92. panta 3. punktu;

| c) | attiecīgā gadījumā papildu pašu kapitāla summu un sastāvu, kas iestādēm ir jātur saskaņā ar Direktīvas 2013/36/EK 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā papildu pašu kapitāla summu un sastāvu, kas iestādēm ir jātur saskaņā ar Direktīvas 2013/36/EK 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| d) | savu apvienoto rezervju prasību, kas iestādēm ir jātur saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 4. nodaļu; |
| --- | --- |

d)

savu apvienoto rezervju prasību, kas iestādēm ir jātur saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 4. nodaļu;

| e) | savu sviras rādītāju un kopējās riska darījumu vērtības mēru, kas aprēķināts saskaņā ar 429. pantu; |
| --- | --- |

e)

savu sviras rādītāju un kopējās riska darījumu vērtības mēru, kas aprēķināts saskaņā ar 429. pantu;

| f) | šādu informāciju saistībā ar savu likviditātes seguma koeficientu, kas aprēķināts saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu:






  i) | attiecīgā gadījumā sava likviditātes seguma koeficienta vidējo rādītāju vai vidējos rādītājus katram attiecīgajam informācijas atklāšanas perioda ceturksnim, pamatojoties uz mēneša beigās veiktajiem novērojumiem iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā; |
| --- | --- | --- |

f)

šādu informāciju saistībā ar savu likviditātes seguma koeficientu, kas aprēķināts saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu:

i)

attiecīgā gadījumā sava likviditātes seguma koeficienta vidējo rādītāju vai vidējos rādītājus katram attiecīgajam informācijas atklāšanas perioda ceturksnim, pamatojoties uz mēneša beigās veiktajiem novērojumiem iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā;

| ii) | attiecīgā gadījumā vidējo rādītāju vai vidējos rādītājus likvīdajiem aktīviem kopumā, kuri, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, ir iekļauti likviditātes rezervē un kuriem ir piemēroti attiecīgie diskonti, katram attiecīgajam informācijas atklāšanas perioda ceturksnim, pamatojoties uz mēneša beigās veiktajiem novērojumiem iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā; |
| --- | --- |

ii)

attiecīgā gadījumā vidējo rādītāju vai vidējos rādītājus likvīdajiem aktīviem kopumā, kuri, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, ir iekļauti likviditātes rezervē un kuriem ir piemēroti attiecīgie diskonti, katram attiecīgajam informācijas atklāšanas perioda ceturksnim, pamatojoties uz mēneša beigās veiktajiem novērojumiem iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā;

| iii) | savu likviditātes izejošo naudas plūsmu, ienākošo naudas plūsmu un neto likviditātes izejošo naudas plūsmu vidējos rādītājus, kas aprēķināti, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, katram attiecīgajam informācijas atklāšanas perioda ceturksnim, pamatojoties uz mēneša beigās veiktajiem novērojumiem iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā; |
| --- | --- |

iii)

savu likviditātes izejošo naudas plūsmu, ienākošo naudas plūsmu un neto likviditātes izejošo naudas plūsmu vidējos rādītājus, kas aprēķināti, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, katram attiecīgajam informācijas atklāšanas perioda ceturksnim, pamatojoties uz mēneša beigās veiktajiem novērojumiem iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā;

| g) | šādu informāciju saistībā ar savu neto stabila finansējuma prasību, kas aprēķināta saskaņā ar Sestās daļas IV sadaļu:






  i) | neto stabila finansējuma rādītāju katra attiecīgā informācijas atklāšanas perioda ceturkšņa beigās; |
| --- | --- | --- |

g)

šādu informāciju saistībā ar savu neto stabila finansējuma prasību, kas aprēķināta saskaņā ar Sestās daļas IV sadaļu:

i)

neto stabila finansējuma rādītāju katra attiecīgā informācijas atklāšanas perioda ceturkšņa beigās;

| ii) | pieejamo stabilo finansējumu katra attiecīgā informācijas atklāšanas perioda ceturkšņa beigās; |
| --- | --- |

ii)

pieejamo stabilo finansējumu katra attiecīgā informācijas atklāšanas perioda ceturkšņa beigās;

| iii) | nepieciešamo stabilo finansējumu katra attiecīgā informācijas atklāšanas perioda ceturkšņa beigās; |
| --- | --- |

iii)

nepieciešamo stabilo finansējumu katra attiecīgā informācijas atklāšanas perioda ceturkšņa beigās;

| h) | pašu kapitāla un atbilstīgo saistību rādītājus un to sastāvdaļas, skaitītāju un saucēju, kas aprēķināti saskaņā ar 92.a un 92.b pantu un attiecīgā gadījumā sadalīti sīkāk katras noregulējuma grupas līmenī. |
| --- | --- |

h)

pašu kapitāla un atbilstīgo saistību rādītājus un to sastāvdaļas, skaitītāju un saucēju, kas aprēķināti saskaņā ar 92.a un 92.b pantu un attiecīgā gadījumā sadalīti sīkāk katras noregulējuma grupas līmenī.

448. pants

Informācijas atklāšana par tirdzniecības portfelī neiekļautu pozīciju procentu likmju riska darījumiem

1.   Sākot no 2021. gada 28. jūnija, iestādes atklāj šādu kvantitatīvu un kvalitatīvu informāciju par riskiem, kas rodas saistībā ar iespējamām procentu likmju izmaiņām un kas ietekmē gan pašu kapitāla ekonomisko vērtību, gan neto procentu ienākumu no to netirdzniecības portfeļa darbībām, kas norādītas Direktīvas 2013/36/ES 84. pantā un 98. panta 5. punktā:

| a) | pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5. punktā norādītajiem sešiem uzraudzības šoka scenārijiem attiecībā uz kārtējo un iepriekšējo informācijas atklāšanas periodu; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5. punktā norādītajiem sešiem uzraudzības šoka scenārijiem attiecībā uz kārtējo un iepriekšējo informācijas atklāšanas periodu;

| b) | neto procentu ienākuma izmaiņas, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5. punktā norādītajiem diviem uzraudzības šoka scenārijiem attiecībā uz kārtējo un iepriekšējo informācijas atklāšanas periodu; |
| --- | --- |

b)

neto procentu ienākuma izmaiņas, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5. punktā norādītajiem diviem uzraudzības šoka scenārijiem attiecībā uz kārtējo un iepriekšējo informācijas atklāšanas periodu;

| c) | aprakstu par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kas nav Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punkta b) un c) apakšpunktā minētie un kas izmantoti, lai aprēķinātu pašu kapitāla ekonomiskās vērtības un neto procentu ienākuma izmaiņas, kā prasīts šā punkta a) un b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

aprakstu par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kas nav Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punkta b) un c) apakšpunktā minētie un kas izmantoti, lai aprēķinātu pašu kapitāla ekonomiskās vērtības un neto procentu ienākuma izmaiņas, kā prasīts šā punkta a) un b) apakšpunktā;

| d) | skaidrojumu par šā punkta a) un b) apakšpunktā sniegto riska pasākumu nozīmību un par būtiskām izmaiņām minētajos riska pasākumos kopš iepriekšējā informācijas atklāšanas atsauces datuma; |
| --- | --- |

d)

skaidrojumu par šā punkta a) un b) apakšpunktā sniegto riska pasākumu nozīmību un par būtiskām izmaiņām minētajos riska pasākumos kopš iepriekšējā informācijas atklāšanas atsauces datuma;

| e) | aprakstu par to, kā iestādes definē, mēra, mazina un kontrolē procentu likmes risku, kas izriet no to netirdzniecības portfeļa darbībām, kompetento iestāžu pārskatīšanas vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 84. pantu, tostarp:






  i) | aprakstu par konkrētiem riska pasākumiem, ko iestādes izmanto, lai novērtētu izmaiņas sava pašu kapitāla ekonomiskajā vērtībā un savos neto procentu ienākumos; |
| --- | --- | --- |

e)

aprakstu par to, kā iestādes definē, mēra, mazina un kontrolē procentu likmes risku, kas izriet no to netirdzniecības portfeļa darbībām, kompetento iestāžu pārskatīšanas vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 84. pantu, tostarp:

i)

aprakstu par konkrētiem riska pasākumiem, ko iestādes izmanto, lai novērtētu izmaiņas sava pašu kapitāla ekonomiskajā vērtībā un savos neto procentu ienākumos;

| ii) | aprakstu par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kas varētu atšķirties no vispārējiem Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā minētajiem pieņēmumiem un kas izmantoti iestāžu iekšējās mērījumu sistēmās, lai aprēķinātu izmaiņas pašu kapitāla ekonomiskajā vērtībā un neto procentu ienākumos, kā arī pamatojumu minētajām atšķirībām; |
| --- | --- |

ii)

aprakstu par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kas varētu atšķirties no vispārējiem Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā minētajiem pieņēmumiem un kas izmantoti iestāžu iekšējās mērījumu sistēmās, lai aprēķinātu izmaiņas pašu kapitāla ekonomiskajā vērtībā un neto procentu ienākumos, kā arī pamatojumu minētajām atšķirībām;

| iii) | aprakstu par procentu likmes šoka scenārijiem, ko iestādes izmanto procentu likmes risku aplēsēm; |
| --- | --- |

iii)

aprakstu par procentu likmes šoka scenārijiem, ko iestādes izmanto procentu likmes risku aplēsēm;

| iv) | atzinumu par ietekmi, kāda ir minēto procentu likmes risku ierobežošanai, tostarp iekšējai riska ierobežošanai, kas atbilst 106. panta 3. punkta prasībām; |
| --- | --- |

iv)

atzinumu par ietekmi, kāda ir minēto procentu likmes risku ierobežošanai, tostarp iekšējai riska ierobežošanai, kas atbilst 106. panta 3. punkta prasībām;

| v) | izklāstu par to, cik bieži tiek veikta procentu likmes riska novērtēšana; |
| --- | --- |

v)

izklāstu par to, cik bieži tiek veikta procentu likmes riska novērtēšana;

| f) | aprakstu par vispārējo riska pārvaldību un minēto risku mazināšanas stratēģijām; |
| --- | --- |

f)

aprakstu par vispārējo riska pārvaldību un minēto risku mazināšanas stratēģijām;

| g) | vidējo un ilgāko pārcenošanas termiņu, kas noteikts beztermiņa noguldījumiem. |
| --- | --- |

g)

vidējo un ilgāko pārcenošanas termiņu, kas noteikts beztermiņa noguldījumiem.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, prasības, kas ir izklāstītas šā panta 1. punkta c) apakšpunktā un e) apakšpunkta i)–iv) punktā, nepiemēro iestādēm, kas izmanto Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 1. punktā minēto standartizēto metodiku vai vienkāršoto standartizēto metodiku.

449. pants

Informācijas atklāšana par vērtspapīrošanas pozīciju riska darījumiem

Iestādes, kas riska darījumu riska svērtās vērtības aprēķina atbilstīgi Trešās daļas II sadaļas 5. nodaļai vai pašu kapitāla prasībām saskaņā ar 337. vai 338. pantu, atsevišķi atklāj šādu informāciju par savām darbībām ar tirdzniecības portfeļiem un netirdzniecības portfeļiem:

| a) | iestādes vērtspapīrošanas un atkārtotas vērtspapīrošanas darbību aprakstu, tostarp tās riska pārvaldības un ieguldījumu mērķus saistībā ar minētajām darbībām, tās lomu vērtspapīrošanas un atkārtotas vērtspapīrošanas darbībās, to, vai iestāde izmanto vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu (VPS), kā definēts 242. panta 10. punktā, un to, kādā apjomā iestāde izmanto vērtspapīrošanas darījumus, lai pārvestu vērtspapīroto riska darījumu kredītrisku uz trešām personām, un – attiecīgā gadījumā – atsevišķu aprakstu par iestādes sintētiskās vērtspapīrošanas riska pārvešanas politiku; |
| --- | --- |

a)

iestādes vērtspapīrošanas un atkārtotas vērtspapīrošanas darbību aprakstu, tostarp tās riska pārvaldības un ieguldījumu mērķus saistībā ar minētajām darbībām, tās lomu vērtspapīrošanas un atkārtotas vērtspapīrošanas darbībās, to, vai iestāde izmanto vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu (VPS), kā definēts 242. panta 10. punktā, un to, kādā apjomā iestāde izmanto vērtspapīrošanas darījumus, lai pārvestu vērtspapīroto riska darījumu kredītrisku uz trešām personām, un – attiecīgā gadījumā – atsevišķu aprakstu par iestādes sintētiskās vērtspapīrošanas riska pārvešanas politiku;

| b) | kādiem riskiem iestāde ir pakļauta, veicot savas vērtspapīrošanas un atkārtotas vērtspapīrošanas darbības, pēc attiecīgo vērtspapīrošanas pozīciju prioritātes, nošķirot pozīcijas, kuras ir un kuras nav VPS vērtspapīrošanas pozīcijas, un:






  i) | risku, kas saglabājas pašu iniciētajos darījumos; |
| --- | --- | --- |

b)

kādiem riskiem iestāde ir pakļauta, veicot savas vērtspapīrošanas un atkārtotas vērtspapīrošanas darbības, pēc attiecīgo vērtspapīrošanas pozīciju prioritātes, nošķirot pozīcijas, kuras ir un kuras nav VPS vērtspapīrošanas pozīcijas, un:

i)

risku, kas saglabājas pašu iniciētajos darījumos;

| ii) | risku, kas radies saistībā ar darījumiem, kuru iniciators ir trešā persona; |
| --- | --- |

ii)

risku, kas radies saistībā ar darījumiem, kuru iniciators ir trešā persona;

| c) | riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanas pieejas, ko iestāde piemēro savām vērtspapīrošanas darbībām, tostarp arī visu vērtspapīrošanas pozīciju veidus, uz kurām attiecas katra pieeja, nošķirot pozīcijas, kuras ir un kuras nav VPS vērtspapīrošanas pozīcijas; |
| --- | --- |

c)

riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanas pieejas, ko iestāde piemēro savām vērtspapīrošanas darbībām, tostarp arī visu vērtspapīrošanas pozīciju veidus, uz kurām attiecas katra pieeja, nošķirot pozīcijas, kuras ir un kuras nav VPS vērtspapīrošanas pozīcijas;

| d) | to SSPE uzskaitījumu, kuras atbilst jebkurai no turpmāk minētajām kategorijām, sniedzot minēto SSPE riska darījumu veidu aprakstu, tostarp attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem:






  i) | SSPE, kas iegādājas iestāžu iniciētos riska darījumus; |
| --- | --- | --- |

d)

to SSPE uzskaitījumu, kuras atbilst jebkurai no turpmāk minētajām kategorijām, sniedzot minēto SSPE riska darījumu veidu aprakstu, tostarp attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem:

i)

SSPE, kas iegādājas iestāžu iniciētos riska darījumus;

| ii) | SSPE, ko sponsorē iestādes; |
| --- | --- |

ii)

SSPE, ko sponsorē iestādes;

| iii) | SSPE un citas juridiskās personas, kurām iestādes sniedz ar vērtspapīrošanu saistītus pakalpojumus, piemēram, konsultācijas, aktīvu apkalpošanas vai pārvaldības pakalpojumus; |
| --- | --- |

iii)

SSPE un citas juridiskās personas, kurām iestādes sniedz ar vērtspapīrošanu saistītus pakalpojumus, piemēram, konsultācijas, aktīvu apkalpošanas vai pārvaldības pakalpojumus;

| iv) | SSPE, kas iekļautas iestādes konsolidācijas regulatīvajā piemērošanas jomā; |
| --- | --- |

iv)

SSPE, kas iekļautas iestādes konsolidācijas regulatīvajā piemērošanas jomā;

| e) | visu to juridisko personu uzskaitījumu, attiecībā uz kurām iestādes ir atklājušas informāciju, ka ir sniegušas atbalstu saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 5. nodaļu; |
| --- | --- |

e)

visu to juridisko personu uzskaitījumu, attiecībā uz kurām iestādes ir atklājušas informāciju, ka ir sniegušas atbalstu saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 5. nodaļu;

| f) | to juridisko personu uzskaitījumu, kas ir saistītas ar iestādi un kas iegulda iestāžu iniciētajā vērtspapīrošanā vai vērtspapīrošanas pozīcijās, kuras izdevušas SSPE, ko sponsorē iestādes; |
| --- | --- |

f)

to juridisko personu uzskaitījumu, kas ir saistītas ar iestādi un kas iegulda iestāžu iniciētajā vērtspapīrošanā vai vērtspapīrošanas pozīcijās, kuras izdevušas SSPE, ko sponsorē iestādes;

| g) | kopsavilkumu par iestādes grāmatvedības politiku attiecībā uz vērtspapīrošanas darbību, tostarp attiecīgā gadījumā vērtspapīrošanas un atkārtotas vērtspapīrošanas pozīciju nošķīrumu; |
| --- | --- |

g)

kopsavilkumu par iestādes grāmatvedības politiku attiecībā uz vērtspapīrošanas darbību, tostarp attiecīgā gadījumā vērtspapīrošanas un atkārtotas vērtspapīrošanas pozīciju nošķīrumu;

| h) | vērtspapīrošanai izmantoto ĀKNI nosaukumus un riska darījumu veidus, kuriem ir izmantota katra aģentūra; |
| --- | --- |

h)

vērtspapīrošanai izmantoto ĀKNI nosaukumus un riska darījumu veidus, kuriem ir izmantota katra aģentūra;

| i) | attiecīgā gadījumā, iekšējā novērtējuma pieejas aprakstu, kā noteikts Trešās daļas II sadaļas 5. nodaļā, tostarp arī iekšējā novērtēšanas procesa struktūru un saikni starp attiecīgās ĀKNI iekšējo novērtēšanu un ārējiem reitingiem, kas sniegti saskaņā ar h) punktu, iekšējās novērtēšanas procesa kontroles mehānismus, tostarp arī neatkarības, pārskatatbildības un iekšējās novērtēšanas procesa pārskatīšanas iztirzājumu, riska darījumu veidus, kam piemēro iekšējās novērtēšanas procesu, un spriedzes faktorus, kurus izmanto, lai noteiktu kredīta kvalitātes uzlabojumu līmeņus; |
| --- | --- |

i)

attiecīgā gadījumā, iekšējā novērtējuma pieejas aprakstu, kā noteikts Trešās daļas II sadaļas 5. nodaļā, tostarp arī iekšējā novērtēšanas procesa struktūru un saikni starp attiecīgās ĀKNI iekšējo novērtēšanu un ārējiem reitingiem, kas sniegti saskaņā ar h) punktu, iekšējās novērtēšanas procesa kontroles mehānismus, tostarp arī neatkarības, pārskatatbildības un iekšējās novērtēšanas procesa pārskatīšanas iztirzājumu, riska darījumu veidus, kam piemēro iekšējās novērtēšanas procesu, un spriedzes faktorus, kurus izmanto, lai noteiktu kredīta kvalitātes uzlabojumu līmeņus;

| j) | atsevišķi par tirdzniecības portfeli un netirdzniecības portfeli – uzskaites vērtību vērtspapīrošanas riska darījumiem, tostarp informāciju par to, vai iestādes ir nodevušas nozīmīgu saistīto kredītrisku saskaņā ar 244. un 245. pantu, un attiecībā uz ko iestādes darbojas kā iniciators, sponsors vai ieguldītājs; minēto informāciju norāda atsevišķi par tradicionālajiem un sintētiskajiem vērtspapīrošanas darījumiem, un atsevišķi par darījumiem, kas ir un kas nav VSP vērtspapīrošanas darījumi, iedalot pa vērtspapīrošanas riska darījumu veidiem; |
| --- | --- |

j)

atsevišķi par tirdzniecības portfeli un netirdzniecības portfeli – uzskaites vērtību vērtspapīrošanas riska darījumiem, tostarp informāciju par to, vai iestādes ir nodevušas nozīmīgu saistīto kredītrisku saskaņā ar 244. un 245. pantu, un attiecībā uz ko iestādes darbojas kā iniciators, sponsors vai ieguldītājs; minēto informāciju norāda atsevišķi par tradicionālajiem un sintētiskajiem vērtspapīrošanas darījumiem, un atsevišķi par darījumiem, kas ir un kas nav VSP vērtspapīrošanas darījumi, iedalot pa vērtspapīrošanas riska darījumu veidiem;

| k) | par darbībām ar netirdzniecības portfeli sniedz šādu informāciju:






  i) | vērtspapīrošanas pozīciju kopsummu, ja iestādes darbojas kā iniciators vai sponsors, un ar tām saistītos riska svērtos aktīvus un kapitāla prasības uzskaitījumā pa regulatīvajām pieejām, tostarp riska darījumus, kas atskaitīti no pašu kapitāla vai kam aprēķināta riska pakāpe 1 250 % apmērā un ko iedala tradicionālajos un sintētiskajos vērtspapīrošanas darījumos, kā arī vērtspapīrošanas un atkārtotas vērtspapīrošanas riska darījumos – atsevišķi pa pozīcijām, kas ir un kas nav VSP vērtspapīrošanas pozīcijas, un sīkāk iedalot pamatota daudzuma riska pakāpju vai kapitāla prasību diapazonos un pēc pieejas, kas izmantota kapitāla prasību aprēķināšanai; |
| --- | --- | --- |

k)

par darbībām ar netirdzniecības portfeli sniedz šādu informāciju:

i)

vērtspapīrošanas pozīciju kopsummu, ja iestādes darbojas kā iniciators vai sponsors, un ar tām saistītos riska svērtos aktīvus un kapitāla prasības uzskaitījumā pa regulatīvajām pieejām, tostarp riska darījumus, kas atskaitīti no pašu kapitāla vai kam aprēķināta riska pakāpe 1 250 % apmērā un ko iedala tradicionālajos un sintētiskajos vērtspapīrošanas darījumos, kā arī vērtspapīrošanas un atkārtotas vērtspapīrošanas riska darījumos – atsevišķi pa pozīcijām, kas ir un kas nav VSP vērtspapīrošanas pozīcijas, un sīkāk iedalot pamatota daudzuma riska pakāpju vai kapitāla prasību diapazonos un pēc pieejas, kas izmantota kapitāla prasību aprēķināšanai;

| ii) | vērtspapīrošanas pozīciju kopsummu, ja iestādes darbojas kā ieguldītājs, un ar tām saistītos riska svērtos aktīvus un kapitāla prasības uzskaitījumā pa regulatīvajām pieejām, tostarp riska darījumus, kas atskaitīti no pašu kapitāla vai kam aprēķināta riska pakāpe 1 250 % apmērā un ko iedala tradicionālajos un sintētiskajos vērtspapīrošanas darījumos, vērtspapīrošanas un atkārtotas vērtspapīrošanas pozīcijās un pozīcijās, kuras ir un kuras nav VSP vērstpapīrošanas pozīcijas, un sīkāk iedalot pamatota daudzuma riska pakāpju vai kapitāla prasību diapazonos un pēc pieejas, kas izmantota kapitāla prasību aprēķināšanai; |
| --- | --- |

ii)

vērtspapīrošanas pozīciju kopsummu, ja iestādes darbojas kā ieguldītājs, un ar tām saistītos riska svērtos aktīvus un kapitāla prasības uzskaitījumā pa regulatīvajām pieejām, tostarp riska darījumus, kas atskaitīti no pašu kapitāla vai kam aprēķināta riska pakāpe 1 250 % apmērā un ko iedala tradicionālajos un sintētiskajos vērtspapīrošanas darījumos, vērtspapīrošanas un atkārtotas vērtspapīrošanas pozīcijās un pozīcijās, kuras ir un kuras nav VSP vērstpapīrošanas pozīcijas, un sīkāk iedalot pamatota daudzuma riska pakāpju vai kapitāla prasību diapazonos un pēc pieejas, kas izmantota kapitāla prasību aprēķināšanai;

| l) | riska darījumiem, ko iestāde vērtspapīro – apjomu riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, un apjomu specifiskajām kredītriska korekcijām, ko iestāde veikusi kārtējā periodā, iedalot tos pa riska darījumu veidiem. |
| --- | --- |

l)

riska darījumiem, ko iestāde vērtspapīro – apjomu riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, un apjomu specifiskajām kredītriska korekcijām, ko iestāde veikusi kārtējā periodā, iedalot tos pa riska darījumu veidiem.

449.a pants

Informācijas atklāšana par vides, sociālajiem un pārvaldības riskiem (VSP riskiem)

No 2022. gada 28. jūnija lielas iestādes, kas ir emitējušas vērtspapīrus, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū kādā dalībvalstī, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21) apakšpunktā, atklāj informāciju par VSP riskiem, tostarp fiziskiem riskiem un pārejas riskiem, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 8. punktā minētajā ziņojumā.

Pirmajā daļā minēto informāciju atklāj reizi gadā par pirmo gadu un reizi divos gados pēc tam.

450. pants

Informācijas atklāšana par atalgojuma politiku

1.   Iestāde atklāj šādu informāciju par iestādes atalgojuma politiku un praksi attiecībā uz tām darbinieku kategorijām, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu, atklāj šādu informāciju:

| a) | informāciju par lēmumu pieņemšanas procedūru atalgojuma politikas noteikšanai, kā arī par finanšu gada laikā galvenās atalgojumu pārraugošās struktūras noturēto sanāksmju skaitu, tostarp, attiecīgā gadījumā, informāciju par atalgojuma komitejas sastāvu un pilnvarām, par ārējo konsultantu, kura pakalpojumi izmantoti atalgojuma politikas noteikšanai, un nozīmīgo ieinteresēto pušu lomu; |
| --- | --- |

a)

informāciju par lēmumu pieņemšanas procedūru atalgojuma politikas noteikšanai, kā arī par finanšu gada laikā galvenās atalgojumu pārraugošās struktūras noturēto sanāksmju skaitu, tostarp, attiecīgā gadījumā, informāciju par atalgojuma komitejas sastāvu un pilnvarām, par ārējo konsultantu, kura pakalpojumi izmantoti atalgojuma politikas noteikšanai, un nozīmīgo ieinteresēto pušu lomu;

| b) | informāciju par to, kāda saikne ir starp darbinieku atalgojumu un viņu darbības rezultātiem; |
| --- | --- |

b)

informāciju par to, kāda saikne ir starp darbinieku atalgojumu un viņu darbības rezultātiem;

| c) | vissvarīgākās atalgojuma sistēmas izstrādes iezīmes, tostarp informāciju par darbības rezultātu novērtēšanas kritērijiem un riska korekcijām, atalgojuma mainīgās daļas atlikšanas politiku un neatsaucamo tiesību piešķiršanas kritērijiem; |
| --- | --- |

c)

vissvarīgākās atalgojuma sistēmas izstrādes iezīmes, tostarp informāciju par darbības rezultātu novērtēšanas kritērijiem un riska korekcijām, atalgojuma mainīgās daļas atlikšanas politiku un neatsaucamo tiesību piešķiršanas kritērijiem;

| d) | attiecības starp atalgojuma fiksēto un mainīgo daļu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta g) apakšpunktu; |
| --- | --- |

d)

attiecības starp atalgojuma fiksēto un mainīgo daļu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta g) apakšpunktu;

| e) | informāciju par darbības rezultātu kritērijiem, pamatojoties uz kuriem iegūst tiesības uz akcijām, izvēles līgumiem vai atalgojuma mainīgās daļas lielumiem; |
| --- | --- |

e)

informāciju par darbības rezultātu kritērijiem, pamatojoties uz kuriem iegūst tiesības uz akcijām, izvēles līgumiem vai atalgojuma mainīgās daļas lielumiem;

| f) | galvenos parametrus un loģisko pamatojumu jebkādai atalgojuma mainīgās daļas shēmai un jebkādiem ar naudu nesaistītiem atalgojuma elementiem; |
| --- | --- |

f)

galvenos parametrus un loģisko pamatojumu jebkādai atalgojuma mainīgās daļas shēmai un jebkādiem ar naudu nesaistītiem atalgojuma elementiem;

| g) | apkopotus skaitliskos datus par atalgojumu, sadalījumā pa darbības veidiem; |
| --- | --- |

g)

apkopotus skaitliskos datus par atalgojumu, sadalījumā pa darbības veidiem;

| h) | apkopotus skaitliskos datus par atalgojumu, sadalījumā starp augstāko vadību un tiem darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu, norādot:






  i) | piešķirtā atalgojuma apmēru finanšu gadā, atsevišķi norādot atalgojuma nemainīgo daļu, tostarp nemainīgās daļas komponentu aprakstu, un atalgojuma mainīgo daļu, kā arī saņēmēju skaitu; |
| --- | --- | --- |

h)

apkopotus skaitliskos datus par atalgojumu, sadalījumā starp augstāko vadību un tiem darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu, norādot:

i)

piešķirtā atalgojuma apmēru finanšu gadā, atsevišķi norādot atalgojuma nemainīgo daļu, tostarp nemainīgās daļas komponentu aprakstu, un atalgojuma mainīgo daļu, kā arī saņēmēju skaitu;

| ii) | piešķirtā atalgojuma mainīgās daļas apmēru un veidu, atsevišķi norādot atalgojumu naudā, akcijās, ar akcijām saistītos instrumentos un citos veidos, kā arī atsevišķi iedalot avansā veiktu maksājuma daļu un atliktā maksājuma daļu; |
| --- | --- |

ii)

piešķirtā atalgojuma mainīgās daļas apmēru un veidu, atsevišķi norādot atalgojumu naudā, akcijās, ar akcijām saistītos instrumentos un citos veidos, kā arī atsevišķi iedalot avansā veiktu maksājuma daļu un atliktā maksājuma daļu;

| iii) | atliktā atalgojuma apmēru, kas piešķirts par iepriekšējiem darbības periodiem, atsevišķi norādot apmēru, uz kuru tiks iegūtas neatsaucamas tiesības finanšu gadā, un apmēru, uz kuru tiks iegūtas neatsaucamas tiesības turpmākajos gados; |
| --- | --- |

iii)

atliktā atalgojuma apmēru, kas piešķirts par iepriekšējiem darbības periodiem, atsevišķi norādot apmēru, uz kuru tiks iegūtas neatsaucamas tiesības finanšu gadā, un apmēru, uz kuru tiks iegūtas neatsaucamas tiesības turpmākajos gados;

| iv) | atliktā atalgojuma apmēru, uz kuru tiks iegūtas neatsaucamas tiesības finanšu gadā, kas ir izmaksāts attiecīgajā finanšu gadā un kas ir samazināts, veicot darbības rezultātu korekcijas; |
| --- | --- |

iv)

atliktā atalgojuma apmēru, uz kuru tiks iegūtas neatsaucamas tiesības finanšu gadā, kas ir izmaksāts attiecīgajā finanšu gadā un kas ir samazināts, veicot darbības rezultātu korekcijas;

| v) | piešķirtās garantētās atalgojuma mainīgās daļas apmēru finanšu gadā un minēto piešķīrumu saņēmēju skaitu; |
| --- | --- |

v)

piešķirtās garantētās atalgojuma mainīgās daļas apmēru finanšu gadā un minēto piešķīrumu saņēmēju skaitu;

| vi) | iepriekšējos periodos piešķirtās atlīdzības par darba attiecību izbeigšanu, kas tika izmaksātas finanšu gadā; |
| --- | --- |

vi)

iepriekšējos periodos piešķirtās atlīdzības par darba attiecību izbeigšanu, kas tika izmaksātas finanšu gadā;

| vii) | atlīdzības par darba attiecību izbeigšanu apmērus, kas piešķirti finanšu gadā, atsevišķi iedalot avansā veiktu maksājumu daļu un atlikto maksājumu daļu, minēto atlīdzību saņēmēju skaitu un lielāko atlīdzību, kas piešķirta vienai personai; |
| --- | --- |

vii)

atlīdzības par darba attiecību izbeigšanu apmērus, kas piešķirti finanšu gadā, atsevišķi iedalot avansā veiktu maksājumu daļu un atlikto maksājumu daļu, minēto atlīdzību saņēmēju skaitu un lielāko atlīdzību, kas piešķirta vienai personai;

| i) | to personu skaitu, kas finanšu gadā atalgojumā saņēmušas EUR 1 miljonu vai vairāk, par atalgojumu starp EUR 1 miljonu un EUR 5 miljoniem, sadalot samaksas daļās EUR 500 000 apmērā, un atalgojumam EUR 5 miljonu apmērā un vairāk, sadalot samaksas daļās EUR 1 miljona apmērā; |
| --- | --- |

i)

to personu skaitu, kas finanšu gadā atalgojumā saņēmušas EUR 1 miljonu vai vairāk, par atalgojumu starp EUR 1 miljonu un EUR 5 miljoniem, sadalot samaksas daļās EUR 500 000 apmērā, un atalgojumam EUR 5 miljonu apmērā un vairāk, sadalot samaksas daļās EUR 1 miljona apmērā;

| j) | pēc attiecīgās dalībvalsts vai kompetentās iestādes pieprasījuma – katra vadības struktūras vai augstākās vadības locekļa kopējā atalgojuma summu; |
| --- | --- |

j)

pēc attiecīgās dalībvalsts vai kompetentās iestādes pieprasījuma – katra vadības struktūras vai augstākās vadības locekļa kopējā atalgojuma summu;

| k) | informāciju par to, vai iestāde izmanto Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 3. punktā noteikto atkāpi. |
| --- | --- |

k)

informāciju par to, vai iestāde izmanto Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 3. punktā noteikto atkāpi.

Šā punkta pirmās daļas k) punkta nolūkos – ja iestāde izmanto minēto atkāpi, tā norāda, vai tas tiek veikts, pamatojoties uz Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 3. punkta a) vai b) apakšpunktu. Iestāde arī norāda, attiecībā uz kādiem atalgojuma principiem tā piemēro atkāpi(-es), darbinieku skaitu, kam atkāpe(-s) tiek piemērota(-s), un darbinieku kopējo atalgojumu, atsevišķi norādot mainīgo atalgojuma daļu un nemainīgo atalgojuma daļu.

2.   Lielās iestādes publisko arī skaitliskos datus par šajā pantā minētās iestāžu vadības struktūras kolektīvo atalgojumu, atsevišķi nodalot informāciju par vadības struktūras locekļiem, kuriem ir izpildošas funkcijas un par tādiem locekļiem, kuriem nav izpildošas funkcijas.

Iestādes ievēro šā panta prasības atbilstīgi to izmēram, iekšējai organizācijai un to darbību būtībai, jomai un sarežģītībai, un neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (*15).

451. pants

Informācijas atklāšana par sviras rādītāju

1.   Iestādes, uz kurām attiecas Septītā daļa, attiecībā uz savu sviras rādītāju, kas aprēķināts saskaņā ar 429. pantu, un pārmērīga sviras riska pārvaldību atklāj šādu informāciju:

| a) | sviras rādītāju un to, kā iestāde ir piemērojusi 499. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

sviras rādītāju un to, kā iestāde ir piemērojusi 499. panta 2. punktu;

| b) | šīs regulas 429. panta 4. punktā minēto kopējās riska darījumu vērtības mēra sadalījumu, kā arī informācijas par kopējā riska darījumu vērtības mēra saskaņošanu ar attiecīgo atklāto informāciju, kas publicēta finanšu pārskatos; |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 429. panta 4. punktā minēto kopējās riska darījumu vērtības mēra sadalījumu, kā arī informācijas par kopējā riska darījumu vērtības mēra saskaņošanu ar attiecīgo atklāto informāciju, kas publicēta finanšu pārskatos;

| c) | attiecīgā gadījumā to riska darījumu summu, kas aprēķināta saskaņā ar 429. panta 8. punktu un 429.a panta 1. punktu, un koriģēto sviras rādītāju, kas aprēķināts saskaņā ar 429.a panta 7. punktu; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā to riska darījumu summu, kas aprēķināta saskaņā ar 429. panta 8. punktu un 429.a panta 1. punktu, un koriģēto sviras rādītāju, kas aprēķināts saskaņā ar 429.a panta 7. punktu;

| d) | to procedūru aprakstu, kurus izmanto, lai pārvaldītu pārmērīgas sviras risku; |
| --- | --- |

d)

to procedūru aprakstu, kurus izmanto, lai pārvaldītu pārmērīgas sviras risku;

| e) | to faktoru aprakstu, kas ir ietekmējuši sviras rādītāju periodā, uz ko attiecas sviras rādītājs, par kuru atklāta informācija. |
| --- | --- |

e)

to faktoru aprakstu, kas ir ietekmējuši sviras rādītāju periodā, uz ko attiecas sviras rādītājs, par kuru atklāta informācija.

2.   Valsts attīstības kredītiestādes, kas definētas 429.a panta 2. punktā, atklāj informāciju par sviras rādītāju bez kopējās riska darījuma vērtības mēra korekcijas, ko nosaka saskaņā ar 429.a panta 1. punkta pirmās daļas d) punktu.

3.   Papildus šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajam lielas iestādes atklāj informāciju par sviras rādītāju un 429. panta 4. punktā minēto kopējās riska darījumu vērtības mēra sadalījumu, pamatojoties uz vidējiem rādītājiem, kas aprēķināti saskaņā ar 430. panta 7. punktā minēto īstenošanas aktu.

451.a pants

Informācijas atklāšana par likviditātes prasībām

1.   Iestādes, uz kurām attiecas Sestā daļa, atklāj informāciju par savu likviditātes seguma rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju un likviditātes riska pārvaldību saskaņā ar šo pantu.

2.   Iestādes atklāj šādu informāciju saistībā ar savu likviditātes seguma rādītāju, kas aprēķināts saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu:

| a) | attiecīgā gadījumā likviditātes seguma rādītāja vidējo rādītāju vai vidējos rādītājus katram attiecīgajam informācijas atklāšanas perioda ceturksnim, pamatojoties uz mēneša beigās veiktajiem novērojumiem iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā gadījumā likviditātes seguma rādītāja vidējo rādītāju vai vidējos rādītājus katram attiecīgajam informācijas atklāšanas perioda ceturksnim, pamatojoties uz mēneša beigās veiktajiem novērojumiem iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā;

| b) | attiecīgā gadījumā vidējo rādītāju vai vidējos rādītājus likvīdajiem aktīviem kopumā, kuri, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, ir iekļauti likviditātes rezervē un kuriem ir piemēroti attiecīgie diskonti, katram attiecīgajam informācijas atklāšanas perioda ceturksnim, pamatojoties uz mēneša beigās veiktajiem novērojumiem iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā, un minēto likviditātes rezervju sastāva aprakstu; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā vidējo rādītāju vai vidējos rādītājus likvīdajiem aktīviem kopumā, kuri, ievērojot 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, ir iekļauti likviditātes rezervē un kuriem ir piemēroti attiecīgie diskonti, katram attiecīgajam informācijas atklāšanas perioda ceturksnim, pamatojoties uz mēneša beigās veiktajiem novērojumiem iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā, un minēto likviditātes rezervju sastāva aprakstu;

| c) | savu likviditātes izejošo naudas plūsmu, ienākošo naudas plūsmu un neto likviditātes izejošo naudas plūsmu vidējos rādītājus, kas aprēķināti saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, katram attiecīgajam informācijas atklāšanas perioda ceturksnim, pamatojoties uz mēneša beigās veiktajiem novērojumiem iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā, un to sastāva aprakstu; |
| --- | --- |

c)

savu likviditātes izejošo naudas plūsmu, ienākošo naudas plūsmu un neto likviditātes izejošo naudas plūsmu vidējos rādītājus, kas aprēķināti saskaņā ar 460. panta 1. punktā minēto deleģēto aktu, katram attiecīgajam informācijas atklāšanas perioda ceturksnim, pamatojoties uz mēneša beigās veiktajiem novērojumiem iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā, un to sastāva aprakstu;

3.   Iestādes atklāj šādu informāciju saistībā ar savu neto stabila finansējuma rādītāju, kas aprēķināts saskaņā ar Sestās daļas IV sadaļu:

| a) | neto stabila finansējuma rādītāja datus katra ceturkšņa beigās, kas aprēķināti saskaņā ar Sestās daļas IV sadaļas 2. nodaļu katram attiecīgā informācijas atklāšanas perioda ceturksnim; |
| --- | --- |

a)

neto stabila finansējuma rādītāja datus katra ceturkšņa beigās, kas aprēķināti saskaņā ar Sestās daļas IV sadaļas 2. nodaļu katram attiecīgā informācijas atklāšanas perioda ceturksnim;

| b) | pārskatu par pieejamā stabilā finansējuma summu, kas aprēķināts saskaņā ar Sestās daļas IV sadaļas 3. nodaļu; |
| --- | --- |

b)

pārskatu par pieejamā stabilā finansējuma summu, kas aprēķināts saskaņā ar Sestās daļas IV sadaļas 3. nodaļu;

| c) | pārskatu par nepieciešamā stabilā finansējuma summu, kas aprēķināts saskaņā ar Sestās daļas IV sadaļas 4. nodaļu. |
| --- | --- |

c)

pārskatu par nepieciešamā stabilā finansējuma summu, kas aprēķināts saskaņā ar Sestās daļas IV sadaļas 4. nodaļu.

4.   Iestādes atklāj, kāda kārtība, sistēmas, procesi un stratēģijas tiek izmantoti, lai identificētu, mērītu, pārvaldītu un pārraudzītu to likviditātes risku saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 86. pantu.

III SADAĻA

ATBILSTĪBAS PRASĪBAS ĪPAŠU INSTRUMENTU VAI METODOLOĢIJU IZMANTOŠANAI

452. pants

Informācijas atklāšana par IRB pieejas izmantošanu attiecībā uz kredītrisku

Iestādes, kas aprēķina riska darījumu riska svērto vērtību saskaņā ar IRB pieeju kredītriskiem, atklāj šādu informāciju:

| a) | kompetentās iestādes atļauju pieejas izmantošanai vai apstiprinātos pakāpeniskas pārejas noteikumus; |
| --- | --- |

a)

kompetentās iestādes atļauju pieejas izmantošanai vai apstiprinātos pakāpeniskas pārejas noteikumus;

| b) | katrai 147. pantā norādītajai riska darījumu kategorijai – katras riska darījumu kategorijas kopējās riska darījuma vērtības procentuālo daļu, kurai piemēro standartizēto pieeju, kas noteikta Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļā, vai IRB pieeju, kas noteikta Trešās daļas II sadaļas 3. nodaļā, kā arī to riska darījumu kategorijas daļu, kurai piemēro ieviešanas plānu; ja iestādes ir saņēmušas atļauju izmantot pašu aplēstos LGD un korekcijas pakāpes riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanai, tās atklāj atsevišķi katras riska darījumu kategorijas kopējās riska darījuma vērtības procentuālo daļu, kam piemērojama minētā atļauja; |
| --- | --- |

b)

katrai 147. pantā norādītajai riska darījumu kategorijai – katras riska darījumu kategorijas kopējās riska darījuma vērtības procentuālo daļu, kurai piemēro standartizēto pieeju, kas noteikta Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļā, vai IRB pieeju, kas noteikta Trešās daļas II sadaļas 3. nodaļā, kā arī to riska darījumu kategorijas daļu, kurai piemēro ieviešanas plānu; ja iestādes ir saņēmušas atļauju izmantot pašu aplēstos LGD un korekcijas pakāpes riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanai, tās atklāj atsevišķi katras riska darījumu kategorijas kopējās riska darījuma vērtības procentuālo daļu, kam piemērojama minētā atļauja;

| c) | reitingu sistēmu kontroles mehānismus dažādos modeļa izstrādes, kontroļu un izmaiņu posmos, kuros ir iekļauta informācija par:






  i) | saikni starp riska pārvaldības funkciju un iekšējās revīzijas funkciju; |
| --- | --- | --- |

c)

reitingu sistēmu kontroles mehānismus dažādos modeļa izstrādes, kontroļu un izmaiņu posmos, kuros ir iekļauta informācija par:

i)

saikni starp riska pārvaldības funkciju un iekšējās revīzijas funkciju;

| ii) | reitingu sistēmas pārskatīšanu; |
| --- | --- |

ii)

reitingu sistēmas pārskatīšanu;

| iii) | procedūru, ar ko nodrošina, lai funkcija, kuras uzdevums ir pārskatīt modeļus, būtu neatkarīga no funkcijām, kuras atbild par modeļu izstrādi; |
| --- | --- |

iii)

procedūru, ar ko nodrošina, lai funkcija, kuras uzdevums ir pārskatīt modeļus, būtu neatkarīga no funkcijām, kuras atbild par modeļu izstrādi;

| iv) | procedūru, ar ko nodrošina to funkciju pārskatatbildību, kuras atbild par modeļu izstrādi un pārskatīšanu; |
| --- | --- |

iv)

procedūru, ar ko nodrošina to funkciju pārskatatbildību, kuras atbild par modeļu izstrādi un pārskatīšanu;

| d) | kredītriska modeļu izstrādē, apstiprināšanā un turpmākajās izmaiņās iesaistīto funkciju lomu; |
| --- | --- |

d)

kredītriska modeļu izstrādē, apstiprināšanā un turpmākajās izmaiņās iesaistīto funkciju lomu;

| e) | attiecībā uz kredītriska modeļiem sagatavoto ziņojumu tvērumu un galveno saturu; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz kredītriska modeļiem sagatavoto ziņojumu tvērumu un galveno saturu;

| f) | iekšējo reitingu procesa aprakstu pa riska darījumu kategorijām, tostarp tādu galveno modeļu skaitu, kurus izmanto attiecībā uz katru portfeli, un nelielu iztirzājumu par galvenajām atšķirībām starp viena portfeļa modeļiem, aptverot:






  i) | PD aplēsēm un validēšanai izmantotās definīcijas, metodes un datus, kuros ir ietverta informācija par to, kā zemas iespējamības saistību neizpildes portfeļiem tiek aplēsta PD, vai pastāv regulējumā noteikti minimālie lielumi un kādi faktori nosaka novērotās atšķirības starp PD un faktiskajiem saistību neizpildes rādītājiem vismaz pēdējos trīs periodos; |
| --- | --- | --- |

f)

iekšējo reitingu procesa aprakstu pa riska darījumu kategorijām, tostarp tādu galveno modeļu skaitu, kurus izmanto attiecībā uz katru portfeli, un nelielu iztirzājumu par galvenajām atšķirībām starp viena portfeļa modeļiem, aptverot:

i)

PD aplēsēm un validēšanai izmantotās definīcijas, metodes un datus, kuros ir ietverta informācija par to, kā zemas iespējamības saistību neizpildes portfeļiem tiek aplēsta PD, vai pastāv regulējumā noteikti minimālie lielumi un kādi faktori nosaka novērotās atšķirības starp PD un faktiskajiem saistību neizpildes rādītājiem vismaz pēdējos trīs periodos;

| ii) | attiecīgā gadījumā LGD aplēsēm un validēšanai izmantotās definīcijas, metodes un datus, piemēram, metodes, ar ko aprēķina LGD, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi, to, kā zemas iespējamības saistību neizpildes portfeļiem aprēķina LGD, un laika sprīdi starp saistību neizpildes notikumu un riska darījuma slēgšanu; |
| --- | --- |

ii)

attiecīgā gadījumā LGD aplēsēm un validēšanai izmantotās definīcijas, metodes un datus, piemēram, metodes, ar ko aprēķina LGD, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi, to, kā zemas iespējamības saistību neizpildes portfeļiem aprēķina LGD, un laika sprīdi starp saistību neizpildes notikumu un riska darījuma slēgšanu;

| iii) | attiecīgā gadījumā korekcijas pakāpju aplēsēm un validēšanai izmantotās definīcijas, metodes un datus, tostarp pieņēmumus, kas tiek izmantoti šo mainīgo lielumu atvasināšanai; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgā gadījumā korekcijas pakāpju aplēsēm un validēšanai izmantotās definīcijas, metodes un datus, tostarp pieņēmumus, kas tiek izmantoti šo mainīgo lielumu atvasināšanai;

| g) | attiecīgā gadījumā šādu informāciju par katru 147. pantā minēto riska darījumu kategoriju:






  i) | savus bruto bilances riska darījumus; |
| --- | --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā šādu informāciju par katru 147. pantā minēto riska darījumu kategoriju:

i)

savus bruto bilances riska darījumus;

| ii) | sava ārpusbilances riska darījuma vērtības pirms attiecīgās korekcijas pakāpes; |
| --- | --- |

ii)

sava ārpusbilances riska darījuma vērtības pirms attiecīgās korekcijas pakāpes;

| iii) | savus riska darījumus pēc attiecīgās korekcijas pakāpes un kredītriska mazināšanas paņēmienu piemērošanas; |
| --- | --- |

iii)

savus riska darījumus pēc attiecīgās korekcijas pakāpes un kredītriska mazināšanas paņēmienu piemērošanas;

| iv) | visus modeļa parametrus vai ievaddatus, kas ir būtiski, lai izprastu riska pakāpes un no tām izrietošās riska darījumu vērtības, ko atklāj par tik daudzām parādnieku kategorijām (arī tiem, kuri nepilda saistības), lai varētu pamatoti diferencēt kredītrisku; |
| --- | --- |

iv)

visus modeļa parametrus vai ievaddatus, kas ir būtiski, lai izprastu riska pakāpes un no tām izrietošās riska darījumu vērtības, ko atklāj par tik daudzām parādnieku kategorijām (arī tiem, kuri nepilda saistības), lai varētu pamatoti diferencēt kredītrisku;

| v) | atsevišķi tām riska darījumu kategorijām, saistībā ar kurām iestādes ir saņēmušas atļauju izmantot savus LGD un korekcijas pakāpes riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanai, un tiem riska darījumiem, attiecībā uz kuriem iestādes neizmanto šādas aplēses – vērtības, kas minētas i)–iv) punktā, ņemot vērā minēto atļauju; |
| --- | --- |

v)

atsevišķi tām riska darījumu kategorijām, saistībā ar kurām iestādes ir saņēmušas atļauju izmantot savus LGD un korekcijas pakāpes riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanai, un tiem riska darījumiem, attiecībā uz kuriem iestādes neizmanto šādas aplēses – vērtības, kas minētas i)–iv) punktā, ņemot vērā minēto atļauju;

| h) | iestāžu aplēses par PD salīdzinājumā ar faktisko saistību neizpildes rādītāju katrai riska darījumu kategorijai ilgākā periodā, atsevišķi atklājot informāciju par PD diapazonu, ārējā reitinga ekvivalentu, svērto vidējo PD un vidējo aritmētisko PD, parādnieku skaitu iepriekšējā gada beigās un pārskata gada beigās, parādnieku skaitu, kuri nepilda savas saistības, tostarp jauno parādnieku skaitu, kuri nepilda savas saistības, un gada vidējo iepriekšējo saistību neizpildes statistiku. |
| --- | --- |

h)

iestāžu aplēses par PD salīdzinājumā ar faktisko saistību neizpildes rādītāju katrai riska darījumu kategorijai ilgākā periodā, atsevišķi atklājot informāciju par PD diapazonu, ārējā reitinga ekvivalentu, svērto vidējo PD un vidējo aritmētisko PD, parādnieku skaitu iepriekšējā gada beigās un pārskata gada beigās, parādnieku skaitu, kuri nepilda savas saistības, tostarp jauno parādnieku skaitu, kuri nepilda savas saistības, un gada vidējo iepriekšējo saistību neizpildes statistiku.

Šā panta b) punkta nolūkos iestādes izmanto 166. pantā definēto riska darījuma vērtību.

453. pants

Informācijas atklāšana par kredītriska mazināšanas metožu izmantošanu

Iestādes, kas izmanto kredītriska mazināšanas metodes, atklāj šādu informāciju:

| a) | svarīgākos politikas un procesu elementus, kurus piemēro bilances un ārpusbilances posteņu savstarpējo prasījumu ieskaitam, un informāciju par to, kādā mērā iestādes izmanto savstarpējo prasījumu ieskaitu; |
| --- | --- |

a)

svarīgākos politikas un procesu elementus, kurus piemēro bilances un ārpusbilances posteņu savstarpējo prasījumu ieskaitam, un informāciju par to, kādā mērā iestādes izmanto savstarpējo prasījumu ieskaitu;

| b) | svarīgākos atbilstīga nodrošinājuma novērtēšanas un pārvaldīšanas politikas un procesu elementus; |
| --- | --- |

b)

svarīgākos atbilstīga nodrošinājuma novērtēšanas un pārvaldīšanas politikas un procesu elementus;

| c) | to galveno nodrošinājuma veidu aprakstu, kurus iestāde pieņem, lai mazinātu kredītrisku; |
| --- | --- |

c)

to galveno nodrošinājuma veidu aprakstu, kurus iestāde pieņem, lai mazinātu kredītrisku;

| d) | attiecībā uz garantijām un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, ko izmanto kā kredītaizsardzību, – galvenos garantijas devēju un kredītu atvasināto instrumentu darījumu partneru veidus un to kredītspēju, ko izmanto kapitāla prasību samazināšanas nolūkos, izņemot instrumentus, ko izmanto kā daļu no sintētiskās vērtspapīrošanas struktūrām; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz garantijām un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, ko izmanto kā kredītaizsardzību, – galvenos garantijas devēju un kredītu atvasināto instrumentu darījumu partneru veidus un to kredītspēju, ko izmanto kapitāla prasību samazināšanas nolūkos, izņemot instrumentus, ko izmanto kā daļu no sintētiskās vērtspapīrošanas struktūrām;

| e) | informāciju par tirgus riska vai kredītriska koncentrācijām pielietotajā kredītriska mazināšanā; |
| --- | --- |

e)

informāciju par tirgus riska vai kredītriska koncentrācijām pielietotajā kredītriska mazināšanā;

| f) | iestādēm, kas aprēķina riska darījumu riska svērto vērtību saskaņā ar standartizēto pieeju vai IRB pieeju, – kopējo riska darījuma vērtību, ko nesedz nekāda atbilstīga kredītaizsardzība, un kopējo riska darījuma vērtību, ko sedz atbilstīga kredītaizsardzība pēc svārstīguma korekciju piemērošanas; šajā punktā minēto informācijas atklāšanu veic, atsevišķi norādot aizdevumus un parāda vērtspapīrus un iekļaujot sadalījumu pa riska darījumiem, kam iestājusies saistību neizpilde; |
| --- | --- |

f)

iestādēm, kas aprēķina riska darījumu riska svērto vērtību saskaņā ar standartizēto pieeju vai IRB pieeju, – kopējo riska darījuma vērtību, ko nesedz nekāda atbilstīga kredītaizsardzība, un kopējo riska darījuma vērtību, ko sedz atbilstīga kredītaizsardzība pēc svārstīguma korekciju piemērošanas; šajā punktā minēto informācijas atklāšanu veic, atsevišķi norādot aizdevumus un parāda vērtspapīrus un iekļaujot sadalījumu pa riska darījumiem, kam iestājusies saistību neizpilde;

| g) | attiecīgo korekcijas pakāpi un kredītriska mazināšanu, kas saistītas ar riska darījumu, un to, cik bieži piemēro kredītriska mazināšanas metodes ar aizstāšanas ietekmi un bez tās; |
| --- | --- |

g)

attiecīgo korekcijas pakāpi un kredītriska mazināšanu, kas saistītas ar riska darījumu, un to, cik bieži piemēro kredītriska mazināšanas metodes ar aizstāšanas ietekmi un bez tās;

| h) | iestādēm, kas aprēķina riska darījumu riska svērto vērtību saskaņā ar standartizēto pieeju, – bilances un ārpusbilances riska darījumu vērtību, norādot riska darījuma kategorijas pirms un pēc korekcijas pakāpes un jebkādu saistītu kredītriska mazināšanas paņēmienu piemērošanas; |
| --- | --- |

h)

iestādēm, kas aprēķina riska darījumu riska svērto vērtību saskaņā ar standartizēto pieeju, – bilances un ārpusbilances riska darījumu vērtību, norādot riska darījuma kategorijas pirms un pēc korekcijas pakāpes un jebkādu saistītu kredītriska mazināšanas paņēmienu piemērošanas;

| i) | iestādēm, kas aprēķina riska darījumu riska svērto vērtību saskaņā ar standartizēto pieeju, – riska darījumu riska svērto vērtību un attiecību starp minēto riska darījumu riska svērto vērtību un riska darījuma vērtību pēc tam, kad ir piemērota attiecīgā korekcijas pakāpe un ar riska darījumu saistītā kredītriska mazināšana; šajā punktā noteikto informācijas atklāšanu veic atsevišķi katrai riska darījumu kategorijai; |
| --- | --- |

i)

iestādēm, kas aprēķina riska darījumu riska svērto vērtību saskaņā ar standartizēto pieeju, – riska darījumu riska svērto vērtību un attiecību starp minēto riska darījumu riska svērto vērtību un riska darījuma vērtību pēc tam, kad ir piemērota attiecīgā korekcijas pakāpe un ar riska darījumu saistītā kredītriska mazināšana; šajā punktā noteikto informācijas atklāšanu veic atsevišķi katrai riska darījumu kategorijai;

| j) | iestādēm, kas aprēķina riska darījumu riska svērto vērtību saskaņā ar IRB pieeju, – riska darījumu riska svērto vērtību pirms un pēc tam, kad ir atzīta kredītu atvasināto instrumentu kredītriska mazināšanas ietekme; ja iestādes ir saņēmušas atļauju izmantot savus LGD un korekcijas pakāpes riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanai, tās šajā punktā noteikto informācijas atklāšanu veic atsevišķi katrai riska darījumu kategorijai, kurai piemērojama šī atļauja. |
| --- | --- |

j)

iestādēm, kas aprēķina riska darījumu riska svērto vērtību saskaņā ar IRB pieeju, – riska darījumu riska svērto vērtību pirms un pēc tam, kad ir atzīta kredītu atvasināto instrumentu kredītriska mazināšanas ietekme; ja iestādes ir saņēmušas atļauju izmantot savus LGD un korekcijas pakāpes riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanai, tās šajā punktā noteikto informācijas atklāšanu veic atsevišķi katrai riska darījumu kategorijai, kurai piemērojama šī atļauja.

454. pants

Informācijas atklāšana par attīstītās mērīšanas pieeju izmantošanu attiecībā uz operacionālo risku

Iestādes, kuras, aprēķinot pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku, izmanto 321.–324. pantā noteiktās attīstītās mērīšanas pieejas, atklāj apdrošināšanu un citu riska pārvešanas mehānismu aprakstu, ko tās izmanto minētā riska mazināšanai.

455. pants

Iekšējo tirgus riska modeļu izmantošana

Iestādes, kas savas kapitāla prasības aprēķina saskaņā ar 363. pantu, atklāj šādu informāciju:

| a) | par katru aptverto apakšportfeli:






  i) | izmantoto modeļu aprakstu, |
| --- | --- | --- |

a)

par katru aptverto apakšportfeli:

i)

izmantoto modeļu aprakstu,

| ii) | attiecīgā gadījumā par iekšējiem modeļiem, ko izmanto inkrementālajam saistību neizpildes un migrācijas riskam, un par korelācijas tirdzniecības portfeļa risku – izmantotās metodoloģijas un riskus, ko mēra, izmantojot iekšējo modeli, tostarp iestādes izmantotās pieejas likviditātes perioda noteikšanai, kapitāla pietiekamības noteikšanai izmantotās metodes, kas atbilst prasītajam atbilstības standartam, un pieejas, kuras izmanto modeļa validācijā; |
| --- | --- |

ii)

attiecīgā gadījumā par iekšējiem modeļiem, ko izmanto inkrementālajam saistību neizpildes un migrācijas riskam, un par korelācijas tirdzniecības portfeļa risku – izmantotās metodoloģijas un riskus, ko mēra, izmantojot iekšējo modeli, tostarp iestādes izmantotās pieejas likviditātes perioda noteikšanai, kapitāla pietiekamības noteikšanai izmantotās metodes, kas atbilst prasītajam atbilstības standartam, un pieejas, kuras izmanto modeļa validācijā;

| iii) | katram apakšportfelim piemēroto spriedzes testu aprakstu; |
| --- | --- |

iii)

katram apakšportfelim piemēroto spriedzes testu aprakstu;

| iv) | aprakstu par pieejām, ko izmanto atpakaļejošās pārbaudes veikšanai un iekšējo modeļu un modelēšanas procesu precizitātes un konsekvences validācijai; |
| --- | --- |

iv)

aprakstu par pieejām, ko izmanto atpakaļejošās pārbaudes veikšanai un iekšējo modeļu un modelēšanas procesu precizitātes un konsekvences validācijai;

| b) | saņemtās kompetento iestāžu atļaujas darbības jomu; |
| --- | --- |

b)

saņemtās kompetento iestāžu atļaujas darbības jomu;

| c) | aprakstu par apjomu un metodoloģijām attiecībā uz atbilstību 104. un 105. pantā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

aprakstu par apjomu un metodoloģijām attiecībā uz atbilstību 104. un 105. pantā noteiktajām prasībām;

| d) | augstāko, zemāko un vidējo vērtību šādiem elementiem:






  i) | katras aprēķina dienas riskam pakļauto vērtību pārskata periodā un pārskata perioda beigās; |
| --- | --- | --- |

d)

augstāko, zemāko un vidējo vērtību šādiem elementiem:

i)

katras aprēķina dienas riskam pakļauto vērtību pārskata periodā un pārskata perioda beigās;

| ii) | riskam pakļauto vērtību spriedzes apstākļos pārskata periodā un pārskata perioda beigās; |
| --- | --- |

ii)

riskam pakļauto vērtību spriedzes apstākļos pārskata periodā un pārskata perioda beigās;

| iii) | inkrementālā saistību neizpildes un migrācijas riska, kā arī korelāciju tirdzniecības portfeļa specifiskā riska skaitliskie rādītāji pārskata periodā un pārskata perioda beigās; |
| --- | --- |

iii)

inkrementālā saistību neizpildes un migrācijas riska, kā arī korelāciju tirdzniecības portfeļa specifiskā riska skaitliskie rādītāji pārskata periodā un pārskata perioda beigās;

| e) | pašu kapitāla prasības elementi, kā noteikts 364. pantā; |
| --- | --- |

e)

pašu kapitāla prasības elementi, kā noteikts 364. pantā;

| f) | katra apakšportfeļa vidējais svērtais likviditātes periods, ko aptver inkrementālā saistību nepildīšanas un migrācijas riska, kā arī korelāciju tirdzniecības iekšējie modeļi; |
| --- | --- |

f)

katra apakšportfeļa vidējais svērtais likviditātes periods, ko aptver inkrementālā saistību nepildīšanas un migrācijas riska, kā arī korelāciju tirdzniecības iekšējie modeļi;

| g) | riskam pakļautās vērtības katras aprēķina dienas beigās salīdzinājums ar izmaiņām nākamās dienas portfeļa vērtībā kopā ar analīzi par būtiskiem vērtības pārsniegumiem pārskata periodā. |
| --- | --- |

g)

riskam pakļautās vērtības katras aprēķina dienas beigās salīdzinājums ar izmaiņām nākamās dienas portfeļa vērtībā kopā ar analīzi par būtiskiem vērtības pārsniegumiem pārskata periodā.

(*15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).”;"

*15

| 120) | regulas 456. pantā pievieno šādu apakšpunktu:






  “k) | Astotās daļas II un III sadaļā noteikto informācijas atklāšanas prasību grozījumi, kuros ņemti vērā grozījumi un pilnveidojumi starptautiskajos standartos par informācijas atklāšanu.”; |
| --- | --- | --- |

120)

regulas 456. pantā pievieno šādu apakšpunktu:

“k)

Astotās daļas II un III sadaļā noteikto informācijas atklāšanas prasību grozījumi, kuros ņemti vērā grozījumi un pilnveidojumi starptautiskajos standartos par informācijas atklāšanu.”;

| 121) | regulas 457. panta i) punktu aizstāj ar šādu:






  “i) | Otrā daļa un 430. pants vienīgi saistībā ar izmaiņām grāmatvedības standartos vai prasībās, ņemot vērā Savienības tiesību aktus.”; |
| --- | --- | --- |

121)

regulas 457. panta i) punktu aizstāj ar šādu:

“i)

Otrā daļa un 430. pants vienīgi saistībā ar izmaiņām grāmatvedības standartos vai prasībās, ņemot vērā Savienības tiesību aktus.”;

| 122) | regulas 458. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja iestāde, ko dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar šā panta 1. punktu, konstatē izmaiņas finanšu sistēmas makroprudenciālā vai sistēmiskā riska intensitātē, kuras var radīt nopietnas negatīvas sekas finanšu sistēmai un reālajai ekonomikai konkrētā dalībvalstī, un ja minētā iestāde uzskata, ka tās nevar novērst ar citiem šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES noteiktajiem makroprudenciālajiem instrumentiem tik efektīvi, kā īstenojot stingrākus valsts pasākumus, tad tā par to paziņo attiecīgi Komisijai un ESRK. ESRK bez kavēšanās nosūta paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un EBI.
  Paziņojumam pievieno šādus dokumentus un attiecīgā gadījumā iekļauj attiecīgus kvantitatīvus vai kvalitatīvus pierādījumus par turpmāk minētajiem aspektiem:






  a) | izmaiņas makroprudenciālā vai sistēmiskā riska intensitātē; |
| --- | --- | --- | --- |

122)

regulas 458. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja iestāde, ko dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar šā panta 1. punktu, konstatē izmaiņas finanšu sistēmas makroprudenciālā vai sistēmiskā riska intensitātē, kuras var radīt nopietnas negatīvas sekas finanšu sistēmai un reālajai ekonomikai konkrētā dalībvalstī, un ja minētā iestāde uzskata, ka tās nevar novērst ar citiem šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES noteiktajiem makroprudenciālajiem instrumentiem tik efektīvi, kā īstenojot stingrākus valsts pasākumus, tad tā par to paziņo attiecīgi Komisijai un ESRK. ESRK bez kavēšanās nosūta paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un EBI.

Paziņojumam pievieno šādus dokumentus un attiecīgā gadījumā iekļauj attiecīgus kvantitatīvus vai kvalitatīvus pierādījumus par turpmāk minētajiem aspektiem:

a)

izmaiņas makroprudenciālā vai sistēmiskā riska intensitātē;

| b) | iemesli, kāpēc šādas izmaiņas varētu apdraudēt finansiālo stabilitāti valsts līmenī vai reālo ekonomiku; |
| --- | --- |

b)

iemesli, kāpēc šādas izmaiņas varētu apdraudēt finansiālo stabilitāti valsts līmenī vai reālo ekonomiku;

| c) | paskaidrojums, kāpēc iestāde uzskata, ka šīs regulas 124. un 164. pantā un Direktīvas 2013/36/ES 133. un 136. pantā noteiktie makroprudenciālie instrumenti būtu mazāk piemēroti un efektīvi minēto risku novēršanai nekā šā punkta d) apakšpunktā minētie valsts pasākumu projekti; |
| --- | --- |

c)

paskaidrojums, kāpēc iestāde uzskata, ka šīs regulas 124. un 164. pantā un Direktīvas 2013/36/ES 133. un 136. pantā noteiktie makroprudenciālie instrumenti būtu mazāk piemēroti un efektīvi minēto risku novēršanai nekā šā punkta d) apakšpunktā minētie valsts pasākumu projekti;

| d) | tādi valsts pasākumu projekti attiecībā uz iekšzemē atļauju saņēmušām iestādēm vai minēto iestāžu apakšgrupām, kuri paredzēti, lai mazinātu izmaiņas riska intensitātē, un kuri attiecas uz šādiem elementiem:






  i) | šīs regulas 92. pantā noteiktais pašu kapitāla līmenis; |
| --- | --- | --- |

d)

tādi valsts pasākumu projekti attiecībā uz iekšzemē atļauju saņēmušām iestādēm vai minēto iestāžu apakšgrupām, kuri paredzēti, lai mazinātu izmaiņas riska intensitātē, un kuri attiecas uz šādiem elementiem:

i)

šīs regulas 92. pantā noteiktais pašu kapitāla līmenis;

| ii) | šīs regulas 392. pantā un 395.–403. pantā noteiktās prasības lielajiem riska darījumiem; |
| --- | --- |

ii)

šīs regulas 392. pantā un 395.–403. pantā noteiktās prasības lielajiem riska darījumiem;

| iii) | Sestajā daļā noteiktās likviditātes prasības; |
| --- | --- |

iii)

Sestajā daļā noteiktās likviditātes prasības;

| iv) | riska pakāpes, lai ņemtu vērā aktīvu “burbuļus” mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu nozarē; |
| --- | --- |

iv)

riska pakāpes, lai ņemtu vērā aktīvu “burbuļus” mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu nozarē;

| v) | Astotajā daļā noteiktās informācijas publiskošanas prasības; |
| --- | --- |

v)

Astotajā daļā noteiktās informācijas publiskošanas prasības;

| vi) | kapitāla saglabāšanas rezervju līmenis, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 129. pantā; vai |
| --- | --- |

vi)

kapitāla saglabāšanas rezervju līmenis, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 129. pantā; vai

| vii) | finanšu sektora iekšējie riska darījumi; |
| --- | --- |

vii)

finanšu sektora iekšējie riska darījumi;

| e) | paskaidrojums, kāpēc saskaņā ar 1. punktu ieceltā iestāde uzskata, ka pasākumu projekts ir piemērots, efektīvs un samērīgs, lai šajā situācijā rastu risinājumu; un |
| --- | --- |

e)

paskaidrojums, kāpēc saskaņā ar 1. punktu ieceltā iestāde uzskata, ka pasākumu projekts ir piemērots, efektīvs un samērīgs, lai šajā situācijā rastu risinājumu; un

| f) | novērtējums par pasākumu projektu iespējamo pozitīvo vai negatīvo ietekmi uz iekšējo tirgu, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts rīcībā esošo informāciju.”; |
| --- | --- |

f)

novērtējums par pasākumu projektu iespējamo pozitīvo vai negatīvo ietekmi uz iekšējo tirgu, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts rīcībā esošo informāciju.”;

| b) | panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

  “4.   Padomei tiek piešķirtas pilnvaras ar kvalificētu balsu vairākumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, pieņemt īstenošanas aktu, lai noraidītu 2. punkta d) apakšpunktā minēto valsts pasākumu projektu.
  Mēneša laikā pēc tam, kad ir saņemts 2. punktā minētais paziņojums, ESRK un EBI sniedz Padomei, Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij savus atzinumus par minētā punkta a)–f) apakšpunktā minētajiem jautājumiem.
  Maksimāli ņemot vērā otrajā daļā minētos atzinumus un ja ir stabili, pārliecinoši un detalizēti pierādījumi, ka pasākumam būs tik negatīva ietekme uz vienoto tirgu, ka tā pārsniegs finanšu stabilitātes ieguvumus, kas radīsies konstatētā makroprudenciālā vai sistēmiskā riska mazināšanas rezultātā, Komisija var viena mēneša laikā iesniegt Padomei īstenošanas akta priekšlikumu, lai noraidītu valsts pasākumu projektu.
  Ja Komisija viena mēneša laikā neiesniedz priekšlikumu, attiecīgā dalībvalsts var nekavējoties pieņemt valsts pasākumu projektu uz laiku, kas nepārsniedz divus gadus vai kas ilgst līdz makroprudenciālā vai sistēmiskā riska pastāvēšanas beigām, ja tas notiek agrāk.
  Padome viena mēneša laikā pēc priekšlikuma saņemšanas pieņem lēmumu par Komisijas priekšlikumu un izklāsta savus apsvērumus par to, vai valsts pasākumu projektu noraidīt vai nenoraidīt.
  Padome noraida valsts pasākumu projektu vienīgi tad, ja tā uzskata, ka nav izpildīts viens vai vairāki no šādiem nosacījumiem:






  a) | izmaiņas makroprudenciālā vai sistēmiskā riska intensitātē ir tādas, kas valsts līmenī rada risku finanšu stabilitātei; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

“4.   Padomei tiek piešķirtas pilnvaras ar kvalificētu balsu vairākumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, pieņemt īstenošanas aktu, lai noraidītu 2. punkta d) apakšpunktā minēto valsts pasākumu projektu.

Mēneša laikā pēc tam, kad ir saņemts 2. punktā minētais paziņojums, ESRK un EBI sniedz Padomei, Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij savus atzinumus par minētā punkta a)–f) apakšpunktā minētajiem jautājumiem.

Maksimāli ņemot vērā otrajā daļā minētos atzinumus un ja ir stabili, pārliecinoši un detalizēti pierādījumi, ka pasākumam būs tik negatīva ietekme uz vienoto tirgu, ka tā pārsniegs finanšu stabilitātes ieguvumus, kas radīsies konstatētā makroprudenciālā vai sistēmiskā riska mazināšanas rezultātā, Komisija var viena mēneša laikā iesniegt Padomei īstenošanas akta priekšlikumu, lai noraidītu valsts pasākumu projektu.

Ja Komisija viena mēneša laikā neiesniedz priekšlikumu, attiecīgā dalībvalsts var nekavējoties pieņemt valsts pasākumu projektu uz laiku, kas nepārsniedz divus gadus vai kas ilgst līdz makroprudenciālā vai sistēmiskā riska pastāvēšanas beigām, ja tas notiek agrāk.

Padome viena mēneša laikā pēc priekšlikuma saņemšanas pieņem lēmumu par Komisijas priekšlikumu un izklāsta savus apsvērumus par to, vai valsts pasākumu projektu noraidīt vai nenoraidīt.

Padome noraida valsts pasākumu projektu vienīgi tad, ja tā uzskata, ka nav izpildīts viens vai vairāki no šādiem nosacījumiem:

a)

izmaiņas makroprudenciālā vai sistēmiskā riska intensitātē ir tādas, kas valsts līmenī rada risku finanšu stabilitātei;

| b) | šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES noteiktie makroprudenciālie instrumenti konstatētā makroprudenciālā vai sistēmiskā riska novēršanai ir mazāk piemēroti vai efektīvi nekā valsts pasākumu projekti; |
| --- | --- |

b)

šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES noteiktie makroprudenciālie instrumenti konstatētā makroprudenciālā vai sistēmiskā riska novēršanai ir mazāk piemēroti vai efektīvi nekā valsts pasākumu projekti;

| c) | valsts pasākumu projekti nerada nesamērīgu negatīvu ietekmi uz visu finanšu sistēmu vai tās daļām citās dalībvalstīs vai Savienībā kopumā un tādējādi nav šķērslis iekšējā tirgus darbībai vai šādu šķērsli nerada; un |
| --- | --- |

c)

valsts pasākumu projekti nerada nesamērīgu negatīvu ietekmi uz visu finanšu sistēmu vai tās daļām citās dalībvalstīs vai Savienībā kopumā un tādējādi nav šķērslis iekšējā tirgus darbībai vai šādu šķērsli nerada; un

| d) | minētais jautājums attiecas tikai uz vienu dalībvalsti. |
| --- | --- |

d)

minētais jautājums attiecas tikai uz vienu dalībvalsti.

Padomes novērtējumā ņem vērā ESRK un EBI atzinumu, un tas pamatojas uz pierādījumiem, ko saskaņā ar 1. punktu ieceltā iestāde ir iesniegusi saskaņā ar 2. punktu.

Ja viena mēneša laikā pēc tam, kad saņemts Komisijas priekšlikums, Padome nepieņem īstenošanas aktu, lai noraidītu valsts pasākumu projektu, attiecīgā dalībvalsts var pieņemt pasākumus un tos piemērot uz laiku, kas nepārsniedz divus gadus vai kas ilgst līdz makroprudenciālā vai sistēmiskā riska pastāvēšanas beigām, ja tas notiek agrāk.

5.   Citas dalībvalstis var atzīt pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, un tos piemērot iestādēm, kas iekšzemē ir saņēmušas atļauju un kam dalībvalstī, kurai ir atļauts piemērot šo pasākumu, ir filiāles vai riska darījumi.”;

| c) | panta 9. un 10. punktu aizstāj ar šādiem:

  “9.   Pirms beidzies saskaņā ar 4. punktu izdotās atļaujas termiņš, attiecīgā dalībvalsts, konsultējoties ar ESRK un EBI, pārskata situāciju, un tā var saskaņā ar 4. punktā minēto procedūru pieņemt jaunu lēmumu pagarināt valsts pasākumu piemērošanas periodu katru reizi vēl par diviem gadiem. Pēc pirmās pagarināšanas Komisija, konsultējoties ar ESRK un EBI, pēc tam vismaz reizi divos gados pārskata situāciju.


  10.   Neatkarīgi no šā panta 3. līdz 9. punktā izklāstītās procedūras, dalībvalstīm atļauj palielināt riska pakāpes par līdz 25 %, pārsniedzot šajā regulā minētās riska pakāpes, tādiem riska darījumiem, kas minēti šā panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) un vii) punktā, un samazināt 395. pantā minēto lielo riska darījuma limitu līdz 15 % uz laiku līdz diviem gadiem vai līdz makroprudenciālo un sistēmisko risku pastāvēšanas beigām – atkarībā no tā, kas notiek ātrāk, ar nosacījumu, ka ir izpildīti šā panta 2. punktā paredzētie nosacījumi un paziņošanas prasības.”; |
| --- | --- |

c)

panta 9. un 10. punktu aizstāj ar šādiem:

“9.   Pirms beidzies saskaņā ar 4. punktu izdotās atļaujas termiņš, attiecīgā dalībvalsts, konsultējoties ar ESRK un EBI, pārskata situāciju, un tā var saskaņā ar 4. punktā minēto procedūru pieņemt jaunu lēmumu pagarināt valsts pasākumu piemērošanas periodu katru reizi vēl par diviem gadiem. Pēc pirmās pagarināšanas Komisija, konsultējoties ar ESRK un EBI, pēc tam vismaz reizi divos gados pārskata situāciju.

10.   Neatkarīgi no šā panta 3. līdz 9. punktā izklāstītās procedūras, dalībvalstīm atļauj palielināt riska pakāpes par līdz 25 %, pārsniedzot šajā regulā minētās riska pakāpes, tādiem riska darījumiem, kas minēti šā panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) un vii) punktā, un samazināt 395. pantā minēto lielo riska darījuma limitu līdz 15 % uz laiku līdz diviem gadiem vai līdz makroprudenciālo un sistēmisko risku pastāvēšanas beigām – atkarībā no tā, kas notiek ātrāk, ar nosacījumu, ka ir izpildīti šā panta 2. punktā paredzētie nosacījumi un paziņošanas prasības.”;

| 123) | regulas 460. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Komisija tiek pilnvarota papildināt šo regulu, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 462. pantu, lai precizētu 412. panta 1. punktā noteikto vispārīgo prasību. Saskaņā ar šo punktu pieņemtais deleģētais akts balstās uz posteņiem, par ko jāziņo saskaņā ar Sestās daļas II sadaļu un III pielikumu, un tajā precizē apstākļus, kādos kompetentajām iestādēm attiecībā uz iestādēm ir jānosaka konkrēti ienākošās un izejošās naudas plūsmas līmeņi, lai aptvertu specifiskos riskus, kuriem iestādes ir pakļautas, un ievērotu šā panta 2. punktā minētās robežvērtības.
  Jo īpaši Komisija tiek pilnvarota papildināt šo regulu, pieņemot deleģētos aktus, ar ko precizē sīki izstrādātas likviditātes prasības šīs regulas 8. panta 3. punkta, 411. līdz 416. panta, 419., 422., 425., 428.a, 428.f, 428.g, 428.j līdz 428.n, 428.p, 428.r, 428.s, 428.w, 428.ae, 428.ag, 428.ah, 428.ak un 451.a panta piemērošanas nolūkos.”; |
| --- | --- | --- |

123)

regulas 460. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija tiek pilnvarota papildināt šo regulu, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 462. pantu, lai precizētu 412. panta 1. punktā noteikto vispārīgo prasību. Saskaņā ar šo punktu pieņemtais deleģētais akts balstās uz posteņiem, par ko jāziņo saskaņā ar Sestās daļas II sadaļu un III pielikumu, un tajā precizē apstākļus, kādos kompetentajām iestādēm attiecībā uz iestādēm ir jānosaka konkrēti ienākošās un izejošās naudas plūsmas līmeņi, lai aptvertu specifiskos riskus, kuriem iestādes ir pakļautas, un ievērotu šā panta 2. punktā minētās robežvērtības.

Jo īpaši Komisija tiek pilnvarota papildināt šo regulu, pieņemot deleģētos aktus, ar ko precizē sīki izstrādātas likviditātes prasības šīs regulas 8. panta 3. punkta, 411. līdz 416. panta, 419., 422., 425., 428.a, 428.f, 428.g, 428.j līdz 428.n, 428.p, 428.r, 428.s, 428.w, 428.ae, 428.ag, 428.ah, 428.ak un 451.a panta piemērošanas nolūkos.”;

| b) | regulā pievieno šādu punktu:

  “3.   Komisija tiek pilnvarota grozīt šo regulu, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 462. pantu, lai grozītu 428.f panta 2. punktā noteikto produktu vai pakalpojumu uzskaitījumu, ja tā uzskata, ka aktīvi un saistības, kas ir tieši saistīti ar citiem produktiem vai pakalpojumiem, atbilst 428.f panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem.
  Komisija pirmajā daļā minēto deleģēto aktu pieņem līdz 2024. gada 28. jūnijam.”; |
| --- | --- |

b)

regulā pievieno šādu punktu:

“3.   Komisija tiek pilnvarota grozīt šo regulu, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 462. pantu, lai grozītu 428.f panta 2. punktā noteikto produktu vai pakalpojumu uzskaitījumu, ja tā uzskata, ka aktīvi un saistības, kas ir tieši saistīti ar citiem produktiem vai pakalpojumiem, atbilst 428.f panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem.

Komisija pirmajā daļā minēto deleģēto aktu pieņem līdz 2024. gada 28. jūnijam.”;

| 124) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “461.a pants
  Alternatīva standartizēta pieeja tirgus riskam
  Regulas 430.b panta 1. punktā noteikto pārskatu sniegšanas prasību nolūkos Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 462. pantu, lai, ņemot vērā izmaiņas starptautiskajos regulatīvajos standartos, grozītu šo regulu, veicot tehniskus pielāgojumus 325.e, 325.g līdz 325.j, 325.p, 325.q, 325.ae, 325.ak, 325.am, 325.ap līdz 325.at, 325.av, 325.ax pantā, un precizētu riska pakāpi 325.ab panta 4. tabulas 11. kopā un to segto obligāciju riska pakāpi, kuras trešās valstīs emitējušas kredītiestādes saskaņā ar 325.ah pantu, un to segto obligāciju korelāciju, kuras trešās valstīs emitējušas kredītiestādes saskaņā ar 325.aj pantu par alternatīvo standartizēto pieeju, kas noteikta Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā.
  Komisija 1. punktā minēto deleģēto aktu pieņem līdz 2019. gada 31. decembrim.”; |
| --- | --- |

124)

regulā iekļauj šādu pantu:

“461.a pants

Alternatīva standartizēta pieeja tirgus riskam

Regulas 430.b panta 1. punktā noteikto pārskatu sniegšanas prasību nolūkos Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 462. pantu, lai, ņemot vērā izmaiņas starptautiskajos regulatīvajos standartos, grozītu šo regulu, veicot tehniskus pielāgojumus 325.e, 325.g līdz 325.j, 325.p, 325.q, 325.ae, 325.ak, 325.am, 325.ap līdz 325.at, 325.av, 325.ax pantā, un precizētu riska pakāpi 325.ab panta 4. tabulas 11. kopā un to segto obligāciju riska pakāpi, kuras trešās valstīs emitējušas kredītiestādes saskaņā ar 325.ah pantu, un to segto obligāciju korelāciju, kuras trešās valstīs emitējušas kredītiestādes saskaņā ar 325.aj pantu par alternatīvo standartizēto pieeju, kas noteikta Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā.

Komisija 1. punktā minēto deleģēto aktu pieņem līdz 2019. gada 31. decembrim.”;

| 125) | regulas 462. pantu aizstāj ar šādu:

  “462. pants
  Deleģēšanas īstenošana

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Pilnvaras pieņemt 244. panta 6. punktā, 245. panta 6. punktā, 456.–460. pantā un 461.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2013. gada 28. jūnija.


  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 244. panta 6. punktā, 245. panta 6. punktā, 456.–460. pantā un 461.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.


  4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.


  5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar 244. panta 6. punktu, 245. panta 6. punktu, 456.–460. pantu un 461.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par trīs mēnešiem.”; |
| --- | --- |

125)

regulas 462. pantu aizstāj ar šādu:

“462. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 244. panta 6. punktā, 245. panta 6. punktā, 456.–460. pantā un 461.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2013. gada 28. jūnija.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 244. panta 6. punktā, 245. panta 6. punktā, 456.–460. pantā un 461.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 244. panta 6. punktu, 245. panta 6. punktu, 456.–460. pantu un 461.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par trīs mēnešiem.”;

| 126) | regulas 471. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Atkāpjoties no 49. panta 1. punkta, laikposmā no 2018. gada 31. decembra līdz 2024. gada 31. decembrim iestādes var izvēlēties neatskaitīt līdzdalību apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas sabiedrību un apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību kapitālā, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | nosacījumi, kas izklāstīti 49. panta 1. punkta a) un e) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

126)

regulas 471. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Atkāpjoties no 49. panta 1. punkta, laikposmā no 2018. gada 31. decembra līdz 2024. gada 31. decembrim iestādes var izvēlēties neatskaitīt līdzdalību apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas sabiedrību un apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību kapitālā, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:

a)

nosacījumi, kas izklāstīti 49. panta 1. punkta a) un e) apakšpunktā;

| b) | kompetentās iestādes ir apmierinātas ar iestādes riska kontroles līmeni un finanšu analīzes kārtību, ko iestāde īpaši noteikusi, lai uzraudzītu ieguldījumu uzņēmumā vai pārvaldītājsabiedrībā; |
| --- | --- |

b)

kompetentās iestādes ir apmierinātas ar iestādes riska kontroles līmeni un finanšu analīzes kārtību, ko iestāde īpaši noteikusi, lai uzraudzītu ieguldījumu uzņēmumā vai pārvaldītājsabiedrībā;

| c) | iestādes līdzdalība apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas sabiedrību un apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību kapitālā nepārsniedz 15 % no pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem, ko minētais apdrošinātājs emitējis uz 2012. gada 31. decembri un laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

c)

iestādes līdzdalība apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas sabiedrību un apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību kapitālā nepārsniedz 15 % no pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem, ko minētais apdrošinātājs emitējis uz 2012. gada 31. decembri un laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim;

| d) | neatskaitītā līdzdalības summa kapitālā nepārsniedz līdzdalības summu pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas sabiedrību vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību kapitālā uz 2012. gada 31. decembri.”; |
| --- | --- |

d)

neatskaitītā līdzdalības summa kapitālā nepārsniedz līdzdalības summu pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas sabiedrību vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību kapitālā uz 2012. gada 31. decembri.”;

| 127) | regulas 493. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Šīs regulas 387.–403. pantā paredzētos noteikumus par lielajiem riska darījumiem nepiemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuru galvenā uzņēmējdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai ar finanšu instrumentiem saistītas darbības, kas izklāstītas Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 5), 6), 7), 9), 10) un 11) punktā un kurām 2006. gada 31. decembrī nepiemēroja Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (*16).

  (*16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- | --- |

127)

regulas 493. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Šīs regulas 387.–403. pantā paredzētos noteikumus par lielajiem riska darījumiem nepiemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuru galvenā uzņēmējdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai ar finanšu instrumentiem saistītas darbības, kas izklāstītas Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 5), 6), 7), 9), 10) un 11) punktā un kurām 2006. gada 31. decembrī nepiemēroja Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (*16).

*16

(*16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).”;"

*16

| b) | panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | iestādes riska darījumus, tostarp dalības vai cita veida līdzdalības, ar tās mātesuzņēmumu, citiem minētā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem vai saviem meitasuzņēmumiem un būtiskām līdzdalībām, ciktāl minētie uzņēmumi ir pakļauti konsolidētai uzraudzībai, kurai pakļauta arī pati iestāde, saskaņā ar šo regulu, Direktīvu 2002/87/EK vai trešā valstī spēkā esošiem līdzvērtīgiem standartiem; riska darījumus, kas neatbilst minētajiem kritērijiem, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav atbrīvoti no šīs regulas 395. panta 1. punkta piemērošanas, pielīdzina riska darījumiem ar trešo personu;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

iestādes riska darījumus, tostarp dalības vai cita veida līdzdalības, ar tās mātesuzņēmumu, citiem minētā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem vai saviem meitasuzņēmumiem un būtiskām līdzdalībām, ciktāl minētie uzņēmumi ir pakļauti konsolidētai uzraudzībai, kurai pakļauta arī pati iestāde, saskaņā ar šo regulu, Direktīvu 2002/87/EK vai trešā valstī spēkā esošiem līdzvērtīgiem standartiem; riska darījumus, kas neatbilst minētajiem kritērijiem, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav atbrīvoti no šīs regulas 395. panta 1. punkta piemērošanas, pielīdzina riska darījumiem ar trešo personu;”;

| 128) | regulas 494. pantu aizstāj ar šādu:

  “494. pants
  Pārejas noteikumi attiecībā uz pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību

  1.   Atkāpjoties no 92.a panta, no 2019. gada 27. jūnija līdz 2021. gada 31. decembrim iestādēm, kas noteiktas par noregulējuma struktūrām, kuras ir G-SNI vai G-SNI daļa, vienmēr ir jāizpilda šādas prasības attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām:






  a) | uz risku balstīts rādītājs 16 %, kas raksturo iestādes pašu kapitālu un atbilstīgās saistības un ir izteikts kā kopējās riska darījumu vērtības procents, kurš aprēķināts saskaņā ar 92. panta 3. un 4. punktu; |
| --- | --- | --- |

128)

regulas 494. pantu aizstāj ar šādu:

“494. pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību

1.   Atkāpjoties no 92.a panta, no 2019. gada 27. jūnija līdz 2021. gada 31. decembrim iestādēm, kas noteiktas par noregulējuma struktūrām, kuras ir G-SNI vai G-SNI daļa, vienmēr ir jāizpilda šādas prasības attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām:

a)

uz risku balstīts rādītājs 16 %, kas raksturo iestādes pašu kapitālu un atbilstīgās saistības un ir izteikts kā kopējās riska darījumu vērtības procents, kurš aprēķināts saskaņā ar 92. panta 3. un 4. punktu;

| b) | uz risku nebalstīts rādītājs 6 %, kas raksturo iestādes pašu kapitālu un atbilstīgās saistības un ir izteikts kā procents no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kurš minēts 429. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

b)

uz risku nebalstīts rādītājs 6 %, kas raksturo iestādes pašu kapitālu un atbilstīgās saistības un ir izteikts kā procents no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kurš minēts 429. panta 4. punktā.

2.   Atkāpjoties no 72.b panta 3. punkta, no 2019. gada 27. jūnija līdz 2021. gada 31. decembrim 72.b panta 3. punktā minētos atbilstīgo saistību instrumentus var iekļaut atbilstīgo saistību postenī 2,5 % apmērā no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar 92. panta 3. un 4. punktu.

3.   Atkāpjoties no 72.b panta 3. punkta, līdz brīdim, kad noregulējuma iestāde pirmo reizi izvērtē atbilstību minētā punkta c) apakšpunktā izklāstītajam nosacījumam, saistības uzskata par atbilstīgo saistību instrumentiem par kopējo summu, kas līdz 2021. gada 31. decembrim nepārsniedz 2,5 % un pēc minētā datuma – 3,5 % no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar 92. panta 3. un 4. punktu, ar noteikumu, ka tie atbilst 72.b panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem.”;

| 129) | regulā iekļauj šādus pantus:

  “494.a pants
  Tiesības saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus attiecībā uz emisijām ar īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību starpniecību

  1.   Atkāpjoties no 52. panta, kapitāla instrumenti, ko iestāde nav tieši emitējusi, uzskatāmi par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem līdz 2021. gada 31. decembrim tikai tad, ja tiek izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | regulas 52. panta 1. punktā minētie nosacījumi, izņemot nosacījumu, kas paredz, ka iestāde ir tieši emitējusi instrumentus; |
| --- | --- | --- |

129)

regulā iekļauj šādus pantus:

“494.a pants

Tiesības saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus attiecībā uz emisijām ar īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību starpniecību

1.   Atkāpjoties no 52. panta, kapitāla instrumenti, ko iestāde nav tieši emitējusi, uzskatāmi par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem līdz 2021. gada 31. decembrim tikai tad, ja tiek izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

regulas 52. panta 1. punktā minētie nosacījumi, izņemot nosacījumu, kas paredz, ka iestāde ir tieši emitējusi instrumentus;

| b) | instrumentus emitē, izmantojot sabiedrību, kas ietverta konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu; |
| --- | --- |

b)

instrumentus emitē, izmantojot sabiedrību, kas ietverta konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu;

| c) | ienākumi iestādei ir nekavējoties pieejami bez ierobežojumiem un veidā, kas atbilst šajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

ienākumi iestādei ir nekavējoties pieejami bez ierobežojumiem un veidā, kas atbilst šajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

2.   Atkāpjoties no 63. panta, kapitāla instrumenti, ko iestāde nav tieši emitējusi, uzskatāmi par otrā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem līdz 2021. gada 31. decembrim tikai tad, ja tiek izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | regulas 63. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi, izņemot nosacījumu, kas paredz, ka iestāde ir instrumentus emitējusi tieši; |
| --- | --- |

a)

regulas 63. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi, izņemot nosacījumu, kas paredz, ka iestāde ir instrumentus emitējusi tieši;

| b) | instrumentus emitē, izmantojot sabiedrību, kas ietverta konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu; |
| --- | --- |

b)

instrumentus emitē, izmantojot sabiedrību, kas ietverta konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu;

| c) | ienākumi iestādei ir nekavējoties pieejami bez ierobežojumiem un veidā, kas atbilst šajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

ienākumi iestādei ir nekavējoties pieejami bez ierobežojumiem un veidā, kas atbilst šajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

494.b pants

Tiesības saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus attiecībā uz pašu kapitāla instrumentiem un atbilstīgu saistību instrumentiem

1.   Atkāpjoties no 51. un 52. panta, instrumentus, kas emitēti pirms 2019. gada 27. jūnija, uzskata par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem, vēlākais līdz 2025. gada 28. jūnijam, ja tiek izpildīti 51. un 52. pantā izklāstītie nosacījumi, izņemot 52. panta 1. punkta p), q) un r) apakšpunktā minētos nosacījumus.

2.   Atkāpjoties no 62. un 63. panta, instrumentus, kas emitēti pirms 2019. gada 27. jūnija, uzskata par otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, vēlākais līdz 2025. gada 28. jūnijam, ja tiek izpildīti 62. un 63. pantā izklāstītie nosacījumi, izņemot 63. panta n), o) un p) punktā minētos nosacījumus.

3.   Atkāpjoties no 72.a panta 1. punkta a) apakšpunkta, saistības, kas emitētas pirms 2019. gada 27. jūnija, uzskata par atbilstīgajām saistībām, ja tās atbilst 72.b pantā izklāstītajiem nosacījumiem, izņemot 72.b panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punktā un f)–m) punktā minētos nosacījumus.”;

| 130) | regulas 497. pantu aizstāj ar šādu:

  “497. pants
  Pašu kapitāla prasības riska darījumiem ar CCP


  1.   Ja trešās valsts CCP iesniedz atzīšanas pieteikumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu, iestādes var uzskatīt, ka CCP ir QCCP no dienas, kurā tas ir iesniedzis atzīšanas pieteikumu EVTI, līdz vienam no turpmāk minētajiem datumiem:






  a) | ja Komisija jau ir pieņēmusi Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktā minēto īstenošanas aktu attiecībā uz trešo valsti, kurā CCP ir dibināts, un šis īstenošanas akts ir stājies spēkā, – divi gadi no pieteikuma iesniegšanas dienas; |
| --- | --- | --- |

130)

regulas 497. pantu aizstāj ar šādu:

“497. pants

Pašu kapitāla prasības riska darījumiem ar CCP

1.   Ja trešās valsts CCP iesniedz atzīšanas pieteikumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu, iestādes var uzskatīt, ka CCP ir QCCP no dienas, kurā tas ir iesniedzis atzīšanas pieteikumu EVTI, līdz vienam no turpmāk minētajiem datumiem:

a)

ja Komisija jau ir pieņēmusi Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktā minēto īstenošanas aktu attiecībā uz trešo valsti, kurā CCP ir dibināts, un šis īstenošanas akts ir stājies spēkā, – divi gadi no pieteikuma iesniegšanas dienas;

| b) | ja Komisija vēl nav pieņēmusi Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktā minēto īstenošanas aktu attiecībā uz trešo valsti, kurā CCP ir dibināts, vai ja minētais īstenošanas akts vēl nav stājies spēkā, – diena, kas ir pirmā no turpmāk minētajiem datumiem:






  i) | divi gadi no minētā īstenošanas akta spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- | --- |

b)

ja Komisija vēl nav pieņēmusi Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktā minēto īstenošanas aktu attiecībā uz trešo valsti, kurā CCP ir dibināts, vai ja minētais īstenošanas akts vēl nav stājies spēkā, – diena, kas ir pirmā no turpmāk minētajiem datumiem:

i)

divi gadi no minētā īstenošanas akta spēkā stāšanās dienas;

| ii) | tām CCP, kas pieteikumu iesniegušas pēc 2019. gada 27. jūnija, – divi gadi no pieteikuma iesniegšanas dienas; |
| --- | --- |

ii)

tām CCP, kas pieteikumu iesniegušas pēc 2019. gada 27. jūnija, – divi gadi no pieteikuma iesniegšanas dienas;

| iii) | tām CCP, kas pieteikumu iesniegušas pirms 2019. gada 27. jūnija, – 2021. gada 28. jūnijs. |
| --- | --- |

iii)

tām CCP, kas pieteikumu iesniegušas pirms 2019. gada 27. jūnija, – 2021. gada 28. jūnijs.

2.   Līdz šā panta 1. punktā minētā termiņa beigām, ja 1. punktā minētajam CCP nav saistību neizpildes fonda un tas nav izveidojis saistošu līgumisku vienošanos ar tā tīrvērtes dalībniekiem, kas tam ļauj izmantot visu vai daļu no sākotnējās drošības rezerves, kas saņemta no tā tīrvērtes dalībniekiem tā, it kā tās būtu iepriekš finansētas iemaksas, iestāde aizstāj 308. panta 2. punktā minēto formulu, ar ko aprēķina pašu kapitāla prasību, ar šādu formulu:

Formula

kur:

| | = | pašu kapitāla prasība; |
| --- | --- | --- |
| KCCP | = | hipotētiskais QCCP kapitāls, ko QCCP paziņojis iestādei saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 50.c pantu; |
| DFCCP | = | CCP priekšfinansētie līdzekļi, ko CCP paziņojis iestādei saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 50.c pantu; |
| i | = | indekss, ar kuru apzīmē tīrvērtes dalībnieku; |
| IMi | = | sākotnējā drošības rezerve, kuru CCP ir iesniedzis tīrvērtes dalībnieks i; un |
| IM | = | sākotnējās drošības rezerves kopsumma, ko iestādei ir paziņojis CCP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 89. panta 5.a punktu. |

Formula

=

pašu kapitāla prasība;

KCCP

=

hipotētiskais QCCP kapitāls, ko QCCP paziņojis iestādei saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 50.c pantu;

DFCCP

=

CCP priekšfinansētie līdzekļi, ko CCP paziņojis iestādei saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 50.c pantu;

i

=

indekss, ar kuru apzīmē tīrvērtes dalībnieku;

IMi

=

sākotnējā drošības rezerve, kuru CCP ir iesniedzis tīrvērtes dalībnieks i; un

IM

=

sākotnējās drošības rezerves kopsumma, ko iestādei ir paziņojis CCP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 89. panta 5.a punktu.

3.   Izņēmuma apstākļos, ja tas ir nepieciešami un samērīgi, lai izvairītos no traucējumiem starptautiskajos finanšu tirgos, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus un piemērojot 464. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, var pieņemt lēmumu, ar kuru vienu reizi par 12 mēnešiem pagarina šā panta 1. punktā noteiktos pārejas noteikumus.”;

| 131) | regulas 498. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “1.   Šajā regulā paredzētos noteikumus attiecībā uz pašu kapitāla prasībām nepiemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuru galvenā uzņēmējdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai ar finanšu instrumentiem saistītas darbības, kas izklāstītas Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 5), 6), 7), 9), 10) un 11) punktā un kurām 2006. gada 31. decembrī nebija piemērojama Direktīva 2004/39/EK.”; |
| --- | --- |

131)

regulas 498. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Šajā regulā paredzētos noteikumus attiecībā uz pašu kapitāla prasībām nepiemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuru galvenā uzņēmējdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai ar finanšu instrumentiem saistītas darbības, kas izklāstītas Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 5), 6), 7), 9), 10) un 11) punktā un kurām 2006. gada 31. decembrī nebija piemērojama Direktīva 2004/39/EK.”;

| 132) | regulas 499. panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

132)

regulas 499. panta 3. punktu svītro;

| 133) | regulas 500. un 501. pantu aizstāj ar šādiem:

  “500. pants
  Korekcija attiecībā uz realizāciju lielos apjomos

  1.   Atkāpjoties no 181. panta 1. punkta a) apakšpunkta, iestāde var koriģēt savas LGD aplēses, daļēji vai pilnībā kompensējot tādu riska darījumu, kuros netiek pildītas saistības, realizācijas lielos apjomos ietekmi uz realizētajiem LGD, līdz starpībai starp vidējo aplēsto LGD attiecībā uz salīdzināmiem riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības un kuri nav tikuši pilnībā likvidēti, un vidējo realizēto LGD, tostarp, pamatojoties uz zaudējumiem, kas radušies realizācijas lielos apjomos dēļ, tiklīdz tiek izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | iestāde ir paziņojusi kompetentajai iestādei plānu, kurā sniegta informācija par realizācijas lielos apjomos apmēru, sastāvu un datumiem; |
| --- | --- | --- |

133)

regulas 500. un 501. pantu aizstāj ar šādiem:

“500. pants

Korekcija attiecībā uz realizāciju lielos apjomos

1.   Atkāpjoties no 181. panta 1. punkta a) apakšpunkta, iestāde var koriģēt savas LGD aplēses, daļēji vai pilnībā kompensējot tādu riska darījumu, kuros netiek pildītas saistības, realizācijas lielos apjomos ietekmi uz realizētajiem LGD, līdz starpībai starp vidējo aplēsto LGD attiecībā uz salīdzināmiem riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības un kuri nav tikuši pilnībā likvidēti, un vidējo realizēto LGD, tostarp, pamatojoties uz zaudējumiem, kas radušies realizācijas lielos apjomos dēļ, tiklīdz tiek izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

iestāde ir paziņojusi kompetentajai iestādei plānu, kurā sniegta informācija par realizācijas lielos apjomos apmēru, sastāvu un datumiem;

| b) | realizācija lielos apmēros ir veikta pēc 2016. gada 23. novembra, bet ne vēlāk kā 2022. gada 28. jūnijā; |
| --- | --- |

b)

realizācija lielos apmēros ir veikta pēc 2016. gada 23. novembra, bet ne vēlāk kā 2022. gada 28. jūnijā;

| c) | kopējais apjoms riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības un kuri realizēti kopš pirmās realizācijas dienas saskaņā ar a) apakšpunktā minēto plānu, uz a) un b) apakšpunktā minēto pirmo realizācijas dienu ir pārsniedzis 20 % no visu novēroto saistību kopējā apjoma. |
| --- | --- |

c)

kopējais apjoms riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības un kuri realizēti kopš pirmās realizācijas dienas saskaņā ar a) apakšpunktā minēto plānu, uz a) un b) apakšpunktā minēto pirmo realizācijas dienu ir pārsniedzis 20 % no visu novēroto saistību kopējā apjoma.

Pirmajā daļā minēto korekciju var veikt tikai līdz 2022. gada 28. jūnijam, un tās ietekme var turpināties tik ilgi, kamēr atbilstošie riska darījumi tiek iekļauti pašas iestādes LGD aplēsēs.

2.   Kad 1. punkta c) apakšpunktā izklāstītais nosacījums ir izpildīts, iestādes bez kavēšanās par to paziņo kompetentajai iestādei.

501. pants

Korekcija riska svērtajiem riska darījumiem ar MVU, kam nav iestājusies saistību neizpilde

1.   Riska darījumiem ar MVU, kam nav iestājusies saistību neizpilde, iestādes koriģē riska darījumu riska svērtās vērtības (RWEA), kas attiecīgā gadījumā ir aprēķinātas saskaņā ar Trešās daļas II sadaļas 2. vai 3. nodaļu, atbilstoši šādai formulai:

Formula

kur:

| RWEA* | = | RWEA, kas ir koriģēta ar MVU atbalsta faktoru; un |
| --- | --- | --- |
| E* | = | ir kopējā summa, ko MVU vai MVU savstarpēji saistītu klientu grupa ir parādā iestādei, tās meitasuzņēmumiem, tās mātesuzņēmumiem un minēto mātesuzņēmumu citiem meitasuzņēmumiem, ieskaitot jebkurus riska darījumus, kur netiek pildītas saistības, bet neskaitot prasījumus vai iespējamos prasījumus, kuri nodrošināti ar mājokļa hipotēku. |

RWEA*

=

RWEA, kas ir koriģēta ar MVU atbalsta faktoru; un

E*

=

ir kopējā summa, ko MVU vai MVU savstarpēji saistītu klientu grupa ir parādā iestādei, tās meitasuzņēmumiem, tās mātesuzņēmumiem un minēto mātesuzņēmumu citiem meitasuzņēmumiem, ieskaitot jebkurus riska darījumus, kur netiek pildītas saistības, bet neskaitot prasījumus vai iespējamos prasījumus, kuri nodrošināti ar mājokļa hipotēku.

2.   Šā panta nolūkos:

| a) | riska darījumu ar MVU iekļauj kādā no šīm kategorijām: vai nu riska darījumi ar privātpersonām un MVU, vai riska darījumi ar komercsabiedrībām, vai arī riska darījumi, kas ir nodrošināti ar nekustamā īpašuma hipotēku; |
| --- | --- |

a)

riska darījumu ar MVU iekļauj kādā no šīm kategorijām: vai nu riska darījumi ar privātpersonām un MVU, vai riska darījumi ar komercsabiedrībām, vai arī riska darījumi, kas ir nodrošināti ar nekustamā īpašuma hipotēku;

| b) | MVU definē saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2003/361/EK (*17); no kritērijiem, kas uzskaitīti minētā ieteikuma pielikuma 2. pantā, vērā ņem tikai gada apgrozījumu; |
| --- | --- |

b)

MVU definē saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2003/361/EK (*17); no kritērijiem, kas uzskaitīti minētā ieteikuma pielikuma 2. pantā, vērā ņem tikai gada apgrozījumu;

| c) | iestādes dara visu iespējamo, lai pareizi noteiktu E* un saņemtu b) apakšpunktā prasīto informāciju. |
| --- | --- |

c)

iestādes dara visu iespējamo, lai pareizi noteiktu E* un saņemtu b) apakšpunktā prasīto informāciju.

(*17)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).”;"

*17

| 134) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “501.a pants
  Korekcija, ko veic pašu kapitāla prasībām kredītriskam attiecībā uz riska darījumiem ar sabiedrībām, kas ekspluatē vai finansē fiziskas konstrukcijas vai ražotnes, sistēmas un tīklus, kuri sniedz nozīmīgus sabiedriskos pakalpojumus vai nodrošina to atbalstu

  1.   Pašu kapitāla prasības kredītriskam, kas aprēķinātas saskaņā ar II sadaļas III daļu, reizina ar koeficientu 0,75, ar noteikumu, ka riska darījums atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem:






  a) | riska darījums ir iekļauts vai nu riska darījumu ar komercsabiedrībām kategorijā, vai specializētās kreditēšanas riska darījumu kategorijā, neiekļaujot riska darījumus, kuros netiek pildītas saistības; |
| --- | --- | --- |

134)

regulā iekļauj šādu pantu:

“501.a pants

Korekcija, ko veic pašu kapitāla prasībām kredītriskam attiecībā uz riska darījumiem ar sabiedrībām, kas ekspluatē vai finansē fiziskas konstrukcijas vai ražotnes, sistēmas un tīklus, kuri sniedz nozīmīgus sabiedriskos pakalpojumus vai nodrošina to atbalstu

1.   Pašu kapitāla prasības kredītriskam, kas aprēķinātas saskaņā ar II sadaļas III daļu, reizina ar koeficientu 0,75, ar noteikumu, ka riska darījums atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem:

a)

riska darījums ir iekļauts vai nu riska darījumu ar komercsabiedrībām kategorijā, vai specializētās kreditēšanas riska darījumu kategorijā, neiekļaujot riska darījumus, kuros netiek pildītas saistības;

| b) | riska darījums ir ar sabiedrību, kas tika dibināta konkrēti ar mērķi finansēt vai ekspluatēt fiziskas konstrukcijas vai ražotnes, sistēmas un tīklus, kuri sniedz nozīmīgus sabiedriskos pakalpojumus vai nodrošina to atbalstu; |
| --- | --- |

b)

riska darījums ir ar sabiedrību, kas tika dibināta konkrēti ar mērķi finansēt vai ekspluatēt fiziskas konstrukcijas vai ražotnes, sistēmas un tīklus, kuri sniedz nozīmīgus sabiedriskos pakalpojumus vai nodrošina to atbalstu;

| c) | saistību atmaksas avotā ne mazāk kā divas trešdaļas no tā summas veido ienākumi, ko rada finansētie aktīvi, nevis plašāka komercuzņēmuma patstāvīgā maksātspēja vai meitasuzņēmumi, dotācijas vai līdzekļi, ko sniedz viens vai vairāki 2. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punktā uzskaitītās vienības; |
| --- | --- |

c)

saistību atmaksas avotā ne mazāk kā divas trešdaļas no tā summas veido ienākumi, ko rada finansētie aktīvi, nevis plašāka komercuzņēmuma patstāvīgā maksātspēja vai meitasuzņēmumi, dotācijas vai līdzekļi, ko sniedz viens vai vairāki 2. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punktā uzskaitītās vienības;

| d) | parādnieks var izpildīt savas finanšu saistības pat ļoti saspringtos apstākļos, kuri ir būtiski attiecībā uz projekta risku; |
| --- | --- |

d)

parādnieks var izpildīt savas finanšu saistības pat ļoti saspringtos apstākļos, kuri ir būtiski attiecībā uz projekta risku;

| e) | parādnieka radītās naudas plūsmas ir paredzamas un sedz visas turpmākās aizdevuma atmaksas aizdevuma termiņa laikā; |
| --- | --- |

e)

parādnieka radītās naudas plūsmas ir paredzamas un sedz visas turpmākās aizdevuma atmaksas aizdevuma termiņa laikā;

| f) | riska darījuma refinansēšanas risks ir zems vai pienācīgi mazināts, ņemot vērā meitasuzņēmumus, dotācijas vai līdzekļus, ko sniedz viens vai vairāki 2. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punktā uzskaitītās vienības; |
| --- | --- |

f)

riska darījuma refinansēšanas risks ir zems vai pienācīgi mazināts, ņemot vērā meitasuzņēmumus, dotācijas vai līdzekļus, ko sniedz viens vai vairāki 2. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punktā uzskaitītās vienības;

| g) | līgumiskas vienošanās nodrošina aizdevējiem augstas pakāpes aizsardzību, tostarp:






  i) | ja parādnieka ieņēmumi netiek finansēti no daudzu lietotāju maksājumiem, līgumā ietver noteikumus, kas efektīvi aizsargā aizdevējus no zaudējumiem, kas rodas, ja projektu izbeidz puse, kas piekrīt iegādāties parādnieka sniegtās preces vai pakalpojumus; |
| --- | --- | --- |

g)

līgumiskas vienošanās nodrošina aizdevējiem augstas pakāpes aizsardzību, tostarp:

i)

ja parādnieka ieņēmumi netiek finansēti no daudzu lietotāju maksājumiem, līgumā ietver noteikumus, kas efektīvi aizsargā aizdevējus no zaudējumiem, kas rodas, ja projektu izbeidz puse, kas piekrīt iegādāties parādnieka sniegtās preces vai pakalpojumus;

| ii) | parādniekam ir pietiekams rezervju fonds, kas pilnībā finansēts naudā vai ar citiem finanšu mehānismiem ar augstas pakāpes galvotājiem, neparedzēto izdevumu finansējuma un apgrozāmā kapitāla prasību segšanai šā punkta b) apakšpunktā minēto aktīvu izmantošanas laikā; |
| --- | --- |

ii)

parādniekam ir pietiekams rezervju fonds, kas pilnībā finansēts naudā vai ar citiem finanšu mehānismiem ar augstas pakāpes galvotājiem, neparedzēto izdevumu finansējuma un apgrozāmā kapitāla prasību segšanai šā punkta b) apakšpunktā minēto aktīvu izmantošanas laikā;

| iii) | aizdevēji būtiskā mērā kontrolē aktīvus un ienākumus, ko rada parādnieks; |
| --- | --- |

iii)

aizdevēji būtiskā mērā kontrolē aktīvus un ienākumus, ko rada parādnieks;

| iv) | aizdevējiem to iespēju robežās, ko paredz piemērojamie tiesību akti, ir drošības priekšrocība attiecībā uz infrastruktūras darbībai svarīgiem aktīviem un līgumiem vai arī ir izveidoti citi alternatīvi mehānismi, lai nodrošinātu savu pozīciju; |
| --- | --- |

iv)

aizdevējiem to iespēju robežās, ko paredz piemērojamie tiesību akti, ir drošības priekšrocība attiecībā uz infrastruktūras darbībai svarīgiem aktīviem un līgumiem vai arī ir izveidoti citi alternatīvi mehānismi, lai nodrošinātu savu pozīciju;

| v) | kapitāla vērtspapīrs ir ieķīlāts aizdevējiem tādā veidā, ka tie var pārņemt kontroli pār sabiedrību saistību nepildīšanas gadījumā; |
| --- | --- |

v)

kapitāla vērtspapīrs ir ieķīlāts aizdevējiem tādā veidā, ka tie var pārņemt kontroli pār sabiedrību saistību nepildīšanas gadījumā;

| vi) | neto pamatdarbības naudas plūsmas pēc projekta obligātajiem maksājumiem, kuru mērķis nav parādsaistību apkalpošana, ir ierobežotas; |
| --- | --- |

vi)

neto pamatdarbības naudas plūsmas pēc projekta obligātajiem maksājumiem, kuru mērķis nav parādsaistību apkalpošana, ir ierobežotas;

| vii) | pastāv līgumiski ierobežojumi attiecībā uz parādnieka spēju veikt darbības, kas var kaitēt aizdevējiem, tostarp ierobežojums, ka jaunu aizdevumu nevar izdot bez pašreizējo aizdevumu sniedzēju piekrišanas; |
| --- | --- |

vii)

pastāv līgumiski ierobežojumi attiecībā uz parādnieka spēju veikt darbības, kas var kaitēt aizdevējiem, tostarp ierobežojums, ka jaunu aizdevumu nevar izdot bez pašreizējo aizdevumu sniedzēju piekrišanas;

| h) | saistībām ir augstāka prioritāte par visiem citiem prasījumiem, kas nav tiesību aktos noteiktie prasījumi un prasījumi no atvasināto instrumentu darījumu partneriem; |
| --- | --- |

h)

saistībām ir augstāka prioritāte par visiem citiem prasījumiem, kas nav tiesību aktos noteiktie prasījumi un prasījumi no atvasināto instrumentu darījumu partneriem;

| i) | ja parādnieks ir būvniecības fāzē, kapitāla vērtspapīru ieguldītājs, vai, ja ir vairāk par vienu kapitāla vērtspapīru ieguldītāju, kapitāla vērtspapīru ieguldītāju grupa kopumā ievēro šādus kritērijus:






  i) | kapitāla vērtspapīru ieguldītāji iepriekš ir sekmīgi pārraudzījuši infrastruktūras projektus, tiem ir spēcīgs finansiālais stāvoklis un attiecīgā pieredze; |
| --- | --- | --- |

i)

ja parādnieks ir būvniecības fāzē, kapitāla vērtspapīru ieguldītājs, vai, ja ir vairāk par vienu kapitāla vērtspapīru ieguldītāju, kapitāla vērtspapīru ieguldītāju grupa kopumā ievēro šādus kritērijus:

i)

kapitāla vērtspapīru ieguldītāji iepriekš ir sekmīgi pārraudzījuši infrastruktūras projektus, tiem ir spēcīgs finansiālais stāvoklis un attiecīgā pieredze;

| ii) | kapitāla vērtspapīru ieguldītāju saistību neizpildes risks ir zems vai parādniekam ir zems materiālo zaudējumu risks saistību neizpildes gadījumā; |
| --- | --- |

ii)

kapitāla vērtspapīru ieguldītāju saistību neizpildes risks ir zems vai parādniekam ir zems materiālo zaudējumu risks saistību neizpildes gadījumā;

| iii) | ir izstrādāti pienācīgi mehānismi, kas ļauj kapitāla vērtspapīru ieguldītāju intereses saskaņot ar aizdevēju interesēm; |
| --- | --- |

iii)

ir izstrādāti pienācīgi mehānismi, kas ļauj kapitāla vērtspapīru ieguldītāju intereses saskaņot ar aizdevēju interesēm;

| j) | parādniekam ir pienācīgas garantijas, lai nodrošinātu projekta pabeigšanu saskaņā ar apstiprināto specifikāciju, budžetu vai pabeigšanas datumu, tostarp stingras garantijas attiecībā uz pabeigšanu vai pieredzējuša būvnieka iesaisti un pienācīgi līguma noteikumi attiecībā uz līgumsodiem; |
| --- | --- |

j)

parādniekam ir pienācīgas garantijas, lai nodrošinātu projekta pabeigšanu saskaņā ar apstiprināto specifikāciju, budžetu vai pabeigšanas datumu, tostarp stingras garantijas attiecībā uz pabeigšanu vai pieredzējuša būvnieka iesaisti un pienācīgi līguma noteikumi attiecībā uz līgumsodiem;

| k) | ja ir būtiski darbības riski, tie tiek atbilstoši pārvaldīti; |
| --- | --- |

k)

ja ir būtiski darbības riski, tie tiek atbilstoši pārvaldīti;

| l) | parādnieks izmanto pārbaudītas tehnoloģijas un projektu; |
| --- | --- |

l)

parādnieks izmanto pārbaudītas tehnoloģijas un projektu;

| m) | ir iegūtas visas nepieciešamās atļaujas un apstiprinājumi; |
| --- | --- |

m)

ir iegūtas visas nepieciešamās atļaujas un apstiprinājumi;

| n) | parādnieks izmanto atvasinātos instrumentus tikai riska mazināšanas nolūkos; |
| --- | --- |

n)

parādnieks izmanto atvasinātos instrumentus tikai riska mazināšanas nolūkos;

| o) | parādnieks ir veicis novērtējumu, vai finansētie aktīvi veicina šādu vides mērķu sasniegšanu:






  i) | klimata pārmaiņu mazināšana; |
| --- | --- | --- |

o)

parādnieks ir veicis novērtējumu, vai finansētie aktīvi veicina šādu vides mērķu sasniegšanu:

i)

klimata pārmaiņu mazināšana;

| ii) | pielāgošanās klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

ii)

pielāgošanās klimata pārmaiņām;

| iii) | ilgtspējīga ūdens un jūras resursu izmantošana un aizsardzība; |
| --- | --- |

iii)

ilgtspējīga ūdens un jūras resursu izmantošana un aizsardzība;

| iv) | pāreja uz aprites ekonomiku, atkritumu rašanās novēršana un atkritumu pārstrāde; |
| --- | --- |

iv)

pāreja uz aprites ekonomiku, atkritumu rašanās novēršana un atkritumu pārstrāde;

| v) | piesārņojuma novēršana un kontrole; |
| --- | --- |

v)

piesārņojuma novēršana un kontrole;

| vi) | veselīgu ekosistēmu aizsardzība. |
| --- | --- |

vi)

veselīgu ekosistēmu aizsardzība.

2.   Šā panta 1. punkta e) apakšpunkta nolūkos uzskata, ka radītās naudas plūsmas ir paredzamas tikai tad, ja ieņēmumu nozīmīga daļa atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | ir izpildīts viens no šādiem kritērijiem:






  i) | ieņēmumi ir balstīti uz pieejamību; |
| --- | --- | --- |

a)

ir izpildīts viens no šādiem kritērijiem:

i)

ieņēmumi ir balstīti uz pieejamību;

| ii) | uz ieņēmumiem attiecas peļņas normas regulējums; |
| --- | --- |

ii)

uz ieņēmumiem attiecas peļņas normas regulējums;

| iii) | uz ieņēmumiem attiecas fiksēta maksājuma apjoma līgums; |
| --- | --- |

iii)

uz ieņēmumiem attiecas fiksēta maksājuma apjoma līgums;

| iv) | rezultātu līmenis vai izmantojums un cena neatkarīgi cits no cita atbilst vienam no šādiem kritērijiem:






  — | tie ir regulēti, |
| --- | --- | --- |

iv)

rezultātu līmenis vai izmantojums un cena neatkarīgi cits no cita atbilst vienam no šādiem kritērijiem:

—

tie ir regulēti,

| — | tie ir noteikti līgumā, |
| --- | --- |

—

tie ir noteikti līgumā,

| — | tie ir pietiekami paredzami, jo pieprasījuma risks ir zems; |
| --- | --- |

—

tie ir pietiekami paredzami, jo pieprasījuma risks ir zems;

| b) | ja parādnieka ieņēmumi nav finansēti no daudzu lietotāju maksājumiem, puse, kas piekrīt pirkt parādnieka sniegtās preces vai pakalpojumus, ir viena no turpmāk minētajām:






  i) | centrālā banka, centrālā valdība, reģionālā pašvaldība vai vietējā pašpārvalde, ar noteikumu, ka tām ir piešķirta 0 % riska pakāpe saskaņā ar 114. vai 115. pantu vai saskaņā ar ĀKNI reitingu ir vismaz 3. kredītkvalitātes pakāpe; |
| --- | --- | --- |

b)

ja parādnieka ieņēmumi nav finansēti no daudzu lietotāju maksājumiem, puse, kas piekrīt pirkt parādnieka sniegtās preces vai pakalpojumus, ir viena no turpmāk minētajām:

i)

centrālā banka, centrālā valdība, reģionālā pašvaldība vai vietējā pašpārvalde, ar noteikumu, ka tām ir piešķirta 0 % riska pakāpe saskaņā ar 114. vai 115. pantu vai saskaņā ar ĀKNI reitingu ir vismaz 3. kredītkvalitātes pakāpe;

| ii) | publiskā sektora struktūra, ar noteikumu, ka tai piešķirta 20 % vai zemāka riska pakāpe saskaņā ar 116. pantu vai saskaņā ar ĀKNI reitingu ir vismaz 3. kredītkvalitātes pakāpe; |
| --- | --- |

ii)

publiskā sektora struktūra, ar noteikumu, ka tai piešķirta 20 % vai zemāka riska pakāpe saskaņā ar 116. pantu vai saskaņā ar ĀKNI reitingu ir vismaz 3. kredītkvalitātes pakāpe;

| iii) | šīs regulas 117. panta 2. punktā minēta daudzpusēja attīstības banka; |
| --- | --- |

iii)

šīs regulas 117. panta 2. punktā minēta daudzpusēja attīstības banka;

| iv) | šīs regulas 118. pantā minētas starptautiskās organizācijas; |
| --- | --- |

iv)

šīs regulas 118. pantā minētas starptautiskās organizācijas;

| v) | komercsabiedrība, kurai saskaņā ar ĀKNI reitingu ir piešķirta vismaz 3. kredītkvalitātes pakāpe; |
| --- | --- |

v)

komercsabiedrība, kurai saskaņā ar ĀKNI reitingu ir piešķirta vismaz 3. kredītkvalitātes pakāpe;

| vi) | sabiedrība, kuru var nomainīt tā, ka nerodas būtiskas izmaiņas ieņēmumu līmenī un grafikā. |
| --- | --- |

vi)

sabiedrība, kuru var nomainīt tā, ka nerodas būtiskas izmaiņas ieņēmumu līmenī un grafikā.

3.   Iestādes reizi sešos mēnešos ziņo kompetentajām iestādēm par kopējo riska darījumu summu ar infrastruktūras projekta sabiedrībām, kas aprēķināta saskaņā ar šā panta 1. punktu.

4.   Komisija līdz 2022. gada 28. jūnijam ziņo par šajā regulā noteikto pašu kapitāla prasību ietekmi uz aizdevumiem infrastruktūras projekta sabiedrībām un iesniedz minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā kopā ar tiesību akta priekšlikumu.

5.   Šā panta 4. punkta nolūkos EBI dara zināmu Komisijai šādu informāciju:

| a) | tirgus tendenču un nosacījumu attīstības analīzi attiecībā uz infrastruktūras kreditēšanu un projekta finansējumu 4. punktā minētajā laikposmā; |
| --- | --- |

a)

tirgus tendenču un nosacījumu attīstības analīzi attiecībā uz infrastruktūras kreditēšanu un projekta finansējumu 4. punktā minētajā laikposmā;

| b) | šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto sabiedrību faktiskā riskantuma analīzi par pilnu ekonomikas ciklu; |
| --- | --- |

b)

šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto sabiedrību faktiskā riskantuma analīzi par pilnu ekonomikas ciklu;

| c) | informāciju par šajā regulā noteikto pašu kapitāla prasību saskaņotību ar šā punkta a) un b) apakšpunktā veikto analīžu rezultātiem. |
| --- | --- |

c)

informāciju par šajā regulā noteikto pašu kapitāla prasību saskaņotību ar šā punkta a) un b) apakšpunktā veikto analīžu rezultātiem.

501.b pants

Izņēmums no pārskatu sniegšanas prasībām

Atkāpjoties no 430. panta, laikposmā no šīs regulas attiecīgo noteikumu piemērošanas dienas līdz ziņojumu pirmās iesniegšanas dienai, kas norādīta attiecībā uz minētajā pantā norādītajiem īstenošanas tehniskajiem standartiem, kompetentā iestāde var nepiemērot prasību sniegt informāciju tādā formātā, kāds norādīts 430. panta 7. punktā minētajā īstenošanas aktā iekļautajās veidnēs, ja minētās veidnes nav atjauninātas un neatspoguļo šīs regulas noteikumus.”;

| 135) | regulas Desmitajā daļā aiz II daļas “ZIŅOJUMI UN PĀRSKATĪŠANA” iekļauj šādu pantu:

  “501.c pants
  Prudenciālais režīms riska darījumiem, kas saistīti ar vides un/vai sociālajiem mērķiem
  EBI pēc apspriešanās ar ESRK, pamatojoties uz pieejamajiem datiem un Komisijas Ilgtspējīgu finanšu augsta līmeņa ekspertu grupas konstatējumiem, novērtē, vai būtu pamatoti piemērot speciālu prudenciālo režīmu riska darījumiem, kas saistīti ar aktīviem vai darbībām, kuras ir būtiski saistītas ar vides un/vai sociālajiem mērķiem. Jo īpaši EBI novērtē:






  a) | novērtēšanas metodoloģijas attiecībā uz to riska darījumu faktisko riskantumu, kas saistīti ar aktīviem un darbībām, kuras ir būtiski saistītas ar vides un/vai sociālajiem mērķiem, salīdzinājumā ar citu riska darījumu riskantumu; |
| --- | --- | --- |

135)

regulas Desmitajā daļā aiz II daļas “ZIŅOJUMI UN PĀRSKATĪŠANA” iekļauj šādu pantu:

“501.c pants

Prudenciālais režīms riska darījumiem, kas saistīti ar vides un/vai sociālajiem mērķiem

EBI pēc apspriešanās ar ESRK, pamatojoties uz pieejamajiem datiem un Komisijas Ilgtspējīgu finanšu augsta līmeņa ekspertu grupas konstatējumiem, novērtē, vai būtu pamatoti piemērot speciālu prudenciālo režīmu riska darījumiem, kas saistīti ar aktīviem vai darbībām, kuras ir būtiski saistītas ar vides un/vai sociālajiem mērķiem. Jo īpaši EBI novērtē:

a)

novērtēšanas metodoloģijas attiecībā uz to riska darījumu faktisko riskantumu, kas saistīti ar aktīviem un darbībām, kuras ir būtiski saistītas ar vides un/vai sociālajiem mērķiem, salīdzinājumā ar citu riska darījumu riskantumu;

| b) | piemērotu kritēriju izstrādi, ar kuriem novērtē fiziskus riskus un pārejas riskus, tostarp riskus, kas saistīti ar aktīvu vērtību samazināšanos regulatīvu izmaiņu dēļ; |
| --- | --- |

b)

piemērotu kritēriju izstrādi, ar kuriem novērtē fiziskus riskus un pārejas riskus, tostarp riskus, kas saistīti ar aktīvu vērtību samazināšanos regulatīvu izmaiņu dēļ;

| c) | potenciālo ietekmi, ko rada speciāls prudenciālais režīms riska darījumiem, kas saistīti ar aktīviem vai darbībām, kuras ir būtiski saistītas ar vides un/vai sociālajiem mērķiem, uz finanšu stabilitāti un banku aizdevumiem Savienībā. |
| --- | --- |

c)

potenciālo ietekmi, ko rada speciāls prudenciālais režīms riska darījumiem, kas saistīti ar aktīviem vai darbībām, kuras ir būtiski saistītas ar vides un/vai sociālajiem mērķiem, uz finanšu stabilitāti un banku aizdevumiem Savienībā.

EBI iesniedz ziņojumu par saviem konstatējumiem Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai līdz 2025. gada 28. jūnijam.

Pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei tiesību akta priekšlikumu.”;

| 136) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “504.a pants
  Līdzdalības atbilstīgo saistību instrumentos
  Līdz 2022. gada 28. jūnijam EBI ziņo Komisijai par līdzdalības atbilstīgo saistību instrumentos summām un sadalījumu starp iestādēm, kas noteiktas par G-SNI vai C-SNI, un par iespējamiem šķēršļiem noregulējumam un negatīvās ietekmes risku attiecībā uz minētajām līdzdalībām.
  Pamatojoties uz EBI ziņojumu, Komisija līdz 2023. gada 28. jūnijam ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par piemērotu šādām līdzdalībām piemērojamo procedūru, attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu.”; |
| --- | --- |

136)

regulā iekļauj šādu pantu:

“504.a pants

Līdzdalības atbilstīgo saistību instrumentos

Līdz 2022. gada 28. jūnijam EBI ziņo Komisijai par līdzdalības atbilstīgo saistību instrumentos summām un sadalījumu starp iestādēm, kas noteiktas par G-SNI vai C-SNI, un par iespējamiem šķēršļiem noregulējumam un negatīvās ietekmes risku attiecībā uz minētajām līdzdalībām.

Pamatojoties uz EBI ziņojumu, Komisija līdz 2023. gada 28. jūnijam ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par piemērotu šādām līdzdalībām piemērojamo procedūru, attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu.”;

| 137) | regulas 507. pantu aizstāj ar šādu:

  “507. pants
  Lieli riska darījumi

  1.   EBI pārrauga, kā tiek izmantoti 390. panta 6. punkta b) apakšpunktā, 400. panta 1. punkta f)–m) apakšpunktos, 400. panta 2. punkta a), c)–g), i), j) un k) apakšpunktā noteiktie atbrīvojumi, un līdz 2021. gada 28. jūnijam iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izvērtē kvantitatīvo ietekmi, kādu varētu radīt minēto atbrīvojumu atcelšana vai ierobežojumu noteikšana to izmantošanai. Minētajā ziņojumā katram minētajos pantos noteiktajam atbrīvojumam konkrēti novērtē šādus faktorus:






  a) | katrā dalībvalstī – to lielo riska darījumu skaitu, kuriem piešķirts atbrīvojums; |
| --- | --- | --- |

137)

regulas 507. pantu aizstāj ar šādu:

“507. pants

Lieli riska darījumi

1.   EBI pārrauga, kā tiek izmantoti 390. panta 6. punkta b) apakšpunktā, 400. panta 1. punkta f)–m) apakšpunktos, 400. panta 2. punkta a), c)–g), i), j) un k) apakšpunktā noteiktie atbrīvojumi, un līdz 2021. gada 28. jūnijam iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izvērtē kvantitatīvo ietekmi, kādu varētu radīt minēto atbrīvojumu atcelšana vai ierobežojumu noteikšana to izmantošanai. Minētajā ziņojumā katram minētajos pantos noteiktajam atbrīvojumam konkrēti novērtē šādus faktorus:

a)

katrā dalībvalstī – to lielo riska darījumu skaitu, kuriem piešķirts atbrīvojums;

| b) | katrā dalībvalstī – to iestāžu skaitu, kas izmanto atbrīvojumu; |
| --- | --- |

b)

katrā dalībvalstī – to iestāžu skaitu, kas izmanto atbrīvojumu;

| c) | katrā dalībvalstī – to lielo riska darījumu kopsummu, kuriem piešķirts atbrīvojums. |
| --- | --- |

c)

katrā dalībvalstī – to lielo riska darījumu kopsummu, kuriem piešķirts atbrīvojums.

2.   Komisija līdz 2023. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par 390. panta 4. punktā un 401. panta 2. punktā minēto atkāpju piemērošanu attiecībā uz metodēm, ar ko vērtspapīru finansēšanas darījumiem aprēķina riska darījumu vērtību, un jo īpaši par vajadzību ņemt vērā grozījumus starptautiskajos standartos, ar ko tiek noteiktas šāda aprēķina metodes.”;

| 138) | regulas 510. pantā pievieno šādus punktus:

  “4.   EBI pārrauga nepieciešamā stabilā finansējuma summu, ar kuru tiek segts finansējuma risks, kas saistīts ar II pielikumā uzskaitītajiem atvasināto instrumentu līgumiem un kredītu atvasinātajiem instrumentiem neto stabila finansējuma rādītāja gada laikposmā, jo īpaši turpmāka finansējuma risku attiecībā uz minētajiem atvasināto instrumentu līgumiem, kas noteikts 428.s panta 2. punktā un 428.at panta 2. punktā, un ziņo Komisijai par iespēju pieņemt lielāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu vai pret risku jutīgāku pasākumu līdz 2024. gada 28. jūnijam. Minētajā ziņojumā sniedz novērtējumu vismaz par šādiem aspektiem:






  a) | iespēja nošķirt maržinālos un nemaržinālos atvasināto instrumentu līgumus; |
| --- | --- | --- |

138)

regulas 510. pantā pievieno šādus punktus:

“4.   EBI pārrauga nepieciešamā stabilā finansējuma summu, ar kuru tiek segts finansējuma risks, kas saistīts ar II pielikumā uzskaitītajiem atvasināto instrumentu līgumiem un kredītu atvasinātajiem instrumentiem neto stabila finansējuma rādītāja gada laikposmā, jo īpaši turpmāka finansējuma risku attiecībā uz minētajiem atvasināto instrumentu līgumiem, kas noteikts 428.s panta 2. punktā un 428.at panta 2. punktā, un ziņo Komisijai par iespēju pieņemt lielāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu vai pret risku jutīgāku pasākumu līdz 2024. gada 28. jūnijam. Minētajā ziņojumā sniedz novērtējumu vismaz par šādiem aspektiem:

a)

iespēja nošķirt maržinālos un nemaržinālos atvasināto instrumentu līgumus;

| b) | iespēja atcelt, palielināt vai aizstāt prasību, kas noteikta 428.s panta 2. punktā un 428.at panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

iespēja atcelt, palielināt vai aizstāt prasību, kas noteikta 428.s panta 2. punktā un 428.at panta 2. punktā;

| c) | iespēja plašāk mainīt atvasināto instrumentu līgumiem piemērojamo procedūru, aprēķinot neto stabila finansējuma rādītāju, kā noteikts 428.d pantā, 428.k panta 4. punktā un 428.s panta 2. punktā, 428.ag panta a) un b) punktā, 428.ah panta 2. punktā, 428.al panta 4. punktā un 428.at panta 2. punktā un 428.ay panta a) un b) punktā un 428.az panta 2. punktā, lai labāk noteiktu ar minētajiem līgumiem saistīto finansējuma risku neto stabila finansējuma rādītāja gada laikposmā; |
| --- | --- |

c)

iespēja plašāk mainīt atvasināto instrumentu līgumiem piemērojamo procedūru, aprēķinot neto stabila finansējuma rādītāju, kā noteikts 428.d pantā, 428.k panta 4. punktā un 428.s panta 2. punktā, 428.ag panta a) un b) punktā, 428.ah panta 2. punktā, 428.al panta 4. punktā un 428.at panta 2. punktā un 428.ay panta a) un b) punktā un 428.az panta 2. punktā, lai labāk noteiktu ar minētajiem līgumiem saistīto finansējuma risku neto stabila finansējuma rādītāja gada laikposmā;

| d) | kā ierosinātās izmaiņas ietekmē stabila finansējuma summu, kas nepieciešama iestāžu atvasināto instrumentu līgumiem. |
| --- | --- |

d)

kā ierosinātās izmaiņas ietekmē stabila finansējuma summu, kas nepieciešama iestāžu atvasināto instrumentu līgumiem.

5.   Ja starptautiskie standarti ietekmē II pielikumā uzskaitītajiem atvasināto instrumentu līgumiem un kredītu atvasinātajiem instrumentiem piemērojamo procedūru attiecībā uz neto stabila finansējuma rādītāja aprēķināšanu, Komisija, attiecīgā gadījumā un ņemot vērā 4. punktā minēto ziņojumu, minētās izmaiņas starptautiskajos standartos un banku nozares daudzveidību Savienībā, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei tiesību akta priekšlikumu par to, kā attiecībā uz II pielikumā uzskaitītajiem atvasināto instrumentu līgumiem un kredītu atvasinātajiem instrumentiem grozīt noteikumus attiecībā uz neto stabila finansējuma rādītāja aprēķināšanai piemērojamo procedūru, kā noteikts Sestās daļas IV sadaļā, lai labāk ņemtu vērā finansējuma risku, kas ir saistīts ar minētajiem darījumiem.

6.   EBI pārrauga stabilā finansējuma summu, kas nepieciešama, lai segtu finansējuma risku, kas saistīts ar vērtspapīru finansēšanas darījumiem, tostarp ar minētajos darījumos saņemtajiem vai sniegtajiem aktīviem, un ar tādiem nenodrošinātiem darījumiem ar finanšu klientiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, un ziņo Komisijai par minētās procedūras atbilstību līdz 2023. gada 28. jūnijam. Minētajā ziņojumā sniedz novērtējumu vismaz par šādiem aspektiem:

| a) | iespēju piemērot augstākus vai zemākus stabila finansējuma koeficientus vērtspapīru finansēšanas darījumiem ar finanšu klientiem un tādiem nenodrošinātiem darījumiem ar finanšu klientiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, lai labāk ņemtu vērā šo darījumu finansējuma risku neto stabila finansējuma rādītāja viena gada laikposmā un iespējamo domino efektu starp finanšu klientiem; |
| --- | --- |

a)

iespēju piemērot augstākus vai zemākus stabila finansējuma koeficientus vērtspapīru finansēšanas darījumiem ar finanšu klientiem un tādiem nenodrošinātiem darījumiem ar finanšu klientiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, lai labāk ņemtu vērā šo darījumu finansējuma risku neto stabila finansējuma rādītāja viena gada laikposmā un iespējamo domino efektu starp finanšu klientiem;

| b) | iespēju piemērot 428.r panta 1. punkta g) apakšpunktā noteikto procedūru vērtspapīru finansēšanas darījumiem, kas nodrošināti ar citu veidu aktīviem; |
| --- | --- |

b)

iespēju piemērot 428.r panta 1. punkta g) apakšpunktā noteikto procedūru vērtspapīru finansēšanas darījumiem, kas nodrošināti ar citu veidu aktīviem;

| c) | iespēju piemērot stabila finansējuma koeficientus ārpusbilances posteņiem, kas izmantoti vērtspapīru finansēšanas darījumos, kā alternatīvu 428.p panta 5. punktā noteiktajai procedūrai; |
| --- | --- |

c)

iespēju piemērot stabila finansējuma koeficientus ārpusbilances posteņiem, kas izmantoti vērtspapīru finansēšanas darījumos, kā alternatīvu 428.p panta 5. punktā noteiktajai procedūrai;

| d) | atbilstību piemērot asimetrisku procedūru attiecībā uz saistībām, kurām atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem un kuras nodrošina tādi finanšu klienti, kam piemēro 0 % pieejamā stabila finansējuma koeficientu saskaņā ar 428.k panta 3. punkta c) apakšpunktu, un attiecībā uz aktīviem, kas rodas darījumos, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem un kurus veic ar finanšu klientiem, kam piemēro 0 %, 5 % vai 10 % nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu saskaņā ar 428.r panta 1. punkta g) apakšpunktu, 428.s panta 1. punkta c) apakšpunktu un 428.v panta b) punktu; |
| --- | --- |

d)

atbilstību piemērot asimetrisku procedūru attiecībā uz saistībām, kurām atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem un kuras nodrošina tādi finanšu klienti, kam piemēro 0 % pieejamā stabila finansējuma koeficientu saskaņā ar 428.k panta 3. punkta c) apakšpunktu, un attiecībā uz aktīviem, kas rodas darījumos, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem un kurus veic ar finanšu klientiem, kam piemēro 0 %, 5 % vai 10 % nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu saskaņā ar 428.r panta 1. punkta g) apakšpunktu, 428.s panta 1. punkta c) apakšpunktu un 428.v panta b) punktu;

| e) | kā augstāku vai zemāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu piemērošana vērtspapīru finansēšanas darījumiem ar finanšu klientiem, jo īpaši tiem darījumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, ietekmē tirgus likviditāti aktīviem, kas saņemti kā minēto darījumu nodrošinājums, jo īpaši valsts un korporatīvo obligāciju likviditāti; |
| --- | --- |

e)

kā augstāku vai zemāku nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu piemērošana vērtspapīru finansēšanas darījumiem ar finanšu klientiem, jo īpaši tiem darījumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, ietekmē tirgus likviditāti aktīviem, kas saņemti kā minēto darījumu nodrošinājums, jo īpaši valsts un korporatīvo obligāciju likviditāti;

| f) | kā ierosinātās izmaiņas ietekmē stabila finansējuma summu, kas nepieciešama minēto iestāžu darījumiem ar finanšu klientiem, jo īpaši tādiem vērtspapīru finansēšanas darījumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, ja minētajos darījumos kā nodrošinājums tiek saņemtas valsts obligācijas. |
| --- | --- |

f)

kā ierosinātās izmaiņas ietekmē stabila finansējuma summu, kas nepieciešama minēto iestāžu darījumiem ar finanšu klientiem, jo īpaši tādiem vērtspapīru finansēšanas darījumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, ja minētajos darījumos kā nodrošinājums tiek saņemtas valsts obligācijas.

7.   Līdz 2024. gada 28. jūnijam Komisija, attiecīgā gadījumā un ņemot vērā 6. punktā minēto ziņojumu, visus starptautiskos standartus un banku nozares daudzveidību Savienībā, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei tiesību akta priekšlikumu par to, kā grozīt noteikumus attiecībā uz vērtspapīru finansēšanas darījumiem piemērojamo procedūru, tostarp minētajos darījumos saņemtajiem vai sniegtajiem aktīviem, un tādiem nenodrošinātiem darījumiem ar finanšu klientiem piemērojamo procedūru, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, neto stabila finansējuma rādītāja aprēķinā, kā noteikts Sestās daļas IV sadaļā, ja tā uzskata, ka ir lietderīgi izvērtēt pašreizējās procedūras ietekmi uz iestāžu neto stabila finansējuma rādītāju un labāk ņemt vērā ar minētajiem darījumiem saistīto finansējuma risku.

8.   Līdz 2025. gada 28. jūnijam nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas piemēroti 428.r panta 1. punkta g) apakšpunktā, 428.s panta 1. punkta c) apakšpunktā un 428.v panta b) punktā minētajos darījumos, palielina attiecīgi no 0 % līdz 10 %, no 5 % līdz 15 % un no 10 % līdz 15 %, ja vien tiesību aktā, kas pieņemts, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar šā panta 7. punktu, nav noteikts citādi.”;

9.   EBI uzrauga stabila finansējuma summu, kas nepieciešama, lai segtu finansējuma risku saistībā ar iestādes turējumā esošajiem vērtspapīriem atvasināto instrumentu līgumu riska ierobežošanai. EBI līdz 2023. gada 28. jūnijam ziņo par procedūras piemērotību. Minētajā ziņojumā sniedz novērtējumu vismaz par šādiem aspektiem:

| a) | procedūras iespējamā ietekme uz ieguldītāju spēju iesaistīties riska darījumos ar aktīviem un procedūras ietekme uz kredītu piedāvājumu kapitāla tirgu savienībā; |
| --- | --- |

a)

procedūras iespējamā ietekme uz ieguldītāju spēju iesaistīties riska darījumos ar aktīviem un procedūras ietekme uz kredītu piedāvājumu kapitāla tirgu savienībā;

| b) | iespēja piemērot pielāgotas stabila finansējuma prasības vērtspapīriem, kas tiek turēti riska ierobežošanai saistībā ar atvasinātajiem instrumentiem, kurus pilnībā vai daļēji finansē ar sākotnējo drošības rezervi; |
| --- | --- |

b)

iespēja piemērot pielāgotas stabila finansējuma prasības vērtspapīriem, kas tiek turēti riska ierobežošanai saistībā ar atvasinātajiem instrumentiem, kurus pilnībā vai daļēji finansē ar sākotnējo drošības rezervi;

| c) | iespēja piemērot pielāgotas stabila finansējuma prasības vērtspapīriem, kas tiek turēti riska ierobežošanai saistībā ar atvasinātajiem instrumentiem, kurus nefinansē ar sākotnējo drošības rezervi. |
| --- | --- |

c)

iespēja piemērot pielāgotas stabila finansējuma prasības vērtspapīriem, kas tiek turēti riska ierobežošanai saistībā ar atvasinātajiem instrumentiem, kurus nefinansē ar sākotnējo drošības rezervi.

10.   Līdz 2023. gada 28. jūnijam vai gadu pēc vienošanās par BCBS izstrādātiem starptautiskiem standartiem atkarībā no tā, kas iestājas agrāk, Komisija attiecīgā gadījumā un ņemot vērā 9. punktā minēto ziņojumu, BCBS izstrādātos starptautiskos standartus, banku nozares daudzveidību Savienībā un kapitāla tirgu savienības mērķus, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei tiesību akta priekšlikumu par to, kā grozīt noteikumus attiecībā uz procedūru, ko piemēro iestāžu turētajiem vērtspapīriem atvasināto instrumentu līgumu riska ierobežošanai neto stabila finansējuma rādītāja aprēķinā, kā noteikts Sestās daļas IV sadaļā, ja tā uzskata, ka ir lietderīgi izvērtēt esošās procedūras ietekmi uz iestāžu neto stabila finansējuma rādītāju un labāk ņemt vērā ar minētajiem darījumiem saistīto finansējuma risku.

11.   EBI novērtē, vai būtu pamatoti samazināt nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientu aktīviem, ko izmanto tādu dārgmetālu kā zelts, sudrabs, platīns un pallādijs tīrvērtes un norēķinu pakalpojumu sniegšanai vai aktīviem, ko izmanto, lai nodrošinātu finansēšanas darījumus saistībā ar tādiem dārgmetāliem kā zelts, sudrabs, platīns un pallādijs ar 180 dienu vai īsāku termiņu. EBI iesniedz ziņojumu Komisijai līdz 2021. gada 28. jūnijam.”;

| 139) | regulas 511. pantu aizstāj ar šādu:

  “511. pants
  Svira

  1.   Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, vai:






  a) | attiecībā uz C-SNI ir lietderīgi ieviest sviras rādītāja palielināšanu; un |
| --- | --- | --- |

139)

regulas 511. pantu aizstāj ar šādu:

“511. pants

Svira

1.   Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, vai:

a)

attiecībā uz C-SNI ir lietderīgi ieviest sviras rādītāja palielināšanu; un

| b) | kopējās riska darījumu vērtības mēra definīcija un aprēķins, kā minēts 429. panta 4. punktā, tostarp attiecībā uz centrālās bankas rezervēm piemērojamo procedūru, ir atbilstīgi. |
| --- | --- |

b)

kopējās riska darījumu vērtības mēra definīcija un aprēķins, kā minēts 429. panta 4. punktā, tostarp attiecībā uz centrālās bankas rezervēm piemērojamo procedūru, ir atbilstīgi.

2.   Šā panta 1. punktā minētā ziņojuma nolūkos Komisija ņem vērā starptautiskās norises un starptautiski saskaņotos standartus. Attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu.”;

| 140) | regulas 513. pantu aizstāj ar šādu:

  “513. pants
  Makroprudenciālie noteikumi

  1.   Līdz 2022. gada 30. jūnijam un pēc tam reizi piecos gados Komisija pēc apspriešanās ar ESRK un EBI pārskata, vai makroprudenciālie noteikumi, kas ietverti šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES, ir pietiekami, lai mazinātu sistēmisko risku nozarēs, reģionos un dalībvalstīs, un tostarp izvērtē:






  a) | vai pašreizējie makroprudenciālie instrumenti šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES ir efektīvi, iedarbīgi un pārredzami; |
| --- | --- | --- |

140)

regulas 513. pantu aizstāj ar šādu:

“513. pants

Makroprudenciālie noteikumi

1.   Līdz 2022. gada 30. jūnijam un pēc tam reizi piecos gados Komisija pēc apspriešanās ar ESRK un EBI pārskata, vai makroprudenciālie noteikumi, kas ietverti šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES, ir pietiekami, lai mazinātu sistēmisko risku nozarēs, reģionos un dalībvalstīs, un tostarp izvērtē:

a)

vai pašreizējie makroprudenciālie instrumenti šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES ir efektīvi, iedarbīgi un pārredzami;

| b) | vai šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES noteikto līdzīgiem riskiem paredzēto dažādo makroprudenciālo instrumentu darbības joma un iespējamās pārklāšanās pakāpes ir atbilstīgas, un attiecīgā gadījumā ierosina jaunus makroprudenciālos noteikumus; |
| --- | --- |

b)

vai šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES noteikto līdzīgiem riskiem paredzēto dažādo makroprudenciālo instrumentu darbības joma un iespējamās pārklāšanās pakāpes ir atbilstīgas, un attiecīgā gadījumā ierosina jaunus makroprudenciālos noteikumus;

| c) | kā starptautiski saskaņotie standarti attiecībā uz sistēmiskām iestādēm mijiedarbojas ar šīs regulas un Direktīvas 2013/36/ES noteikumiem un attiecīgā gadījumā ierosina jaunus noteikumus, ņemot vērā minētos starptautiski saskaņotos standartus. |
| --- | --- |

c)

kā starptautiski saskaņotie standarti attiecībā uz sistēmiskām iestādēm mijiedarbojas ar šīs regulas un Direktīvas 2013/36/ES noteikumiem un attiecīgā gadījumā ierosina jaunus noteikumus, ņemot vērā minētos starptautiski saskaņotos standartus.

| d) | vai citi instrumentu veidi, piemēram, uz aizņēmējiem vērsti instrumenti, būtu jāpievieno šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES paredzētajiem makroprudenciālajiem instrumentiem, lai papildinātu kapitāla instrumentus un varētu nodrošināt instrumentu saskaņotu izmantošanu iekšējā tirgū; ņemot vērā to, vai minēto instrumentu saskaņotas definīcijas un attiecīgo datu ziņošana Savienības līmenī ir šādu instrumentu ieviešanas priekšnoteikums; |
| --- | --- |

d)

vai citi instrumentu veidi, piemēram, uz aizņēmējiem vērsti instrumenti, būtu jāpievieno šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES paredzētajiem makroprudenciālajiem instrumentiem, lai papildinātu kapitāla instrumentus un varētu nodrošināt instrumentu saskaņotu izmantošanu iekšējā tirgū; ņemot vērā to, vai minēto instrumentu saskaņotas definīcijas un attiecīgo datu ziņošana Savienības līmenī ir šādu instrumentu ieviešanas priekšnoteikums;

| e) | vai sviras rādītāja rezerves prasība, kā minēts 92. panta 1.a punktā, būtu jāpaplašina uz citām sistēmiski svarīgām iestādēm, kas nav G-SNI, vai tā kalibrācijai būtu jāatšķiras no G-SNI kalibrācijas un vai tā kalibrācijai vajadzētu būt atkarīgai no iestādes sistēmiskā nozīmīguma līmeņa; |
| --- | --- |

e)

vai sviras rādītāja rezerves prasība, kā minēts 92. panta 1.a punktā, būtu jāpaplašina uz citām sistēmiski svarīgām iestādēm, kas nav G-SNI, vai tā kalibrācijai būtu jāatšķiras no G-SNI kalibrācijas un vai tā kalibrācijai vajadzētu būt atkarīgai no iestādes sistēmiskā nozīmīguma līmeņa;

| f) | vai makroprudenciālo pasākumu pašreizējo brīvprātīgo savstarpīgumu būtu jāpadara par obligātu savstarpīgumu un vai pašreizējā ESRK sistēma attiecībā uz brīvprātīgo savstarpīgumu ir tam piemērots pamats; |
| --- | --- |

f)

vai makroprudenciālo pasākumu pašreizējo brīvprātīgo savstarpīgumu būtu jāpadara par obligātu savstarpīgumu un vai pašreizējā ESRK sistēma attiecībā uz brīvprātīgo savstarpīgumu ir tam piemērots pamats;

| g) | kā attiecīgajām Savienības un valstu makroprudenciālajām iestādēm var piešķirt pilnvaras tādiem instrumentiem, ar kuriem pievērsties jauniem sistēmiskiem riskiem, kas izriet no kredītiestāžu riska darījumiem ar nebanku sektoru, jo īpaši no atvasināto instrumentu un vērtspapīru finansēšanas darījumu tirgiem, aktīvu pārvaldības sektora un apdrošināšanas sektora. |
| --- | --- |

g)

kā attiecīgajām Savienības un valstu makroprudenciālajām iestādēm var piešķirt pilnvaras tādiem instrumentiem, ar kuriem pievērsties jauniem sistēmiskiem riskiem, kas izriet no kredītiestāžu riska darījumiem ar nebanku sektoru, jo īpaši no atvasināto instrumentu un vērtspapīru finansēšanas darījumu tirgiem, aktīvu pārvaldības sektora un apdrošināšanas sektora.

2.   Līdz 2022. gada 30. jūnijam un pēc tam reizi piecos gados Komisija, pamatojoties uz apspriešanos ar ESRK un EBI, informē Eiropas Parlamentu un Padomi par 1. punktā minēto izvērtējumu un attiecīgā gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei tiesību akta priekšlikumu.”;

| 141) | regulas 514. pantu aizstāj ar šādu:

  “514. pants
  Metode, kā atvasināto instrumentu darījumiem aprēķina riska darījuma vērtību

  1.   EBI līdz 2023. gada 28. jūnijam ziņo Komisijai par to, kāda ietekme un kāda salīdzinošā kalibrācija ir Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 3., 4. un 5. iedaļā minētajām procedūrām uz to, kā atvasināto instrumentu darījumiem aprēķina riska darījuma vērtību.


  2.   Uz EBI ziņojuma pamata Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu grozīt Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 3., 4. un 5. iedaļā minētās pieejas.”; |
| --- | --- |

141)

regulas 514. pantu aizstāj ar šādu:

“514. pants

Metode, kā atvasināto instrumentu darījumiem aprēķina riska darījuma vērtību

1.   EBI līdz 2023. gada 28. jūnijam ziņo Komisijai par to, kāda ietekme un kāda salīdzinošā kalibrācija ir Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 3., 4. un 5. iedaļā minētajām procedūrām uz to, kā atvasināto instrumentu darījumiem aprēķina riska darījuma vērtību.

2.   Uz EBI ziņojuma pamata Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu grozīt Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 3., 4. un 5. iedaļā minētās pieejas.”;

| 142) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “518.a pants
  Noteikumu pārskatīšana par saistību neizpildes atzīšanu gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības
  Līdz 2022. gada 28. jūnijam Komisija pārskata un novērtē to, vai ir lietderīgi paredzēt, ka atbilstīgās prasības var iekšēji rekapitalizēt, nesākot piemērot citu līgumu klauzulas par saistību neizpildes atzīšanu gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības, nolūkā, cik vien iespējams, pastiprināt iekšējās rekapitalizācijas instrumenta efektivitāti un novērtēt, vai noteikumus par saistību neizpildes atzīšanu gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības, attiecībā uz atbilstīgajām saistībām nevajadzētu iekļaut tajos noteikumos vai līgumos, kuri reglamentē citas saistības. Attiecīgā gadījumā minētajam pārskatam un novērtējumam pievieno tiesību akta priekšlikumu.”; |
| --- | --- |

142)

regulā iekļauj šādu pantu:

“518.a pants

Noteikumu pārskatīšana par saistību neizpildes atzīšanu gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības

Līdz 2022. gada 28. jūnijam Komisija pārskata un novērtē to, vai ir lietderīgi paredzēt, ka atbilstīgās prasības var iekšēji rekapitalizēt, nesākot piemērot citu līgumu klauzulas par saistību neizpildes atzīšanu gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības, nolūkā, cik vien iespējams, pastiprināt iekšējās rekapitalizācijas instrumenta efektivitāti un novērtēt, vai noteikumus par saistību neizpildes atzīšanu gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības, attiecībā uz atbilstīgajām saistībām nevajadzētu iekļaut tajos noteikumos vai līgumos, kuri reglamentē citas saistības. Attiecīgā gadījumā minētajam pārskatam un novērtējumam pievieno tiesību akta priekšlikumu.”;

| 143) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “519.b pants
  Pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku

  1.   Līdz 2019. gada 30. septembrim EBI ziņo par to, kādu ietekmi uz iestādēm Savienībā rada starptautiskie standarti pašu kapitāla prasību aprēķinam attiecībā uz tirgus risku.


  2.   Komisija līdz 2020. gada 30. jūnijam, ņemot vērā 1. punktā minētā ziņojuma rezultātus un starptautiskos standartus un Trešās daļas IV sadaļas 1.a un 1.b nodaļā noteiktās pieejas, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kas attiecīgā gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu, par to, kā īstenot starptautiskos standartus attiecībā uz tirgus riskiem piemērotām pašu kapitāla prasībām.”; |
| --- | --- |

143)

regulā iekļauj šādu pantu:

“519.b pants

Pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku

1.   Līdz 2019. gada 30. septembrim EBI ziņo par to, kādu ietekmi uz iestādēm Savienībā rada starptautiskie standarti pašu kapitāla prasību aprēķinam attiecībā uz tirgus risku.

2.   Komisija līdz 2020. gada 30. jūnijam, ņemot vērā 1. punktā minētā ziņojuma rezultātus un starptautiskos standartus un Trešās daļas IV sadaļas 1.a un 1.b nodaļā noteiktās pieejas, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kas attiecīgā gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu, par to, kā īstenot starptautiskos standartus attiecībā uz tirgus riskiem piemērotām pašu kapitāla prasībām.”;

| 144) | regulas Desmitajā daļā iekļauj šādu sadaļu:


  “IIa SADAĻA


  NOTEIKUMU ĪSTENOŠANA



  519.c pants
  Atbilstības rīks

  1.   EBI izstrādā elektronisku rīku, lai atvieglotu iestādēm atbilstības nodrošināšanu šai regulai un Direktīvai 2013/36/ES, kā arī reglamentējošajiem tehniskajiem standartiem, īstenošanas tehniskajiem standartiem, vadlīnijām un veidnēm, kas pieņemtas, lai īstenotu šo regulu un minēto direktīvu.


  2.   Šā panta 1. punktā minētajam rīkam ir jādod iespēja katrai iestādei vismaz:






  a) | ātri identificēt attiecīgos noteikumus, kas iestādei ir jāizpilda saistībā ar tās lielumu un uzņēmējdarbības modeli; |
| --- | --- | --- |

144)

regulas Desmitajā daļā iekļauj šādu sadaļu:

“IIa SADAĻA

NOTEIKUMU ĪSTENOŠANA

519.c pants

Atbilstības rīks

1.   EBI izstrādā elektronisku rīku, lai atvieglotu iestādēm atbilstības nodrošināšanu šai regulai un Direktīvai 2013/36/ES, kā arī reglamentējošajiem tehniskajiem standartiem, īstenošanas tehniskajiem standartiem, vadlīnijām un veidnēm, kas pieņemtas, lai īstenotu šo regulu un minēto direktīvu.

2.   Šā panta 1. punktā minētajam rīkam ir jādod iespēja katrai iestādei vismaz:

a)

ātri identificēt attiecīgos noteikumus, kas iestādei ir jāizpilda saistībā ar tās lielumu un uzņēmējdarbības modeli;

| b) | sekot tiesību aktos un saistītajos īstenošanas noteikumos, vadlīnijās un veidnēs veiktajām izmaiņām.”; |
| --- | --- |

b)

sekot tiesību aktos un saistītajos īstenošanas noteikumos, vadlīnijās un veidnēs veiktajām izmaiņām.”;

| 145) | regulas II pielikumu groza, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

145)

regulas II pielikumu groza, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 648/2012

Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza šādi:

| 1) | regulas 50.a panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   
  CCP aprēķina hipotētisko kapitālu šādi:





  kur:







  K
  CCP | = | hipotētiskais kapitāls; |
| --- | --- | --- | --- |
| i | = | indekss, ar kuru apzīmē tīrvērtes dalībnieku; |
| EADi | = | CCP riska darījuma ar tīrvērtes dalībnieku i vērtība, tostarp tīrvērtes dalībnieka paša darījumi ar CCP, klienta darījumi, kurus garantē tīrvērtes dalībnieks, un visas CCP turētā nodrošinājuma vērtības, tostarp tīrvērtes dalībnieka priekšfinansētās iemaksas saistību neizpildes fondā attiecībā pret minētajiem darījumiem, kas attiecas uz vērtības noteikšanu regulatīvā ziņojumu sniegšanas datuma beigās pirms notiek minētās dienas pēdējā drošības rezervju pieprasījuma apmaiņa; |
| RW | = | riska pakāpe 20 %; un |
| kapitāla rādītājs | = | 8 %.”; |

1)

regulas 50.a panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   
  CCP aprēķina hipotētisko kapitālu šādi:

Formula

kur:

K
  CCP

=

hipotētiskais kapitāls;

i

=

indekss, ar kuru apzīmē tīrvērtes dalībnieku;

EADi

=

CCP riska darījuma ar tīrvērtes dalībnieku i vērtība, tostarp tīrvērtes dalībnieka paša darījumi ar CCP, klienta darījumi, kurus garantē tīrvērtes dalībnieks, un visas CCP turētā nodrošinājuma vērtības, tostarp tīrvērtes dalībnieka priekšfinansētās iemaksas saistību neizpildes fondā attiecībā pret minētajiem darījumiem, kas attiecas uz vērtības noteikšanu regulatīvā ziņojumu sniegšanas datuma beigās pirms notiek minētās dienas pēdējā drošības rezervju pieprasījuma apmaiņa;

RW

=

riska pakāpe 20 %; un

kapitāla rādītājs

=

8 %.”;

| 2) | regulas 50.b pantu aizstāj ar šādu:

  “50.b pants

  KCCP
  aprēķināšanas vispārīgie noteikumi
  50.a panta 2. punktā minētā KCCP
  aprēķināšanas nolūkos piemēro šādus noteikumus:






  a) | CCP aprēķina vērtību riska darījumiem ar tīrvērtes dalībniekiem šādi:






  i) | riska darījumiem, kas rodas saistībā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 301. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā norādītajiem līgumiem un darījumiem, CCP aprēķina vērtību saskaņā ar šīs regulas Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 3. iedaļā noteikto metodi, izmantojot 10 darba dienu drošības rezerves riska periodu; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 50.b pantu aizstāj ar šādu:

“50.b pants

KCCP
  aprēķināšanas vispārīgie noteikumi

50.a panta 2. punktā minētā KCCP
  aprēķināšanas nolūkos piemēro šādus noteikumus:

a)

CCP aprēķina vērtību riska darījumiem ar tīrvērtes dalībniekiem šādi:

i)

riska darījumiem, kas rodas saistībā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 301. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā norādītajiem līgumiem un darījumiem, CCP aprēķina vērtību saskaņā ar šīs regulas Trešās daļas II sadaļas 6. nodaļas 3. iedaļā noteikto metodi, izmantojot 10 darba dienu drošības rezerves riska periodu;

| ii) | riska darījumiem, kas rodas saistībā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 301. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādītajiem līgumiem un darījumiem, CCP aprēķina vērtību (EADi) saskaņā ar šādu formulu:
  EADi = max{EBRMi – IMi – DFi; 0}
  kur:







  EADi | = | riska darījumu vērtība; |
| --- | --- | --- | --- |
| i | = | indekss, ar kuru apzīmē tīrvērtes dalībnieku; |
| EBRMi | = | riska darījuma vērtība pirms riska mazināšanas, kas ir vienāda ar CCP riska darījuma ar tīrvērtes dalībnieku i vērtību, kura izriet no visiem līgumiem un darījumiem ar minēto tīrvērtes dalībnieku un kura aprēķināta, neņemot vērā šā tīrvērtes dalībnieka iesniegto nodrošinājumu; |
| IMi | = | sākotnējā drošības rezerve, kuru CCP ir iesniedzis tīrvērtes dalībnieks i; |
| DFi | = | tīrvērtes dalībnieka i priekšfinansētā iemaksa saistību neizpildes fondā. |

ii)

riska darījumiem, kas rodas saistībā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 301. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādītajiem līgumiem un darījumiem, CCP aprēķina vērtību (EADi) saskaņā ar šādu formulu:

EADi = max{EBRMi – IMi – DFi; 0}

kur:

EADi

=

riska darījumu vērtība;

i

=

indekss, ar kuru apzīmē tīrvērtes dalībnieku;

EBRMi

=

riska darījuma vērtība pirms riska mazināšanas, kas ir vienāda ar CCP riska darījuma ar tīrvērtes dalībnieku i vērtību, kura izriet no visiem līgumiem un darījumiem ar minēto tīrvērtes dalībnieku un kura aprēķināta, neņemot vērā šā tīrvērtes dalībnieka iesniegto nodrošinājumu;

IMi

=

sākotnējā drošības rezerve, kuru CCP ir iesniedzis tīrvērtes dalībnieks i;

DFi

=

tīrvērtes dalībnieka i priekšfinansētā iemaksa saistību neizpildes fondā.

Visas šīs formulas vērtības attiecas uz vērtības noteikšanu dienas beigās pirms notiek minētās dienas pēdējā drošības rezervju pieprasījuma apmaiņa;

| iii) | visos Regulas (ES) Nr. 575/2013 301. panta 1. punkta otrās daļas trešajā teikumā minētajos gadījumos CCP aprēķina otrās daļas pirmajā teikumā minēto darījumu vērtību saskaņā ar šā panta a) punkta ii) apakšpunktā sniegto formulu un nosaka EBRMi saskaņā ar minētās regulas Trešās daļas V sadaļu. |
| --- | --- |

iii)

visos Regulas (ES) Nr. 575/2013 301. panta 1. punkta otrās daļas trešajā teikumā minētajos gadījumos CCP aprēķina otrās daļas pirmajā teikumā minēto darījumu vērtību saskaņā ar šā panta a) punkta ii) apakšpunktā sniegto formulu un nosaka EBRMi saskaņā ar minētās regulas Trešās daļas V sadaļu.

| b) | iestādēm, kuras ir Regulas (ES) Nr. 575/2013 piemērošanas jomā, savstarpējo prasījumu ieskaita kopas ir tādas pašas kā tās, kas definētas minētās regulas 272. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

b)

iestādēm, kuras ir Regulas (ES) Nr. 575/2013 piemērošanas jomā, savstarpējo prasījumu ieskaita kopas ir tādas pašas kā tās, kas definētas minētās regulas 272. panta 4. punktā;

| c) | ja CCP ir riska darījumi ar vienu vai vairākiem CCP, tas uzskata minētos riska darījumus par tādiem, kas ir riska darījumi ar tīrvērtes dalībniekiem, un K
  CCP
  aprēķinā iekļauj jebkuru drošības rezervi vai priekšfinansētas iemaksas, kuras saņemtas no minētajiem CCP; |
| --- | --- |

c)

ja CCP ir riska darījumi ar vienu vai vairākiem CCP, tas uzskata minētos riska darījumus par tādiem, kas ir riska darījumi ar tīrvērtes dalībniekiem, un K
  CCP
  aprēķinā iekļauj jebkuru drošības rezervi vai priekšfinansētas iemaksas, kuras saņemtas no minētajiem CCP;

| d) | ja CCP ir izveidojis saistošu līgumisku kārtību ar saviem tīrvērtes dalībniekiem, kas tam ļauj izmantot visu vai daļu no sākotnējās drošības rezerves, kas saņemta no tā tīrvērtes dalībniekiem tā, it kā tās būtu priekšfinansētas iemaksas, CCP uzskata minēto sākotnējo drošības rezervi 1. punkta aprēķinu nolūkos par priekšfinansētām iemaksām, nevis par sākotnējo drošības rezervi; |
| --- | --- |

d)

ja CCP ir izveidojis saistošu līgumisku kārtību ar saviem tīrvērtes dalībniekiem, kas tam ļauj izmantot visu vai daļu no sākotnējās drošības rezerves, kas saņemta no tā tīrvērtes dalībniekiem tā, it kā tās būtu priekšfinansētas iemaksas, CCP uzskata minēto sākotnējo drošības rezervi 1. punkta aprēķinu nolūkos par priekšfinansētām iemaksām, nevis par sākotnējo drošības rezervi;

| e) | ja nodrošinājums tiek turēts attiecībā uz kontu, kurā ir iekļauti vairāku veidu Regulas (ES) Nr. 575/2013 301. panta 1. punktā minētie līgumi un darījumi, CCP iedala attiecīgi savu tīrvērtes dalībnieku vai klientu sākotnējo drošības rezervi proporcionāli attiecīgo veidu līgumu un darījumu EAD vērtībai, kas aprēķināta saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu, aprēķinā neņemot vērā sākotnējo drošības rezervi; |
| --- | --- |

e)

ja nodrošinājums tiek turēts attiecībā uz kontu, kurā ir iekļauti vairāku veidu Regulas (ES) Nr. 575/2013 301. panta 1. punktā minētie līgumi un darījumi, CCP iedala attiecīgi savu tīrvērtes dalībnieku vai klientu sākotnējo drošības rezervi proporcionāli attiecīgo veidu līgumu un darījumu EAD vērtībai, kas aprēķināta saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu, aprēķinā neņemot vērā sākotnējo drošības rezervi;

| f) | ja CCP ir vairāki saistību neizpildes fondi, tas katram saistību neizpildes fondam aprēķinu veic atsevišķi; |
| --- | --- |

f)

ja CCP ir vairāki saistību neizpildes fondi, tas katram saistību neizpildes fondam aprēķinu veic atsevišķi;

| g) | ja tīrvērtes dalībnieks sniedz klientu tīrvērtes pakalpojumus un tīrvērtes dalībnieka klientu darījumi un nodrošinājums tiek turēts apakškontos, kuri ir atsevišķi no tīrvērtes dalībnieka saimnieciskās darbības, CCP veic EADi vērtības aprēķinu katram apakškontam atsevišķi un tīrvērtes dalībnieka kopējo EADi aprēķina kā klienta apakškontu EAD vērtību un tīrvērtes dalībnieka saimnieciskās darbības apakškonta EAD vērtības summu; |
| --- | --- |

g)

ja tīrvērtes dalībnieks sniedz klientu tīrvērtes pakalpojumus un tīrvērtes dalībnieka klientu darījumi un nodrošinājums tiek turēts apakškontos, kuri ir atsevišķi no tīrvērtes dalībnieka saimnieciskās darbības, CCP veic EADi vērtības aprēķinu katram apakškontam atsevišķi un tīrvērtes dalībnieka kopējo EADi aprēķina kā klienta apakškontu EAD vērtību un tīrvērtes dalībnieka saimnieciskās darbības apakškonta EAD vērtības summu;

| h) | šā panta f) punkta nolūkos, ja DFi nav sadalīts atsevišķi klienta apakškontos un tīrvērtes dalībnieka saimnieciskās darbības apakškontos, CCP iedala DFi katrā apakškontā atbilstīgi tam, kāda ir minētajā apakškontā esošās sākotnējās drošības rezerves daļas attiecība pret kopējo sākotnējo drošības rezervi, ko iesniedzis šis tīrvērtes dalībnieks, vai pret tīrvērtes dalībnieka kontu; |
| --- | --- |

h)

šā panta f) punkta nolūkos, ja DFi nav sadalīts atsevišķi klienta apakškontos un tīrvērtes dalībnieka saimnieciskās darbības apakškontos, CCP iedala DFi katrā apakškontā atbilstīgi tam, kāda ir minētajā apakškontā esošās sākotnējās drošības rezerves daļas attiecība pret kopējo sākotnējo drošības rezervi, ko iesniedzis šis tīrvērtes dalībnieks, vai pret tīrvērtes dalībnieka kontu;

| i) | ja saistību neizpildes fonds sedz tikai naudas darījumus, CCP neveic aprēķinu saskaņā ar 50.a panta 2. punktu. |
| --- | --- |

i)

ja saistību neizpildes fonds sedz tikai naudas darījumus, CCP neveic aprēķinu saskaņā ar 50.a panta 2. punktu.

Šā panta a) punkta ii) apakšpunkta nolūkos CCP riska darījuma vērtības aprēķināšanai izmanto Regulas (ES) Nr. 575/2013 223. pantā noteikto metodi, piemērojot uzraudzības iestāžu noteiktās svārstīguma korekcijas, kas noteiktas minētās regulas 224. pantā.”;

| 3) | regulas 50.c panta 1. punkta d) un e) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

3)

regulas 50.c panta 1. punkta d) un e) apakšpunktu svītro;

| 4) | regulas 50.d panta c) punktu svītro; |
| --- | --- |

4)

regulas 50.d panta c) punktu svītro;

| 5) | regulas 89. panta 5.a punktu aizstāj ar šādu:

  “5.a   Regulas (ES) Nr. 575/2013 497. pantā noteiktajā pārejas periodā CCP, kas norādīts minētajā pantā, informācijā, kas tam jāziņo saskaņā ar šīs regulas 50.c panta 1. punktu, norāda sākotnējās drošības rezerves, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 140) apakšpunktā, kopējo summu, ko CCP ir saņēmis no saviem tīrvērtes dalībniekiem, ja ir izpildīti abi šādi nosacījumi:






  a) | CCP nav saistību neizpildes fonda; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 89. panta 5.a punktu aizstāj ar šādu:

“5.a   Regulas (ES) Nr. 575/2013 497. pantā noteiktajā pārejas periodā CCP, kas norādīts minētajā pantā, informācijā, kas tam jāziņo saskaņā ar šīs regulas 50.c panta 1. punktu, norāda sākotnējās drošības rezerves, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 140) apakšpunktā, kopējo summu, ko CCP ir saņēmis no saviem tīrvērtes dalībniekiem, ja ir izpildīti abi šādi nosacījumi:

a)

CCP nav saistību neizpildes fonda;

| b) | CCP nav saistošas vienošanās ar saviem tīrvērtes dalībniekiem, kas ļautu tam pilnībā vai daļēji izmantot no minētajiem tīrvērtes dalībniekiem saņemto sākotnējo drošības rezervi tā, it kā tās būtu priekšfinansētās iemaksas.” |
| --- | --- |

b)

CCP nav saistošas vienošanās ar saviem tīrvērtes dalībniekiem, kas ļautu tam pilnībā vai daļēji izmantot no minētajiem tīrvērtes dalībniekiem saņemto sākotnējo drošības rezervi tā, it kā tās būtu priekšfinansētās iemaksas.”

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Šo regulu piemēro no 2021. gada 28. jūnija ar izņēmumiem, kas uzskaitīti 3. līdz 8. punktā.

3.   Šādus šīs regulas 1. panta punktus piemēro no 2019. gada 27. jūnija:

| a) | panta 1) punkts, kas satur noteikumus par darbības jomu un uzraudzības pilnvarām; |
| --- | --- |

a)

panta 1) punkts, kas satur noteikumus par darbības jomu un uzraudzības pilnvarām;

| b) | panta 2) punkts, kas satur definīcijas, izņemot, ja tās ir saistītas tikai ar tiem noteikumiem, ko saskaņā ar šo pantu piemēro no citas dienas, un šādā gadījumā tās piemēro no šādas citas dienas; |
| --- | --- |

b)

panta 2) punkts, kas satur definīcijas, izņemot, ja tās ir saistītas tikai ar tiem noteikumiem, ko saskaņā ar šo pantu piemēro no citas dienas, un šādā gadījumā tās piemēro no šādas citas dienas;

| c) | panta 3) punkta b) apakšpunkts, 6) punkta c) apakšpunkts, 8) punkts, 9) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 13. pantu, 12) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 1. punkta otro daļu, 14) līdz 17) punkts, 19) līdz 44) punkts un 47), 128) un 129) punkts, kas satur noteikumus par pašu kapitālu un noteikumus par jauno pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību ieviešanu; |
| --- | --- |

c)

panta 3) punkta b) apakšpunkts, 6) punkta c) apakšpunkts, 8) punkts, 9) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 13. pantu, 12) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 1. punkta otro daļu, 14) līdz 17) punkts, 19) līdz 44) punkts un 47), 128) un 129) punkts, kas satur noteikumus par pašu kapitālu un noteikumus par jauno pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību ieviešanu;

| d) | panta 9) punkts attiecībā uz noteikumiem par Regulas (ES) Nr. 575/2013 14. pantā izklāstīto jauno vērtspapīrošanas noteikumu ietekmi; |
| --- | --- |

d)

panta 9) punkts attiecībā uz noteikumiem par Regulas (ES) Nr. 575/2013 14. pantā izklāstīto jauno vērtspapīrošanas noteikumu ietekmi;

| e) | panta 57) punkts, kas satur noteikumus par riska pakāpi attiecībā uz daudzpusējām attīstības bankām, un 58) punkts, kas satur noteikumus par riska pakāpi attiecībā uz starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

e)

panta 57) punkts, kas satur noteikumus par riska pakāpi attiecībā uz daudzpusējām attīstības bankām, un 58) punkts, kas satur noteikumus par riska pakāpi attiecībā uz starptautiskām organizācijām;

| f) | panta 53) punkts attiecībā uz Regulas Nr. 575/2013 104.b pantu, panta 89) un 90) punkts, 118) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 430.b pantu, un 124) punkts, kas satur noteikumus par pārskatu sniegšanas prasībām attiecībā uz tirgus risku; |
| --- | --- |

f)

panta 53) punkts attiecībā uz Regulas Nr. 575/2013 104.b pantu, panta 89) un 90) punkts, 118) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 430.b pantu, un 124) punkts, kas satur noteikumus par pārskatu sniegšanas prasībām attiecībā uz tirgus risku;

| g) | panta 130) punkts, kas satur noteikumus par pašu kapitāla prasībām CCP riska darījumiem; |
| --- | --- |

g)

panta 130) punkts, kas satur noteikumus par pašu kapitāla prasībām CCP riska darījumiem;

| h) | panta 133) punkts attiecībā uz noteikumiem par realizāciju lielos apjomos, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 500. pantā; |
| --- | --- |

h)

panta 133) punkts attiecībā uz noteikumiem par realizāciju lielos apjomos, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 500. pantā;

| i) | panta 134. punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 501.b pantu, kas satur noteikumus par atbrīvojumu no ziņošanas; |
| --- | --- |

i)

panta 134. punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 501.b pantu, kas satur noteikumus par atbrīvojumu no ziņošanas;

| j) | panta 144) punkts, kas satur noteikumus par atbilstības rīku; |
| --- | --- |

j)

panta 144) punkts, kas satur noteikumus par atbilstības rīku;

| k) | noteikumi, kas paredz, ka Eiropas Uzraudzības iestādes vai ESRK iesniedz Komisijai regulatīvo vai īstenošanas tehnisko standartu projektus un pārskatus, noteikumi, kas paredz, ka Komisija sagatavo pārskatus, noteikumi, kas pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus vai īstenošanas aktus, noteikumi par pārskatīšanu un leģislatīvo aktu priekšlikumiem un noteikumi, kas paredz, ka Eiropas Uzraudzības iestādes izdod vadlīnijas, proti, 2) punkta b) apakšpunkts; 12) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 9. punktu; 18) punkta b) apakšpunkts; 31) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b panta 7. punktu; 38) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 78.a panta 3. punktu; 57) punkta b) apakšpunkts; 60) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 124. panta 4. un 5. punktu; 63) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 132.a panta 4. punktu; 67) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 164. panta 8. un 9. punktu; 74) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/203 277. panta 5. punktu un 279.a panta 3. punktu; 89) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 325. panta 9. punktu; 90) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.u panta 5. punktu, 325.w panta 8. punktu, 325.ap panta 3. punktu, 325.az panta 8. un 9. punktu, 325.bd panta 7. punktu, 325.be panta 3. punktu, 325.bf panta 9. punktu, 325.bg panta 4. punktu, 325.bh panta 3. punktu, 325.bk panta 3. punktu un 325.bp panta 12. punktu; 93) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 390. panta 9. punktu;
  94) punkts; 96) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 394. panta 4. punktu; 98) punkta b) apakšpunkts; 104) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 403. panta 4. punktu; 109) punkta b) apakšpunkts; 111) punkta b) apakšpunkts; 118) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 430. panta 7. un 8. punktu, 430.b panta 6. punktu un 430.c pantu; 119) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 432. panta 1. un 2. punktu un 434.a pantu; 123) punkts; 124) punkts; 125) punkts; 134) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 501.a panta 4. punktu; 135) punkts; 136) punkts; 137) punkts; 138) punkts; 139) punkts; 140) punkts; 141) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 514. panta 1. punktu; 142) punkts un 143) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 519.b pantu. |
| --- | --- |

k)

noteikumi, kas paredz, ka Eiropas Uzraudzības iestādes vai ESRK iesniedz Komisijai regulatīvo vai īstenošanas tehnisko standartu projektus un pārskatus, noteikumi, kas paredz, ka Komisija sagatavo pārskatus, noteikumi, kas pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus vai īstenošanas aktus, noteikumi par pārskatīšanu un leģislatīvo aktu priekšlikumiem un noteikumi, kas paredz, ka Eiropas Uzraudzības iestādes izdod vadlīnijas, proti, 2) punkta b) apakšpunkts; 12) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 9. punktu; 18) punkta b) apakšpunkts; 31) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b panta 7. punktu; 38) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 78.a panta 3. punktu; 57) punkta b) apakšpunkts; 60) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 124. panta 4. un 5. punktu; 63) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 132.a panta 4. punktu; 67) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 164. panta 8. un 9. punktu; 74) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/203 277. panta 5. punktu un 279.a panta 3. punktu; 89) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 325. panta 9. punktu; 90) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.u panta 5. punktu, 325.w panta 8. punktu, 325.ap panta 3. punktu, 325.az panta 8. un 9. punktu, 325.bd panta 7. punktu, 325.be panta 3. punktu, 325.bf panta 9. punktu, 325.bg panta 4. punktu, 325.bh panta 3. punktu, 325.bk panta 3. punktu un 325.bp panta 12. punktu; 93) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 390. panta 9. punktu;

94) punkts; 96) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 394. panta 4. punktu; 98) punkta b) apakšpunkts; 104) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 403. panta 4. punktu; 109) punkta b) apakšpunkts; 111) punkta b) apakšpunkts; 118) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 430. panta 7. un 8. punktu, 430.b panta 6. punktu un 430.c pantu; 119) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 432. panta 1. un 2. punktu un 434.a pantu; 123) punkts; 124) punkts; 125) punkts; 134) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 501.a panta 4. punktu; 135) punkts; 136) punkts; 137) punkts; 138) punkts; 139) punkts; 140) punkts; 141) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 514. panta 1. punktu; 142) punkts un 143) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 519.b pantu.

Neskarot pirmās daļas f) apakšpunktu, noteikumus par atklātību un pārskatu sniegšanu piemēro no dienas, kad piemērojama prasība, uz kuru attiecas atklātības prasība vai pārskata sniegšanas prasība.

4.   Šādus šīs regulas 1. panta noteikumus piemēro no 2020. gada 28. decembra:

| a) | panta 6) punkta a), b) un d) apakšpunkts un 7) un 12) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 1. punkta pirmo daļu un 18. panta 2. līdz 8. punktu, kas satur noteikumus par prudenciālu konsolidāciju; |
| --- | --- |

a)

panta 6) punkta a), b) un d) apakšpunkts un 7) un 12) punkts attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 1. punkta pirmo daļu un 18. panta 2. līdz 8. punktu, kas satur noteikumus par prudenciālu konsolidāciju;

| b) | panta 60) punkts, kas satur noteikumus par riska darījumiem, kas nodrošināti ar hipotēkām uz nekustamo īpašumu, 67) punkts, kas satur noteikumus par saistību nepildīšanas zaudējumiem, un 122) punkts, kas satur noteikumus par dalībvalsts līmenī konstatēto makroprudenciālo vai sistēmisko risku. |
| --- | --- |

b)

panta 60) punkts, kas satur noteikumus par riska darījumiem, kas nodrošināti ar hipotēkām uz nekustamo īpašumu, 67) punkts, kas satur noteikumus par saistību nepildīšanas zaudējumiem, un 122) punkts, kas satur noteikumus par dalībvalsts līmenī konstatēto makroprudenciālo vai sistēmisko risku.

5.   Šīs regulas 1. panta 46) punkta b) apakšpunktu, kas satur noteikumus par jaunu pašu kapitāla prasību ieviešanu attiecībā uz G-SNI, piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

6.   Šīs regulas 1. panta 53) punktu – attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 104.a pantu – un 55) un 69) punktu, kas satur noteikumus par jaunu pašu kapitāla prasību ieviešanu attiecībā uz tirgus riskiem, piemēro no 2023. gada 28. jūnija.

7.   Šīs regulas 1. panta 18) punktu, kas satur noteikumu par atbrīvojumu no prudenciāli vērtētu programmatūras aktīvu atskaitījumiem, attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 36. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro no dienas, kas ir 12 mēnešus pēc Regulas (ES) Nr. 575/2013 36. panta 4. punktā minēto regulatīvo tehnisko standartu stāšanās spēkā.

8.   Šīs regulas 1. panta 126) punktu, kas satur noteikumus par atbrīvojumiem no līdzdalības kapitālā atskaitījumiem, piemēro ar atpakaļejošu spēku no 2019. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 20. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  
  OV C 34, 31.1.2018., 5. lpp.

1

(2)  
  OV C 209, 30.6.2017., 36. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 14. maija lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

5

(6)  
  OV C 50, 9.2.2018., 80. lpp.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/76/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai vērtspapīrošanai, un attiecībā uz atalgojuma politikas uzraudzības pārbaudi (OV L 329, 14.12.2010., 3. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

12

(13)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

14

---

PIELIKUMS

Regulas II pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | procentu likmes iespējas līgumi;”; |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma 1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

| 2) | pielikuma 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | valūtas iespējas līgumi;”; |
| --- | --- | --- |

2)

pielikuma 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

| 3) | pielikuma 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | Pielikuma 1. punkta a)–e) apakšpunktā un 2. punkta a)–d) apakšpunktā minētajiem līgumiem līdzīgi līgumi par citiem atsauces posteņiem vai indeksiem. Tas ietver vismaz visus instrumentus, kas norādīti Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 4)–7), 9), 10) un 11) punktā, ja nav iekļauti šā pielikuma 1. vai 2. punktā.” |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/226 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/226

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/877

(2019. gada 20. maijs),

ar ko Regulu (ES) Nr. 806/2014 groza attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Finanšu stabilitātes padome 2015. gada 9. novembrī publicēja kopējās zaudējumu absorbcijas spējas (TLAC) noteikumus (“TLAC standarts”), ko 2015. gada novembrī apstiprināja G20 valstis. TLAC standarta mērķis ir nodrošināt, lai globālām sistēmiski nozīmīgām bankām, ko Savienības regulējumā sauc par globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI), būtu zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja, kas vajadzīga, lai palīdzētu nodrošināt, ka noregulējumā un tūlīt pēc noregulējuma minētās iestādes var turpināt veikt kritiski svarīgas funkcijas, neapdraudot nodokļu maksātāju līdzekļus, tas ir, publiskos līdzekļus, vai finanšu stabilitāti. Komisija 2015. gada 24. novembra paziņojumā “Ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu” apņēmās līdz 2016. gada beigām nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, kas dotu iespēju Savienības tiesību aktos īstenot TLAC standartu līdz starptautiski saskaņotajam termiņam – 2019. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Finanšu stabilitātes padome 2015. gada 9. novembrī publicēja kopējās zaudējumu absorbcijas spējas (TLAC) noteikumus (“TLAC standarts”), ko 2015. gada novembrī apstiprināja G20 valstis. TLAC standarta mērķis ir nodrošināt, lai globālām sistēmiski nozīmīgām bankām, ko Savienības regulējumā sauc par globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI), būtu zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja, kas vajadzīga, lai palīdzētu nodrošināt, ka noregulējumā un tūlīt pēc noregulējuma minētās iestādes var turpināt veikt kritiski svarīgas funkcijas, neapdraudot nodokļu maksātāju līdzekļus, tas ir, publiskos līdzekļus, vai finanšu stabilitāti. Komisija 2015. gada 24. novembra paziņojumā “Ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu” apņēmās līdz 2016. gada beigām nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, kas dotu iespēju Savienības tiesību aktos īstenot TLAC standartu līdz starptautiski saskaņotajam termiņam – 2019. gadam.

| (2) | Lai TLAC standartu īstenotu Savienības tiesību aktos, ir jāņem vērā spēkā esošā iestādēm specifiskā pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasība (MREL), kas ir piemērojama visām kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (“iestādes”), kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, kā arī jebkurai citai vienībai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (4) (“vienības”). Tā kā TLAC standartam un MREL ir viens un tas pats mērķis – nodrošināt, lai iestādēm un vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, būtu pietiekama zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja, abām prasībām vajadzētu būt vienota regulējuma papildinošiem elementiem. Darbības līmenī TLAC standarta saskaņotais minimālais līmenis attiecībā uz G-SNI (“TLAC minimuma prasība”) Savienības tiesību aktos būtu jāievieš, izdarot grozījumus Regulā (ES) Nr. 575/2013 (5), savukārt iestādēm specifiskais palielinājums attiecībā uz G-SNI un iestādēm specifiskā prasība attiecībā uz iestādēm, kas nav G-SNI, proti, MREL, būtu jārisina, izmantojot mērķtiecīgus grozījumus Direktīvā 2014/59/ES un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 806/2014 (6).
  Regulas (ES) Nr. 806/2014, kas grozīta ar šo regulu, noteikumi par iestāžu un vienību zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju būtu jāpiemēro tādā veidā, kas ir savienojams ar noteikumiem Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2013/36/ES (7) un 2014/59/ES. |
| --- | --- |

(2)

Lai TLAC standartu īstenotu Savienības tiesību aktos, ir jāņem vērā spēkā esošā iestādēm specifiskā pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasība (MREL), kas ir piemērojama visām kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (“iestādes”), kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, kā arī jebkurai citai vienībai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (4) (“vienības”). Tā kā TLAC standartam un MREL ir viens un tas pats mērķis – nodrošināt, lai iestādēm un vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, būtu pietiekama zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja, abām prasībām vajadzētu būt vienota regulējuma papildinošiem elementiem. Darbības līmenī TLAC standarta saskaņotais minimālais līmenis attiecībā uz G-SNI (“TLAC minimuma prasība”) Savienības tiesību aktos būtu jāievieš, izdarot grozījumus Regulā (ES) Nr. 575/2013 (5), savukārt iestādēm specifiskais palielinājums attiecībā uz G-SNI un iestādēm specifiskā prasība attiecībā uz iestādēm, kas nav G-SNI, proti, MREL, būtu jārisina, izmantojot mērķtiecīgus grozījumus Direktīvā 2014/59/ES un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 806/2014 (6).

Regulas (ES) Nr. 806/2014, kas grozīta ar šo regulu, noteikumi par iestāžu un vienību zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju būtu jāpiemēro tādā veidā, kas ir savienojams ar noteikumiem Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2013/36/ES (7) un 2014/59/ES.

| (3) | Tas, ka vienotajā noregulējuma mehānismā (VNM) iesaistītajās dalībvalstīs trūkst saskaņotu noteikumu attiecībā uz TLAC standarta īstenošanu, rada papildu izmaksas un juridisko nenoteiktību un apgrūtina iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanu pārrobežu iestādēm un vienībām. Saskaņotu Savienības noteikumu trūkums rada arī konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, ņemot vērā to, ka izmaksas, kas iestādēm un vienībām rodas, lai izpildītu spēkā esošās prasības un TLAC standartu, VNM iesaistītajās dalībvalstīs var ievērojami atšķirties. Tāpēc ir jānovērš minētie šķēršļi iekšējā tirgus darbībai un jāizvairās no konkurences izkropļojumiem, kas rodas no saskaņotu noteikumu trūkuma attiecībā uz TLAC standarta īstenošanu. Tādējādi šīs regulas atbilstīgs juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants. |
| --- | --- |

(3)

Tas, ka vienotajā noregulējuma mehānismā (VNM) iesaistītajās dalībvalstīs trūkst saskaņotu noteikumu attiecībā uz TLAC standarta īstenošanu, rada papildu izmaksas un juridisko nenoteiktību un apgrūtina iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanu pārrobežu iestādēm un vienībām. Saskaņotu Savienības noteikumu trūkums rada arī konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, ņemot vērā to, ka izmaksas, kas iestādēm un vienībām rodas, lai izpildītu spēkā esošās prasības un TLAC standartu, VNM iesaistītajās dalībvalstīs var ievērojami atšķirties. Tāpēc ir jānovērš minētie šķēršļi iekšējā tirgus darbībai un jāizvairās no konkurences izkropļojumiem, kas rodas no saskaņotu noteikumu trūkuma attiecībā uz TLAC standarta īstenošanu. Tādējādi šīs regulas atbilstīgs juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants.

| (4) | Saskaņā ar TLAC standartu Regulā (ES) Nr. 806/2014 būtu jāturpina atzīt gan noregulējuma stratēģiju, saskaņā ar kuru noregulējuma pilnvaras īsteno viena noregulējuma iestāde (“SPE”), gan noregulējuma stratēģiju, saskaņā ar kuru noregulējuma pilnvaras īsteno vairākas noregulējuma iestādes (“MPE”). Saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju tiek noregulēta tikai viena grupas vienība (parasti mātesuzņēmums), savukārt citas grupas vienības (parasti meitasuzņēmumi, kas veic pamatdarbību) netiek iekļautas noregulējumā, bet novirza savus zaudējumus un rekapitalizācijas vajadzības augšup vienībai, kas jānoregulē. Saskaņā ar MPE noregulējuma stratēģiju noregulēt var vairāk nekā vienu grupas vienību. Lai efektīvi piemērotu vēlamo noregulējuma stratēģiju, ir svarīgi skaidri identificēt noregulējamās vienības (“noregulējuma vienības”), t. i, vienības, kurām varētu piemērot noregulējuma darbības, kopā ar tām piederošajiem meitasuzņēmumiem (“noregulējuma grupas”). Minētā identifikācija ir būtiska arī, lai noteiktu zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spējas noteikumu piemērošanas līmeni, kas iestādēm un vienībām būtu jāpiemēro. Tāpēc ir nepieciešams ieviest jēdzienus “noregulējuma vienība” un “noregulējuma grupa”, kā arī grozīt Regulu (ES) Nr. 806/2014 attiecībā uz grupu noregulējuma plānošanu, lai Vienotajai noregulējuma valdei (“Valde”) skaidri noteiktu pienākumu identificēt noregulējuma vienības un noregulējuma grupas grupā un pienācīgi apsvērt jebkādas grupā plānotas darbības ietekmi, lai nodrošinātu efektīvu grupas noregulējumu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar TLAC standartu Regulā (ES) Nr. 806/2014 būtu jāturpina atzīt gan noregulējuma stratēģiju, saskaņā ar kuru noregulējuma pilnvaras īsteno viena noregulējuma iestāde (“SPE”), gan noregulējuma stratēģiju, saskaņā ar kuru noregulējuma pilnvaras īsteno vairākas noregulējuma iestādes (“MPE”). Saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju tiek noregulēta tikai viena grupas vienība (parasti mātesuzņēmums), savukārt citas grupas vienības (parasti meitasuzņēmumi, kas veic pamatdarbību) netiek iekļautas noregulējumā, bet novirza savus zaudējumus un rekapitalizācijas vajadzības augšup vienībai, kas jānoregulē. Saskaņā ar MPE noregulējuma stratēģiju noregulēt var vairāk nekā vienu grupas vienību. Lai efektīvi piemērotu vēlamo noregulējuma stratēģiju, ir svarīgi skaidri identificēt noregulējamās vienības (“noregulējuma vienības”), t. i, vienības, kurām varētu piemērot noregulējuma darbības, kopā ar tām piederošajiem meitasuzņēmumiem (“noregulējuma grupas”). Minētā identifikācija ir būtiska arī, lai noteiktu zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spējas noteikumu piemērošanas līmeni, kas iestādēm un vienībām būtu jāpiemēro. Tāpēc ir nepieciešams ieviest jēdzienus “noregulējuma vienība” un “noregulējuma grupa”, kā arī grozīt Regulu (ES) Nr. 806/2014 attiecībā uz grupu noregulējuma plānošanu, lai Vienotajai noregulējuma valdei (“Valde”) skaidri noteiktu pienākumu identificēt noregulējuma vienības un noregulējuma grupas grupā un pienācīgi apsvērt jebkādas grupā plānotas darbības ietekmi, lai nodrošinātu efektīvu grupas noregulējumu.

| (5) | Valdei būtu jānodrošina, ka iestādēm un vienībām ir pietiekama zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja, lai noregulējuma gadījumā nodrošinātu netraucētu un ātru zaudējumu absorbciju un rekapitalizāciju, minimāli ietekmējot nodokļu maksātājus un finanšu stabilitāti. Tas būtu jāpanāk, nodrošinot iestāžu atbilstību iestādēm specifiskajai MREL, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 806/2014. |
| --- | --- |

(5)

Valdei būtu jānodrošina, ka iestādēm un vienībām ir pietiekama zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja, lai noregulējuma gadījumā nodrošinātu netraucētu un ātru zaudējumu absorbciju un rekapitalizāciju, minimāli ietekmējot nodokļu maksātājus un finanšu stabilitāti. Tas būtu jāpanāk, nodrošinot iestāžu atbilstību iestādēm specifiskajai MREL, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 806/2014.

| (6) | Lai saucējus, ar ko mēra iestāžu un vienību zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju, saskaņotu ar TLAC standartā noteiktajiem saucējiem, MREL būtu jāizsaka kā procentuālā daļa no attiecīgās iestādes vai vienības kopējās riska darījumu vērtības un no kopējā riska darījumu vērtības mēra, un iestādēm vai vienībām būtu vienlaikus jāatbilst līmeņiem, kas izriet no abiem mēriem. |
| --- | --- |

(6)

Lai saucējus, ar ko mēra iestāžu un vienību zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju, saskaņotu ar TLAC standartā noteiktajiem saucējiem, MREL būtu jāizsaka kā procentuālā daļa no attiecīgās iestādes vai vienības kopējās riska darījumu vērtības un no kopējā riska darījumu vērtības mēra, un iestādēm vai vienībām būtu vienlaikus jāatbilst līmeņiem, kas izriet no abiem mēriem.

| (7) | Lai iestādēm un vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, tostarp globālā līmenī, MREL iekšēji rekapitalizējamo saistību atbilstības kritēriji būtu cieši jāsaskaņo ar kritērijiem, kas Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēti attiecībā uz TLAC standarta minimuma prasību, taču tas būtu jādara, ievērojot šajā regulā ieviestos papildu pielāgojumus un prasības. Proti, konkrētiem parāda instrumentiem ar iegultu atvasinātā instrumenta komponentu, piemēram, konkrētām strukturētajām parādzīmēm, vajadzētu būt atbilstīgām, ievērojot konkrētus nosacījumus, lai izpildītu MREL tādā mērā, ka tām ir fiksēta vai pieaugoša pamatsumma, kas ir atmaksājama iepriekš zināma termiņa beigās, savukārt tikai papildu peļņa ir saistīta ar minēto atvasinātā instrumenta kompetentu un ir atkarīga no atsauces aktīva rezultativitātes. Ņemot vērā minētos nosacījumus, ir sagaidāms, ka minētie parāda instrumenti noregulējumā būtu ar augstu zaudējumu absorbcijas spēju un viegli iekšēji rekapitalizējami. Ja iestādēm vai vienībām ir pašu kapitāls, kura apmērs pārsniedz pašu kapitāla prasībās paredzēto, šim faktam pašam par sevi nebūtu jāietekmē lēmumi attiecībā uz MREL noteikšanu. Turklāt iestādēm vai vienībām vajadzētu būt iespējai izpildīt jebkuru savas MREL daļu ar pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(7)

Lai iestādēm un vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, tostarp globālā līmenī, MREL iekšēji rekapitalizējamo saistību atbilstības kritēriji būtu cieši jāsaskaņo ar kritērijiem, kas Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēti attiecībā uz TLAC standarta minimuma prasību, taču tas būtu jādara, ievērojot šajā regulā ieviestos papildu pielāgojumus un prasības. Proti, konkrētiem parāda instrumentiem ar iegultu atvasinātā instrumenta komponentu, piemēram, konkrētām strukturētajām parādzīmēm, vajadzētu būt atbilstīgām, ievērojot konkrētus nosacījumus, lai izpildītu MREL tādā mērā, ka tām ir fiksēta vai pieaugoša pamatsumma, kas ir atmaksājama iepriekš zināma termiņa beigās, savukārt tikai papildu peļņa ir saistīta ar minēto atvasinātā instrumenta kompetentu un ir atkarīga no atsauces aktīva rezultativitātes. Ņemot vērā minētos nosacījumus, ir sagaidāms, ka minētie parāda instrumenti noregulējumā būtu ar augstu zaudējumu absorbcijas spēju un viegli iekšēji rekapitalizējami. Ja iestādēm vai vienībām ir pašu kapitāls, kura apmērs pārsniedz pašu kapitāla prasībās paredzēto, šim faktam pašam par sevi nebūtu jāietekmē lēmumi attiecībā uz MREL noteikšanu. Turklāt iestādēm vai vienībām vajadzētu būt iespējai izpildīt jebkuru savas MREL daļu ar pašu kapitālu.

| (8) | To saistību tvērums, kuras izmantotas, lai ievērotu MREL, principā ietver visas saistības, kas izriet no parasto nenodrošinātu kreditoru prasījumiem (nesubordinētās saistības), izņemot gadījumus, kad saistības neatbilst šajā regulā noteiktiem konkrētiem atbilstības kritērijiem. Lai veicinātu iestāžu un vienību noregulējamību, efektīvi izmantojot iekšējās rekapitalizācijas instrumentu, Valdei vajadzētu būt iespējai noteikt, ka MREL tiek izpildīta ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, jo īpaši tad, kad ir skaidras norādes par to, ka iekšēji rekapitalizētie kreditori noregulējumā varētu ciest zaudējumus, kas pārsniegtu zaudējumus, kas tiem rastos parastā maksātnespējas procedūrā. Valdei būtu jāizvērtē vajadzība prasīt iestādēm un vienībām izpildīt MREL ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, ja to saistību apjoms, kuras ir izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas, sasniedz konkrētu sliekšņvērtību saistību kategorijā, kas ietver MREL atbilstīgās saistības. Iestādēm un vienībām būtu jāizpilda MREL ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai novērstu to, ka to kreditoriem rodas zaudējumi, kas ir lielāki par zaudējumiem, kas kreditoriem citādi būtu radušies parastas maksātnespējas gadījumā. |
| --- | --- |

(8)

To saistību tvērums, kuras izmantotas, lai ievērotu MREL, principā ietver visas saistības, kas izriet no parasto nenodrošinātu kreditoru prasījumiem (nesubordinētās saistības), izņemot gadījumus, kad saistības neatbilst šajā regulā noteiktiem konkrētiem atbilstības kritērijiem. Lai veicinātu iestāžu un vienību noregulējamību, efektīvi izmantojot iekšējās rekapitalizācijas instrumentu, Valdei vajadzētu būt iespējai noteikt, ka MREL tiek izpildīta ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, jo īpaši tad, kad ir skaidras norādes par to, ka iekšēji rekapitalizētie kreditori noregulējumā varētu ciest zaudējumus, kas pārsniegtu zaudējumus, kas tiem rastos parastā maksātnespējas procedūrā. Valdei būtu jāizvērtē vajadzība prasīt iestādēm un vienībām izpildīt MREL ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, ja to saistību apjoms, kuras ir izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas, sasniedz konkrētu sliekšņvērtību saistību kategorijā, kas ietver MREL atbilstīgās saistības. Iestādēm un vienībām būtu jāizpilda MREL ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai novērstu to, ka to kreditoriem rodas zaudējumi, kas ir lielāki par zaudējumiem, kas kreditoriem citādi būtu radušies parastas maksātnespējas gadījumā.

| (9) | Parāda instrumentu subordinācijai, ko Valde pieprasa attiecībā uz MREL, nebūtu jāskar iespēja daļēji izpildīt TLAC minimuma prasību ar nesubordinētajiem parāda instrumentiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013, kā atļauj TLAC standarts. Attiecībā uz G-SNI noregulējuma vienībām – tādu noregulējuma grupu noregulējuma vienībām, kuru aktīvu apjoms ir lielāks par EUR 100 miljardiem (augstākā līmeņa bankas), un tādu noregulējuma grupu noregulējuma vienībām, kuru aktīvu apjoms ir mazāks par EUR 100 miljardiem, kuras pēc valsts noregulējuma iestādes domām maksātnespējas gadījumā varētu radīt sistēmisku risku, ņemot vērā noguldījumu prevalenci un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī, diskrecionāri ierobežotu piekļuvi kapitāla tirgiem atbilstīgo saistību vajadzībām un paļaušanos uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu MREL, Valdei vajadzētu būt iespējai prasīt, lai MREL daļa, kas vienāda ar Regulas (ES) Nr. 806/2014, kas grozīta ar šo regulu, 27. panta 7. punktā minēto zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas līmeni, tiktu izpildīta ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, tostarp pašu kapitālu, ko izmanto, lai izpildītu Direktīvā 2013/36/ES noteikto apvienoto kapitāla rezervju prasību. |
| --- | --- |

(9)

Parāda instrumentu subordinācijai, ko Valde pieprasa attiecībā uz MREL, nebūtu jāskar iespēja daļēji izpildīt TLAC minimuma prasību ar nesubordinētajiem parāda instrumentiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013, kā atļauj TLAC standarts. Attiecībā uz G-SNI noregulējuma vienībām – tādu noregulējuma grupu noregulējuma vienībām, kuru aktīvu apjoms ir lielāks par EUR 100 miljardiem (augstākā līmeņa bankas), un tādu noregulējuma grupu noregulējuma vienībām, kuru aktīvu apjoms ir mazāks par EUR 100 miljardiem, kuras pēc valsts noregulējuma iestādes domām maksātnespējas gadījumā varētu radīt sistēmisku risku, ņemot vērā noguldījumu prevalenci un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī, diskrecionāri ierobežotu piekļuvi kapitāla tirgiem atbilstīgo saistību vajadzībām un paļaušanos uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu MREL, Valdei vajadzētu būt iespējai prasīt, lai MREL daļa, kas vienāda ar Regulas (ES) Nr. 806/2014, kas grozīta ar šo regulu, 27. panta 7. punktā minēto zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas līmeni, tiktu izpildīta ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, tostarp pašu kapitālu, ko izmanto, lai izpildītu Direktīvā 2013/36/ES noteikto apvienoto kapitāla rezervju prasību.

| (10) | Pēc noregulējuma vienības lūguma Valdei vajadzētu būt iespējai samazināt to MREL daļu, kas jāizpilda ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, līdz robežvērtībai, kas atbilst samazinājuma proporcijai, kura iespējama saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b panta 3. punktu saistībā ar minētajā regulā noteikto TLAC minimuma prasību. Saskaņā ar proporcionalitātes principu Valdei vajadzētu spēt prasīt, lai MREL tiktu izpildīta ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, ciktāl prasītās subordinācijas vispārējais līmenis pašu kapitāla un atbilstīgo saistību posteņu veidā saistībā ar iestāžu un vienību pienākumu ievērot TLAC minimuma prasību, MREL un attiecīgā gadījumā apvienoto rezervju prasību saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES nepārsniedz lielāko no šādām summām – vai nu zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas līmeni, kas minēts Regulas (ES) Nr. 806/2014, kas grozīta ar šo regulu, 27. panta 7. punktā, vai summu saskaņā ar šajā regulā izklāstīto formulu, kuras pamatā ir 1. un 2. pīlāra prudenciālās prasības un apvienoto rezervju prasība. |
| --- | --- |

(10)

Pēc noregulējuma vienības lūguma Valdei vajadzētu būt iespējai samazināt to MREL daļu, kas jāizpilda ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, līdz robežvērtībai, kas atbilst samazinājuma proporcijai, kura iespējama saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b panta 3. punktu saistībā ar minētajā regulā noteikto TLAC minimuma prasību. Saskaņā ar proporcionalitātes principu Valdei vajadzētu spēt prasīt, lai MREL tiktu izpildīta ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, ciktāl prasītās subordinācijas vispārējais līmenis pašu kapitāla un atbilstīgo saistību posteņu veidā saistībā ar iestāžu un vienību pienākumu ievērot TLAC minimuma prasību, MREL un attiecīgā gadījumā apvienoto rezervju prasību saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES nepārsniedz lielāko no šādām summām – vai nu zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas līmeni, kas minēts Regulas (ES) Nr. 806/2014, kas grozīta ar šo regulu, 27. panta 7. punktā, vai summu saskaņā ar šajā regulā izklāstīto formulu, kuras pamatā ir 1. un 2. pīlāra prudenciālās prasības un apvienoto rezervju prasība.

| (11) | Attiecībā uz konkrētām augstākā līmeņa bankām Valdei, ievērojot nosacījumus, kas tai jāapsver, būtu līdz konkrētai sliekšņvērtībai jāierobežo minimuma subordinācijas prasības līmenis, ņemot vērā arī iespējamu risku, ka varētu tikt nesamērīgi ietekmēts minēto iestāžu darījumdarbības modelis. Šim ierobežojumam nebūtu jāskar iespēja ar 2. pīlāra prasību par subordināciju noteikt tādu subordinācijas prasību, kas ir augstāka par šo ierobežojumu, ievērojot arī nosacījumus, kas piemērojami 2. pīlāram, pamatojoties uz alternatīviem kritērijiem, proti, noregulējamības šķēršļiem vai noregulējuma stratēģijas realizējamību un uzticamību, vai iestādes riskantumu. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz konkrētām augstākā līmeņa bankām Valdei, ievērojot nosacījumus, kas tai jāapsver, būtu līdz konkrētai sliekšņvērtībai jāierobežo minimuma subordinācijas prasības līmenis, ņemot vērā arī iespējamu risku, ka varētu tikt nesamērīgi ietekmēts minēto iestāžu darījumdarbības modelis. Šim ierobežojumam nebūtu jāskar iespēja ar 2. pīlāra prasību par subordināciju noteikt tādu subordinācijas prasību, kas ir augstāka par šo ierobežojumu, ievērojot arī nosacījumus, kas piemērojami 2. pīlāram, pamatojoties uz alternatīviem kritērijiem, proti, noregulējamības šķēršļiem vai noregulējuma stratēģijas realizējamību un uzticamību, vai iestādes riskantumu.

| (12) | MREL būtu jāļauj iestādēm un vienībām absorbēt, attiecīgi, noregulējumā vai dzīvotspējas zaudēšanas brīdī sagaidāmos zaudējumus un tikt rekapitalizētām pēc noregulējuma plānā paredzēto darbību īstenošanas vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma. Valdei, pamatojoties uz to izvēlēto noregulējuma stratēģiju, būtu pienācīgi jāpamato piemērotais MREL līmenis un bez liekas kavēšanās minētais līmenis būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā visas izmaiņas Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētās prasības līmenī. Noteiktajam MREL līmenim kā tādam vajadzētu būt noregulējumā sagaidāmo zaudējumu summai, kas atbilst iestādes vai vienības pašu kapitāla prasībām, un rekapitalizācijas summai, kura ļauj iestādei vai vienībai pēc noregulējuma vai pēc norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošanas izpildīt savas pašu kapitāla prasības, kas nepieciešams, lai saņemtu atļauju veikt tās darbības saskaņā ar izvēlēto noregulējuma stratēģiju. Valdei rekapitalizācijas summas būtu jākoriģē lejupēji vai augšupēji, ņemot vērā jebkādas izmaiņas, kas izriet no noregulējuma plānā izklāstītajām darbībām. |
| --- | --- |

(12)

MREL būtu jāļauj iestādēm un vienībām absorbēt, attiecīgi, noregulējumā vai dzīvotspējas zaudēšanas brīdī sagaidāmos zaudējumus un tikt rekapitalizētām pēc noregulējuma plānā paredzēto darbību īstenošanas vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma. Valdei, pamatojoties uz to izvēlēto noregulējuma stratēģiju, būtu pienācīgi jāpamato piemērotais MREL līmenis un bez liekas kavēšanās minētais līmenis būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā visas izmaiņas Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētās prasības līmenī. Noteiktajam MREL līmenim kā tādam vajadzētu būt noregulējumā sagaidāmo zaudējumu summai, kas atbilst iestādes vai vienības pašu kapitāla prasībām, un rekapitalizācijas summai, kura ļauj iestādei vai vienībai pēc noregulējuma vai pēc norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošanas izpildīt savas pašu kapitāla prasības, kas nepieciešams, lai saņemtu atļauju veikt tās darbības saskaņā ar izvēlēto noregulējuma stratēģiju. Valdei rekapitalizācijas summas būtu jākoriģē lejupēji vai augšupēji, ņemot vērā jebkādas izmaiņas, kas izriet no noregulējuma plānā izklāstītajām darbībām.

| (13) | Valdei vajadzētu būt iespējai palielināt rekapitalizācijas summu, lai pēc noregulējuma plānā paredzēto darbību īstenošanas nodrošinātu iestādei vai vienībai pietiekamu tirgus uzticēšanos. Prasītajam tirgus uzticēšanās rezerves līmenim būtu jāļauj iestādei vai vienībai atbilstīgu laikposmu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem, tostarp ļaujot iestādei vai vienībai segt izmaksas, kas saistītas ar tās darbību pārstrukturēšanu pēc noregulējuma, un saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos. Tirgus uzticēšanās rezerve būtu jānosaka, atsaucoties uz daļu no apvienoto rezervju prasības saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES. Valdei tirgus uzticēšanās rezerve būtu jākoriģē lejupēji, ja zemāks līmenis ir pietiekams, lai nodrošinātu pietiekamu tirgus uzticēšanos, vai arī minētais līmenis būtu jāpielāgo augšupēji, ja ir vajadzīgs augstāks līmenis, lai nodrošinātu to, ka pēc noregulējuma plānā paredzētajām darbībām vienība atbilstīgu laikposmu turpina saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos. |
| --- | --- |

(13)

Valdei vajadzētu būt iespējai palielināt rekapitalizācijas summu, lai pēc noregulējuma plānā paredzēto darbību īstenošanas nodrošinātu iestādei vai vienībai pietiekamu tirgus uzticēšanos. Prasītajam tirgus uzticēšanās rezerves līmenim būtu jāļauj iestādei vai vienībai atbilstīgu laikposmu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem, tostarp ļaujot iestādei vai vienībai segt izmaksas, kas saistītas ar tās darbību pārstrukturēšanu pēc noregulējuma, un saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos. Tirgus uzticēšanās rezerve būtu jānosaka, atsaucoties uz daļu no apvienoto rezervju prasības saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES. Valdei tirgus uzticēšanās rezerve būtu jākoriģē lejupēji, ja zemāks līmenis ir pietiekams, lai nodrošinātu pietiekamu tirgus uzticēšanos, vai arī minētais līmenis būtu jāpielāgo augšupēji, ja ir vajadzīgs augstāks līmenis, lai nodrošinātu to, ka pēc noregulējuma plānā paredzētajām darbībām vienība atbilstīgu laikposmu turpina saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos.

| (14) | Atbilstīgi Komisijas Deleģētajai regulai (ES) 2016/1075 (8) Valdei būtu jāpārbauda atsevišķas iestādes vai vienības MREL instrumentu ieguldītāju bāze. Ja būtisku daļu kādas iestādes vai vienības MREL instrumentu tur privātie ieguldītāji, kuri varētu nebūt saņēmuši pienācīgu norādi par attiecīgiem riskiem, tas pats par sevi varētu būt šķērslis noregulējamībai. Turklāt, ja lielu daļu kādas iestādes vai vienības MREL instrumentu tur citas iestādes vai vienības, norakstīšanas un konvertācijas sistemātiskā ietekme arī varētu būt šķērslis noregulējamībai. Ja Valde konstatē šķērsli noregulējamībai konkrētas ieguldītāju bāzes apjoma un veida dēļ, tai vajadzētu būt iespējai ieteikt iestādei vai vienībai novērst šādu šķērsli. |
| --- | --- |

(14)

Atbilstīgi Komisijas Deleģētajai regulai (ES) 2016/1075 (8) Valdei būtu jāpārbauda atsevišķas iestādes vai vienības MREL instrumentu ieguldītāju bāze. Ja būtisku daļu kādas iestādes vai vienības MREL instrumentu tur privātie ieguldītāji, kuri varētu nebūt saņēmuši pienācīgu norādi par attiecīgiem riskiem, tas pats par sevi varētu būt šķērslis noregulējamībai. Turklāt, ja lielu daļu kādas iestādes vai vienības MREL instrumentu tur citas iestādes vai vienības, norakstīšanas un konvertācijas sistemātiskā ietekme arī varētu būt šķērslis noregulējamībai. Ja Valde konstatē šķērsli noregulējamībai konkrētas ieguldītāju bāzes apjoma un veida dēļ, tai vajadzētu būt iespējai ieteikt iestādei vai vienībai novērst šādu šķērsli.

| (15) | Lai uzlabotu G-SNI noregulējamību, Valdei vajadzētu būt iespējai papildus Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētajai TLAC minimuma prasībai piemērot G-SNI iestādei specifisku MREL. Minētā iestādei specifiskā MREL būtu jāpiemēro tikai tad, ja TLAC minimuma prasība nav pietiekama, lai absorbētu zaudējumus un rekapitalizētu G-SNI saskaņā ar izvēlēto noregulējuma stratēģiju. |
| --- | --- |

(15)

Lai uzlabotu G-SNI noregulējamību, Valdei vajadzētu būt iespējai papildus Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētajai TLAC minimuma prasībai piemērot G-SNI iestādei specifisku MREL. Minētā iestādei specifiskā MREL būtu jāpiemēro tikai tad, ja TLAC minimuma prasība nav pietiekama, lai absorbētu zaudējumus un rekapitalizētu G-SNI saskaņā ar izvēlēto noregulējuma stratēģiju.

| (16) | Nosakot MREL, Valdei būtu jāņem vērā iestādes vai vienības sistēmiskās nozīmības pakāpe un tās maksātnespējas iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz finanšu stabilitāti. Valdei būtu jāņem vērā vajadzība nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus starp G-SNI un citām līdzīgām iestādēm vai vienībām, kas iesaistītajās dalībvalstīs ir sistēmiski nozīmīgas. Tādējādi to iestāžu vai vienību MREL, kuras nav identificētas kā G-SNI, bet kuru sistēmiskā nozīmība iesaistītajās dalībvalstīs ir salīdzināma ar G-SNI sistēmisko nozīmību, nebūtu nesamērīgi jānovirzās no MREL līmeņa un sastāva, ko parasti nosaka attiecībā uz G-SNI. |
| --- | --- |

(16)

Nosakot MREL, Valdei būtu jāņem vērā iestādes vai vienības sistēmiskās nozīmības pakāpe un tās maksātnespējas iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz finanšu stabilitāti. Valdei būtu jāņem vērā vajadzība nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus starp G-SNI un citām līdzīgām iestādēm vai vienībām, kas iesaistītajās dalībvalstīs ir sistēmiski nozīmīgas. Tādējādi to iestāžu vai vienību MREL, kuras nav identificētas kā G-SNI, bet kuru sistēmiskā nozīmība iesaistītajās dalībvalstīs ir salīdzināma ar G-SNI sistēmisko nozīmību, nebūtu nesamērīgi jānovirzās no MREL līmeņa un sastāva, ko parasti nosaka attiecībā uz G-SNI.

| (17) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 iestādēm vai vienībām, kas identificētas kā noregulējuma vienības, MREL būtu jāpiemēro tikai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī. Tas nozīmē, ka noregulējuma vienībām, lai izpildītu to MREL, vajadzētu būt pienākumam emitēt atbilstīgus instrumentus un posteņus ārējas trešās puses kreditoriem, kas tiktu iekšēji rekapitalizēti gadījumā, ja noregulējuma vienībai veic noregulējumu. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 iestādēm vai vienībām, kas identificētas kā noregulējuma vienības, MREL būtu jāpiemēro tikai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī. Tas nozīmē, ka noregulējuma vienībām, lai izpildītu to MREL, vajadzētu būt pienākumam emitēt atbilstīgus instrumentus un posteņus ārējas trešās puses kreditoriem, kas tiktu iekšēji rekapitalizēti gadījumā, ja noregulējuma vienībai veic noregulējumu.

| (18) | Iestādēm vai vienībām, kas nav noregulējuma vienības, būtu jāpilda MREL individuālā līmenī. Minēto iestāžu vai vienību absorbcijas un rekapitalizācijas vajadzības parasti būtu jānodrošina to attiecīgajām noregulējuma vienībām, noregulējuma vienībām tieši vai netieši iegādājoties minēto iestāžu vai vienību emitētos pašu kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus un tos norakstot vai konvertējot īpašumtiesību instrumentos, kad minētās iestādes vai vienības vairs nav dzīvotspējīgas. Šī MREL, kas piemērojama iestādēm vai vienībām, kas nav noregulējuma vienības, būtu jāpiemēro kopā un konsekventi ar prasībām, kas piemērojamas noregulējuma vienībām. Tam būtu jāļauj Valdei noregulēt noregulējuma grupu, neveicot noregulējumu tās konkrētiem meitasuzņēmumiem, tādējādi izvairoties no iespējamiem traucējumiem tirgū. MREL piemērošanā iestādēm vai vienībām, kas nav noregulējuma vienības, būtu jāievēro izvēlētā noregulējuma stratēģija, un jo īpaši tai nevajadzētu mainīt īpašumtiesību attiecības starp iestādēm vai vienībām un to noregulējuma grupu pēc minēto iestāžu vai vienību rekapitalizācijas. |
| --- | --- |

(18)

Iestādēm vai vienībām, kas nav noregulējuma vienības, būtu jāpilda MREL individuālā līmenī. Minēto iestāžu vai vienību absorbcijas un rekapitalizācijas vajadzības parasti būtu jānodrošina to attiecīgajām noregulējuma vienībām, noregulējuma vienībām tieši vai netieši iegādājoties minēto iestāžu vai vienību emitētos pašu kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus un tos norakstot vai konvertējot īpašumtiesību instrumentos, kad minētās iestādes vai vienības vairs nav dzīvotspējīgas. Šī MREL, kas piemērojama iestādēm vai vienībām, kas nav noregulējuma vienības, būtu jāpiemēro kopā un konsekventi ar prasībām, kas piemērojamas noregulējuma vienībām. Tam būtu jāļauj Valdei noregulēt noregulējuma grupu, neveicot noregulējumu tās konkrētiem meitasuzņēmumiem, tādējādi izvairoties no iespējamiem traucējumiem tirgū. MREL piemērošanā iestādēm vai vienībām, kas nav noregulējuma vienības, būtu jāievēro izvēlētā noregulējuma stratēģija, un jo īpaši tai nevajadzētu mainīt īpašumtiesību attiecības starp iestādēm vai vienībām un to noregulējuma grupu pēc minēto iestāžu vai vienību rekapitalizācijas.

| (19) | Ja gan noregulējuma vienība vai mātesuzņēmums, gan tā meitasuzņēmumi veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī un ir vienas un tās pašas noregulējuma grupas daļa, Valdei vajadzētu būt iespējai atteikties no tās MREL piemērošanas, kas piemērojama minētajiem meitasuzņēmumiem, kuri nav noregulējuma vienības, vai atļaut tām izpildīt MREL ar nodrošinātām garantijām starp mātesuzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem, ko varētu darīt tad, ja ir izpildīti atbilstīgo saistību norakstīšanai vai konvertācijai līdzvērtīgi termiņa nosacījumi. Garantijas pamatā esošajam nodrošinājumam vajadzētu būt augsti likvīdam un ar minimālu tirgus risku un kredītrisku. |
| --- | --- |

(19)

Ja gan noregulējuma vienība vai mātesuzņēmums, gan tā meitasuzņēmumi veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī un ir vienas un tās pašas noregulējuma grupas daļa, Valdei vajadzētu būt iespējai atteikties no tās MREL piemērošanas, kas piemērojama minētajiem meitasuzņēmumiem, kuri nav noregulējuma vienības, vai atļaut tām izpildīt MREL ar nodrošinātām garantijām starp mātesuzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem, ko varētu darīt tad, ja ir izpildīti atbilstīgo saistību norakstīšanai vai konvertācijai līdzvērtīgi termiņa nosacījumi. Garantijas pamatā esošajam nodrošinājumam vajadzētu būt augsti likvīdam un ar minimālu tirgus risku un kredītrisku.

| (20) | Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēts, ka kompetentajām iestādēm ir iespēja nepiemērot konkrētu maksātnespējas vai likviditātes prasību kredītiestādēm, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei (“sadarbības tīkli”), ja ir izpildīti konkrēti specifiski nosacījumi. Lai ņemtu vērā šādu sadarbības tīklu īpatnības, Valdei vajadzētu būt arī iespējai atteikties piemērot MREL tādām kredītiestādēm un centrālajai iestādei pie līdzīgiem nosacījumiem, kādi paredzēti Regulā (ES) Nr. 575/2013, ja kredītiestādes un centrālā iestāde veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī. Valdei arī vajadzētu būt iespējai, izvērtējot noregulējuma nosacījumus, uzskatīt kredītiestādes un centrālo iestādi par vienotu veselumu, atkarībā no solidaritātes mehānisma iezīmēm. Valdei vajadzētu spēt nodrošināt noregulējuma grupas kā vienota veseluma atbilstību ārējai MREL prasībai dažādos veidos, atkarībā no katras grupas solidaritātes mehānisma iezīmēm, uzskaitot vienību atbilstīgās saistības, ko saskaņā ar noregulējuma plānu Valde prasa, lai emitētu attiecībā uz MREL atbilstīgus instrumentus ārpus noregulējuma grupas. |
| --- | --- |

(20)

Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēts, ka kompetentajām iestādēm ir iespēja nepiemērot konkrētu maksātnespējas vai likviditātes prasību kredītiestādēm, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei (“sadarbības tīkli”), ja ir izpildīti konkrēti specifiski nosacījumi. Lai ņemtu vērā šādu sadarbības tīklu īpatnības, Valdei vajadzētu būt arī iespējai atteikties piemērot MREL tādām kredītiestādēm un centrālajai iestādei pie līdzīgiem nosacījumiem, kādi paredzēti Regulā (ES) Nr. 575/2013, ja kredītiestādes un centrālā iestāde veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī. Valdei arī vajadzētu būt iespējai, izvērtējot noregulējuma nosacījumus, uzskatīt kredītiestādes un centrālo iestādi par vienotu veselumu, atkarībā no solidaritātes mehānisma iezīmēm. Valdei vajadzētu spēt nodrošināt noregulējuma grupas kā vienota veseluma atbilstību ārējai MREL prasībai dažādos veidos, atkarībā no katras grupas solidaritātes mehānisma iezīmēm, uzskaitot vienību atbilstīgās saistības, ko saskaņā ar noregulējuma plānu Valde prasa, lai emitētu attiecībā uz MREL atbilstīgus instrumentus ārpus noregulējuma grupas.

| (21) | Kompetentajām iestādēm, valstu noregulējuma iestādēm un Valdei būtu pienācīgi jārisina un jānovērš jebkādi TLAC minimuma prasības un MREL pārkāpumi. Ņemot vērā to, ka minēto prasību pārkāpums varētu būt šķērslis iestādes vai grupas noregulējamībai, būtu jāsaīsina pašreizējās procedūras noregulējamības šķēršļu novēršanai, lai ātri novērstu jebkādus minēto prasību pārkāpumus. Valdei vajadzētu būt arī iespējai prasīt iestādēm vai vienībām grozīt atbilstīgo instrumentu un posteņu termiņa profilus un sagatavot un īstenot plānus minēto prasību līmeņa atjaunošanai. Valdei vajadzētu būt arī iespējai aizliegt konkrētu peļņas sadali, ja tā uzskata, ka iestāde vai vienība neatbilst apvienoto rezervju prasībām saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, ja tās tiek apsvērtas papildus MREL. |
| --- | --- |

(21)

Kompetentajām iestādēm, valstu noregulējuma iestādēm un Valdei būtu pienācīgi jārisina un jānovērš jebkādi TLAC minimuma prasības un MREL pārkāpumi. Ņemot vērā to, ka minēto prasību pārkāpums varētu būt šķērslis iestādes vai grupas noregulējamībai, būtu jāsaīsina pašreizējās procedūras noregulējamības šķēršļu novēršanai, lai ātri novērstu jebkādus minēto prasību pārkāpumus. Valdei vajadzētu būt arī iespējai prasīt iestādēm vai vienībām grozīt atbilstīgo instrumentu un posteņu termiņa profilus un sagatavot un īstenot plānus minēto prasību līmeņa atjaunošanai. Valdei vajadzētu būt arī iespējai aizliegt konkrētu peļņas sadali, ja tā uzskata, ka iestāde vai vienība neatbilst apvienoto rezervju prasībām saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, ja tās tiek apsvērtas papildus MREL.

| (22) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas iekļauti jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, proti, tiesības uz īpašumu un darījum darbības brīvība, un tā ir jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(22)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas iekļauti jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, proti, tiesības uz īpašumu un darījum darbības brīvība, un tā ir jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

| (23) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, paredzēt vienotus noteikumus Savienības atveseļošanas un noregulējuma režīmam iestādēm un vienībām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt šo regulu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, paredzēt vienotus noteikumus Savienības atveseļošanas un noregulējuma režīmam iestādēm un vienībām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt šo regulu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (24) | Lai atvēlētu pietiekamu laiku šīs regulas piemērošanai, šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 28. decembra, |
| --- | --- |

(24)

Lai atvēlētu pietiekamu laiku šīs regulas piemērošanai, šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 28. decembra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 806/2014

Regulu (ES) Nr. 806/2014 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | panta 21) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “21) | “meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 16) apakšpunktā, un, lai šā punkta 24.b) apakšpunktā minētajām noregulējuma grupām piemērotu šīs regulas 8. pantu, 10. panta 10. punktu, 12.–12.k pantu, 21. un 53. pantu, attiecīgi un pēc vajadzības ietver kredītiestādes, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, pašu centrālo iestādi un tās attiecīgos meitasuzņēmumus, ņemot vērā veidu, kādā šādas noregulējuma grupas pilda šīs regulas 12.f panta 3. punktu; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 3. panta 1. punktu groza šādi:

a)

panta 21) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“21)

“meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 16) apakšpunktā, un, lai šā punkta 24.b) apakšpunktā minētajām noregulējuma grupām piemērotu šīs regulas 8. pantu, 10. panta 10. punktu, 12.–12.k pantu, 21. un 53. pantu, attiecīgi un pēc vajadzības ietver kredītiestādes, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, pašu centrālo iestādi un tās attiecīgos meitasuzņēmumus, ņemot vērā veidu, kādā šādas noregulējuma grupas pilda šīs regulas 12.f panta 3. punktu;

| 21.a) | “svarīgs meitasuzņēmums” ir svarīgs meitasuzņēmums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 135) apakšpunktā;”; |
| --- | --- |

21.a)

“svarīgs meitasuzņēmums” ir svarīgs meitasuzņēmums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 135) apakšpunktā;”;

| b) | iekļauj šādus apakšpunktus:






  “24.a) | “noregulējuma vienība” ir juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītā dalībvalstī un ko Valde saskaņā ar 8. pantu ir identificējusi kā vienību, attiecībā uz kuru noregulējuma plānā ir paredzēta noregulējuma darbība; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādus apakšpunktus:

“24.a)

“noregulējuma vienība” ir juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītā dalībvalstī un ko Valde saskaņā ar 8. pantu ir identificējusi kā vienību, attiecībā uz kuru noregulējuma plānā ir paredzēta noregulējuma darbība;

| 24.b) | “noregulējuma grupa” ir:






  a) | noregulējuma vienība kopā ar tās meitasuzņēmumiem, kuri:






  i) | paši nav noregulējuma vienības; |
| --- | --- | --- | --- |

24.b)

“noregulējuma grupa” ir:

a)

noregulējuma vienība kopā ar tās meitasuzņēmumiem, kuri:

i)

paši nav noregulējuma vienības;

| ii) | nav citu noregulējuma vienību meitasuzņēmumi; vai |
| --- | --- |

ii)

nav citu noregulējuma vienību meitasuzņēmumi; vai

| iii) | nav vienības, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī un kas saskaņā ar noregulējuma plānu nav iekļautas noregulējuma grupā, un to meitasuzņēmumi; vai |
| --- | --- |

iii)

nav vienības, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī un kas saskaņā ar noregulējuma plānu nav iekļautas noregulējuma grupā, un to meitasuzņēmumi; vai

| b) | kredītiestādes, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, pati centrālā iestāde, ja vismaz viena no minētajām kredītiestādēm vai centrālā iestāde ir noregulējuma vienība, un to attiecīgie meitasuzņēmumi; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādes, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, pati centrālā iestāde, ja vismaz viena no minētajām kredītiestādēm vai centrālā iestāde ir noregulējuma vienība, un to attiecīgie meitasuzņēmumi;

| 24.c) | “globāli sistēmiski nozīmīga iestāde” jeb “G-SNI” ir G-SNI, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 133) apakšpunktā;”; |
| --- | --- |

24.c)

“globāli sistēmiski nozīmīga iestāde” jeb “G-SNI” ir G-SNI, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 133) apakšpunktā;”;

| c) | iekļauj šādu apakšpunktu:






  “45.a) | “pirmā līmeņa pamata kapitāls” ir pirmā līmeņa pamata kapitāls, kā aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 50. pantu;”; |
| --- | --- | --- |

c)

iekļauj šādu apakšpunktu:

“45.a)

“pirmā līmeņa pamata kapitāls” ir pirmā līmeņa pamata kapitāls, kā aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 50. pantu;”;

| d) | punkta 48) apakšpunktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamās saistības”; |
| --- | --- |

d)

punkta 48) apakšpunktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamās saistības”;

| e) | punkta 49) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “49) | “iekšēji rekapitalizējamas saistības” ir 2. pantā minētas vienības saistības un kapitāla instrumenti, kas nav kvalificējami kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumenti, pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa instrumenti un kas nav izslēgti no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas jomas, ievērojot 27. panta 3. punktu;”; |
| --- | --- | --- |

e)

punkta 49) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“49)

“iekšēji rekapitalizējamas saistības” ir 2. pantā minētas vienības saistības un kapitāla instrumenti, kas nav kvalificējami kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumenti, pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa instrumenti un kas nav izslēgti no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas jomas, ievērojot 27. panta 3. punktu;”;

| f) | iekļauj šādus apakšpunktus:






  “49.a) | “atbilstīgās saistības” ir iekšēji rekapitalizējamas saistības, kas atbilst attiecīgi šīs regulas 12.c panta vai 12.g panta 3. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, un otrā līmeņa kapitāla instrumenti, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

f)

iekļauj šādus apakšpunktus:

“49.a)

“atbilstīgās saistības” ir iekšēji rekapitalizējamas saistības, kas atbilst attiecīgi šīs regulas 12.c panta vai 12.g panta 3. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, un otrā līmeņa kapitāla instrumenti, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem;

| 49.b) | “subordinēti atbilstīgie instrumenti” ir instrumenti, kas atbilst visiem nosacījumiem, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā, izņemot minētās Regulas 72.b panta 3)–5) punktu;”; |
| --- | --- |

49.b)

“subordinēti atbilstīgie instrumenti” ir instrumenti, kas atbilst visiem nosacījumiem, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā, izņemot minētās Regulas 72.b panta 3)–5) punktu;”;

| g) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “55) | “apvienoto rezervju prasības” ir apvienoto rezervju prasības, kā definēts Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā”; |
| --- | --- | --- |

g)

pievieno šādu apakšpunktu:

“55)

“apvienoto rezervju prasības” ir apvienoto rezervju prasības, kā definēts Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā”;

| 2) | regulas 7. panta 3. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | nosaka pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību saskaņā ar 12.–12.k pantu;”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 7. panta 3. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

nosaka pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību saskaņā ar 12.–12.k pantu;”;

| 3) | regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Noregulējuma plānā tiek paredzēti dažādi varianti šajā regulā minēto noregulējuma instrumentu piemērošanai un noregulējuma pilnvaru īstenošanai attiecībā uz 1. punktā minētajām vienībām.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Noregulējuma plānā tiek paredzēti dažādi varianti šajā regulā minēto noregulējuma instrumentu piemērošanai un noregulējuma pilnvaru īstenošanai attiecībā uz 1. punktā minētajām vienībām.”;

| b) | panta 6. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām:
  “Noregulējuma plānā paredz noregulējuma darbības, kuras Valde var veikt, ja 1. punktā minēta vienība atbilst noregulējuma nosacījumiem.
  Attiecīgajai vienībai dara zināmu 9. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju.”; |
| --- | --- |

b)

panta 6. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām:

“Noregulējuma plānā paredz noregulējuma darbības, kuras Valde var veikt, ja 1. punktā minēta vienība atbilst noregulējuma nosacījumiem.

Attiecīgajai vienībai dara zināmu 9. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju.”;

| c) | panta 9. punkta o) un p) apakšpunktus aizstāj ar šādiem:






  “o) | 12.f un 12.g pantā minētās prasības un termiņu minētā līmeņa sasniegšanai saskaņā ar12.k pantu; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 9. punkta o) un p) apakšpunktus aizstāj ar šādiem:

“o)

12.f un 12.g pantā minētās prasības un termiņu minētā līmeņa sasniegšanai saskaņā ar12.k pantu;

| p) | ja Valde piemēro 12.c panta 4., 5. vai 7. punktu, termiņu noregulējuma vienības atbilstības panākšanai saskaņā ar 12.k pantu;”; |
| --- | --- |

p)

ja Valde piemēro 12.c panta 4., 5. vai 7. punktu, termiņu noregulējuma vienības atbilstības panākšanai saskaņā ar 12.k pantu;”;

| d) | panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

  “10.   Grupas noregulējuma plāni ietver noregulējuma plānu 1. punktā minētajai grupai, kuru vada Savienības mātesuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī, un nosaka pasākumus, kas veicami attiecībā uz:






  a) | Savienības mātesuzņēmumu; |
| --- | --- | --- |

d)

panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Grupas noregulējuma plāni ietver noregulējuma plānu 1. punktā minētajai grupai, kuru vada Savienības mātesuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī, un nosaka pasākumus, kas veicami attiecībā uz:

a)

Savienības mātesuzņēmumu;

| b) | grupas sastāvā esošiem meitasuzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- |

b)

grupas sastāvā esošiem meitasuzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā;

| c) | 2. panta b) punktā minētajām vienībām; un |
| --- | --- |

c)

2. panta b) punktā minētajām vienībām; un

| d) | ievērojot 33. pantu – grupas sastāvā esošiem meitasuzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības. |
| --- | --- |

d)

ievērojot 33. pantu – grupas sastāvā esošiem meitasuzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības.

Saskaņā ar pirmajā daļā minētajiem pasākumiem noregulējuma plānā katrai grupai nosaka noregulējuma vienības un noregulējuma grupas.”;

| e) | panta 11. punkta a) un b) apakšpunktus aizstāj ar šādiem:






  “a) | ir izklāstītas noregulējuma darbības, kuras jāveic attiecībā uz noregulējuma vienībām 6. punktā paredzētajos scenārijos, un minēto noregulējuma darbību ietekme uz citām 1. punktā minētajām grupas vienībām, mātesuzņēmumu un meitasiestādēm; |
| --- | --- | --- |

e)

panta 11. punkta a) un b) apakšpunktus aizstāj ar šādiem:

“a)

ir izklāstītas noregulējuma darbības, kuras jāveic attiecībā uz noregulējuma vienībām 6. punktā paredzētajos scenārijos, un minēto noregulējuma darbību ietekme uz citām 1. punktā minētajām grupas vienībām, mātesuzņēmumu un meitasiestādēm;

| aa) | ja 1. punktā minētā grupa ietver vairāk nekā vienu noregulējuma grupu – ir noteiktas noregulējuma darbības, kuras jāveic attiecībā uz katras noregulējuma grupas noregulējuma vienībām, un minēto darbību ietekme uz abiem turpmāk norādītajiem elementiem:






  i) | citām grupas vienībām, kas pieder pie tās pašas noregulējuma grupas; |
| --- | --- | --- |

aa)

ja 1. punktā minētā grupa ietver vairāk nekā vienu noregulējuma grupu – ir noteiktas noregulējuma darbības, kuras jāveic attiecībā uz katras noregulējuma grupas noregulējuma vienībām, un minēto darbību ietekme uz abiem turpmāk norādītajiem elementiem:

i)

citām grupas vienībām, kas pieder pie tās pašas noregulējuma grupas;

| ii) | citām noregulējuma grupām; |
| --- | --- |

ii)

citām noregulējuma grupām;

| b) | ir izvērtēts, kādā mērā attiecībā uz noregulējuma vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, varētu saskaņotā veidā piemērot noregulējuma instrumentus un izmantot noregulējuma pilnvaras, tostarp pasākumus, kuri ļautu trešai personai iegādāties visu grupu, atsevišķas darbības jomas vai darbības, ko veic vairākas grupas vienības, vai atsevišķas grupas vienības vai noregulējuma grupas, un ir konstatēti iespējamie šķēršļi saskaņotam noregulējumam;”; |
| --- | --- |

b)

ir izvērtēts, kādā mērā attiecībā uz noregulējuma vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, varētu saskaņotā veidā piemērot noregulējuma instrumentus un izmantot noregulējuma pilnvaras, tostarp pasākumus, kuri ļautu trešai personai iegādāties visu grupu, atsevišķas darbības jomas vai darbības, ko veic vairākas grupas vienības, vai atsevišķas grupas vienības vai noregulējuma grupas, un ir konstatēti iespējamie šķēršļi saskaņotam noregulējumam;”;

| f) | panta 12. punktā pievieno šādas daļas:
  “Šā punkta pirmajā daļā minēto pārskatīšanu veic pēc noregulējuma darbību vai 21. pantā minēto pilnvaru īstenošanas.
  Nosakot šā panta 9. punkta o) un p) apakšpunktā minētos termiņus apstākļos, kas minēti šā punkta trešajā daļā, Valde ņem vērā termiņu, kādā jānodrošina atbilstība Direktīvas 2013/36/ES 104.b pantā minētajai prasībai.”; |
| --- | --- |

f)

panta 12. punktā pievieno šādas daļas:

“Šā punkta pirmajā daļā minēto pārskatīšanu veic pēc noregulējuma darbību vai 21. pantā minēto pilnvaru īstenošanas.

Nosakot šā panta 9. punkta o) un p) apakšpunktā minētos termiņus apstākļos, kas minēti šā punkta trešajā daļā, Valde ņem vērā termiņu, kādā jānodrošina atbilstība Direktīvas 2013/36/ES 104.b pantā minētajai prasībai.”;

| 4) | regulas 10. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Grupu uzskata par noregulējamu, ja Valdei tas ir paveicams un ja ir ticams, ka grupas vienības ir iespējams vai nu likvidēt saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, vai noregulēt, piemērojot tām noregulējuma instrumentus un īstenojot noregulējuma pilnvaras attiecībā uz minētās grupas noregulējuma vienībām tā, lai maksimāli izvairītos no ievērojami negatīvas ietekmes uz to dalībvalstu, kurās veic uzņēmējdarbību grupas vienības, vai citu dalībvalstu, vai Savienības finanšu sistēmu, tostarp no plašākas finansiālās nestabilitātes vai sistēmiska mēroga notikumiem, un ar mērķi nodrošināt minēto grupas vienību kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību, piemēram, ja ir viegli tās laikus nodalīt, vai ar citiem līdzekļiem.
  Ja tiek uzskatīts, ka grupa nav noregulējama, Valde par to laikus informē EBI.
  Ja grupa sastāv no vairāk nekā vienas noregulējuma grupas, Valde saskaņā ar šo pantu novērtē katras noregulējuma grupas noregulējamību.
  Pirmajā daļā minēto novērtējumu veic papildus visas grupas noregulējamības novērtējumam.”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 10. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Grupu uzskata par noregulējamu, ja Valdei tas ir paveicams un ja ir ticams, ka grupas vienības ir iespējams vai nu likvidēt saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, vai noregulēt, piemērojot tām noregulējuma instrumentus un īstenojot noregulējuma pilnvaras attiecībā uz minētās grupas noregulējuma vienībām tā, lai maksimāli izvairītos no ievērojami negatīvas ietekmes uz to dalībvalstu, kurās veic uzņēmējdarbību grupas vienības, vai citu dalībvalstu, vai Savienības finanšu sistēmu, tostarp no plašākas finansiālās nestabilitātes vai sistēmiska mēroga notikumiem, un ar mērķi nodrošināt minēto grupas vienību kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību, piemēram, ja ir viegli tās laikus nodalīt, vai ar citiem līdzekļiem.

Ja tiek uzskatīts, ka grupa nav noregulējama, Valde par to laikus informē EBI.

Ja grupa sastāv no vairāk nekā vienas noregulējuma grupas, Valde saskaņā ar šo pantu novērtē katras noregulējuma grupas noregulējamību.

Pirmajā daļā minēto novērtējumu veic papildus visas grupas noregulējamības novērtējumam.”;

| b) | panta 9. punktam pievieno šādas daļas:

  “Divu nedēļu laikā no dienas, kad saņemts ziņojums, kas sniegts saskaņā ar šā panta 7. punktu, vienība ierosina Valdei iespējamos pasākumus un to īstenošanas termiņus, lai nodrošinātu, ka vienība vai mātesuzņēmums atbilst 12.f vai 12.g pantam un apvienoto rezervju prasībai, ja būtisks šķērslis noregulējamībai radies jebkuras šādas situācijas dēļ:






  i) | vienība atbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus katrai no Direktīvas 2013/36/ES 141.a panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām prasībām, bet neatbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus šīs regulas 12.d un 12.e pantā minētajām prasībām, ja tās aprēķinātas saskaņā ar šīs regulas 12.a panta 2. punkta a) apakšpunktu; vai |
| --- | --- | --- |

b)

panta 9. punktam pievieno šādas daļas:

“Divu nedēļu laikā no dienas, kad saņemts ziņojums, kas sniegts saskaņā ar šā panta 7. punktu, vienība ierosina Valdei iespējamos pasākumus un to īstenošanas termiņus, lai nodrošinātu, ka vienība vai mātesuzņēmums atbilst 12.f vai 12.g pantam un apvienoto rezervju prasībai, ja būtisks šķērslis noregulējamībai radies jebkuras šādas situācijas dēļ:

i)

vienība atbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus katrai no Direktīvas 2013/36/ES 141.a panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām prasībām, bet neatbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus šīs regulas 12.d un 12.e pantā minētajām prasībām, ja tās aprēķinātas saskaņā ar šīs regulas 12.a panta 2. punkta a) apakšpunktu; vai

| ii) | vienība neatbilst prasībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 494. pantā, vai prasībām, kas minētas šīs regulas 12.d un 12.e pantā. |
| --- | --- |

ii)

vienība neatbilst prasībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 494. pantā, vai prasībām, kas minētas šīs regulas 12.d un 12.e pantā.

Ierosinot īstenošanas termiņus otrajā daļā minētajiem pasākumiem, vienība ņem vērā, kādi ir būtiskā šķēršļa iemesli. Valde pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, novērtē, vai ar minētajiem pasākumiem iespējams efektīvi pārvarēt vai novērst attiecīgo būtisko šķērsli.”;

| c) | panta 11. punktu groza šādi:






  i) | punkta i) un j) apakšpunktā vārdus “12. panta” un “12. pantā” aizstāj attiecīgi ar “12.f panta un 12.g panta” un “12.f pantā un 12.g pantā”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 11. punktu groza šādi:

i)

punkta i) un j) apakšpunktā vārdus “12. panta” un “12. pantā” aizstāj attiecīgi ar “12.f panta un 12.g panta” un “12.f pantā un 12.g pantā”;

| ii) | pievieno šādus apakšpunktus:






  “k) | prasīt vienībai iesniegt plānu tam, kā atjaunot atbilstību šīs regulas 12.f un 12.g panta prasībām, kas izteiktas kā kopējā riska darījumu vērtība, kura aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, un – attiecīgā gadījumā – apvienoto rezervju prasībai un šīs regulas 12.f vai 12.g panta prasībām, kas izteiktas kā procentuālā daļa no Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. un 429.a pantā minētā kopējās riska darījumu vērtības mēra; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādus apakšpunktus:

“k)

prasīt vienībai iesniegt plānu tam, kā atjaunot atbilstību šīs regulas 12.f un 12.g panta prasībām, kas izteiktas kā kopējā riska darījumu vērtība, kura aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, un – attiecīgā gadījumā – apvienoto rezervju prasībai un šīs regulas 12.f vai 12.g panta prasībām, kas izteiktas kā procentuālā daļa no Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. un 429.a pantā minētā kopējās riska darījumu vērtības mēra;

| l) | lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību 12.f vai 12.g pantam, prasīt vienībai mainīt termiņa profilu:






  i) | pašu kapitāla instrumentiem pēc tam, kad ir saņemta kompetento iestāžu, tostarp ECB, piekrišana; un |
| --- | --- | --- |

l)

lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību 12.f vai 12.g pantam, prasīt vienībai mainīt termiņa profilu:

i)

pašu kapitāla instrumentiem pēc tam, kad ir saņemta kompetento iestāžu, tostarp ECB, piekrišana; un

| ii) | atbilstīgajām saistībām, kas minētas 12.c pantā un 12.g panta 2. punkta a) apakšpunktā.”; |
| --- | --- |

ii)

atbilstīgajām saistībām, kas minētas 12.c pantā un 12.g panta 2. punkta a) apakšpunktā.”;

| 5) | iekļauj šādu pantu:

  “10.a pants
  Pilnvaras aizliegt veikt konkrētas peļņas sadali

  1.   Ja vienība ir situācijā, kurā tā atbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus katrai no Direktīvas 2013/36/ES 141.a panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām prasībām, bet tā neatbilst minētajai apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus šīs regulas 12.d un 12.e pantā minētajām prasībām, kad tās aprēķinātas saskaņā ar šīs regulas 12.a panta 2. punkta a) apakšpunktu, Valdei ir pilnvaras saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu aizliegt vienībai sadalīt summu, kas pārsniedz maksimālo sadalāmo summu, kura saistīta ar pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību (“M-MSS”) un kuru aprēķina saskaņā ar šā panta 4. punktu, veicot jebkuru no šādām darbībām:






  a) | veikt peļņas sadali saistībā ar pirmā līmeņa pamata kapitālu; |
| --- | --- | --- |

5)

iekļauj šādu pantu:

“10.a pants

Pilnvaras aizliegt veikt konkrētas peļņas sadali

1.   Ja vienība ir situācijā, kurā tā atbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus katrai no Direktīvas 2013/36/ES 141.a panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām prasībām, bet tā neatbilst minētajai apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus šīs regulas 12.d un 12.e pantā minētajām prasībām, kad tās aprēķinātas saskaņā ar šīs regulas 12.a panta 2. punkta a) apakšpunktu, Valdei ir pilnvaras saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu aizliegt vienībai sadalīt summu, kas pārsniedz maksimālo sadalāmo summu, kura saistīta ar pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību (“M-MSS”) un kuru aprēķina saskaņā ar šā panta 4. punktu, veicot jebkuru no šādām darbībām:

a)

veikt peļņas sadali saistībā ar pirmā līmeņa pamata kapitālu;

| b) | radīt pienākumu, kas paredz maksāt mainīgu atalgojumu vai diskrecionārus pensiju pabalstus, vai maksāt mainīgu atalgojumu, ja maksāšanas pienākums tika radīts laikā, kad vienība neatbilda apvienoto rezervju prasībai; vai |
| --- | --- |

b)

radīt pienākumu, kas paredz maksāt mainīgu atalgojumu vai diskrecionārus pensiju pabalstus, vai maksāt mainīgu atalgojumu, ja maksāšanas pienākums tika radīts laikā, kad vienība neatbilda apvienoto rezervju prasībai; vai

| c) | veikt maksājumus par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem. |
| --- | --- |

c)

veikt maksājumus par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem.

Ja vienība ir pirmajā daļā minētajā situācijā, tā par to nekavējoties paziņo valsts noregulējuma iestādei un Valdei.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā situācijā Valde pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp attiecīgos gadījumos arī ar ECB, bez liekas kavēšanās izvērtē, vai īstenot 1. punktā minētās pilnvaras, ņemot vērā visus šādus elementus:

| a) | neatbilstības iemesls, ilgums un apmērs un tās ietekme uz noregulējamību; |
| --- | --- |

a)

neatbilstības iemesls, ilgums un apmērs un tās ietekme uz noregulējamību;

| b) | vienības finansiālās situācijas attīstība un varbūtība, ka tuvākajā nākotnē tā varētu atbilst 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajam nosacījumam; |
| --- | --- |

b)

vienības finansiālās situācijas attīstība un varbūtība, ka tuvākajā nākotnē tā varētu atbilst 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajam nosacījumam;

| c) | izredzes, ka vienība pieņemamā termiņā būs spējīga nodrošināt atbilstību 1. punktā minētajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

izredzes, ka vienība pieņemamā termiņā būs spējīga nodrošināt atbilstību 1. punktā minētajām prasībām;

| d) | ja vienība nespēj aizstāt saistības, kuras vairs neatbilst atbilstības vai termiņa kritērijiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b un 72.c pantā un šīs regulas 12.c pantā vai 12.g panta 2. punktā, ja šī nespēja ir specifiska vai tirgus traucējumu dēļ; |
| --- | --- |

d)

ja vienība nespēj aizstāt saistības, kuras vairs neatbilst atbilstības vai termiņa kritērijiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b un 72.c pantā un šīs regulas 12.c pantā vai 12.g panta 2. punktā, ja šī nespēja ir specifiska vai tirgus traucējumu dēļ;

| e) | vai 1. punktā minēto pilnvaru īstenošana ir adekvātākais un samērīgākais līdzeklis vienības situācijas risināšanai, ņemot vērā tā iespējamo ietekmi gan uz attiecīgās vienības finansēšanas nosacījumiem, gan uz tās noregulējamību. |
| --- | --- |

e)

vai 1. punktā minēto pilnvaru īstenošana ir adekvātākais un samērīgākais līdzeklis vienības situācijas risināšanai, ņemot vērā tā iespējamo ietekmi gan uz attiecīgās vienības finansēšanas nosacījumiem, gan uz tās noregulējamību.

Valde atkārto savu novērtējumu par to, vai īstenot 1. punktā minētās pilnvaras, vismaz katru mēnesi tik ilgi, kamēr vienība joprojām atrodas 1. punktā minētajā situācijā.

3.   Ja Valde konstatē, ka vienība joprojām ir 1. punktā minētajā situācijā deviņus mēnešus pēc tam, kad vienība ir paziņojusi par šādu situāciju, Valde pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp attiecīgos gadījumos arī ar ECB, īsteno 1. punktā minētās pilnvaras, izņemot, ja Valde konstatē, ka ir izpildīti vismaz divi no šādiem nosacījumiem:

| a) | neatbilstība ir saistīta ar finanšu tirgu darbības nopietniem traucējumiem, kas izraisa plašu finanšu tirgus spriedzi vairākos finanšu tirgu segmentos; |
| --- | --- |

a)

neatbilstība ir saistīta ar finanšu tirgu darbības nopietniem traucējumiem, kas izraisa plašu finanšu tirgus spriedzi vairākos finanšu tirgu segmentos;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētie traucējumi izraisa ne tikai vienības pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentu cenu svārstību palielināšanos vai vienības izmaksu pieaugumu, bet noved arī pie tirgu pilnīgas vai daļējas slēgšanas, kas liedz vienībai emitēt pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentus minētajos tirgos; |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētie traucējumi izraisa ne tikai vienības pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentu cenu svārstību palielināšanos vai vienības izmaksu pieaugumu, bet noved arī pie tirgu pilnīgas vai daļējas slēgšanas, kas liedz vienībai emitēt pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentus minētajos tirgos;

| c) | šā punkta b) apakšpunktā minēto tirgus slēgšanu novēro ne tikai attiecīgajai vienībai, bet arī vairākām citām vienībām; |
| --- | --- |

c)

šā punkta b) apakšpunktā minēto tirgus slēgšanu novēro ne tikai attiecīgajai vienībai, bet arī vairākām citām vienībām;

| d) | šā punkta a) apakšpunktā minētie traucējumi liedz attiecīgajai vienībai emitēt pašu kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus pietiekamā apjomā, lai novērstu neatbilstību; vai |
| --- | --- |

d)

šā punkta a) apakšpunktā minētie traucējumi liedz attiecīgajai vienībai emitēt pašu kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus pietiekamā apjomā, lai novērstu neatbilstību; vai

| e) | šā panta 1. punktā minēto pilnvaru īstenošana izraisa negatīvu ietekmi uz daļu banku nozares, kas var potenciāli apdraudēt finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

e)

šā panta 1. punktā minēto pilnvaru īstenošana izraisa negatīvu ietekmi uz daļu banku nozares, kas var potenciāli apdraudēt finanšu stabilitāti.

Ja tiek piemērots pirmajā daļā minētais izņēmums, Valde rakstiski paziņo kompetentajām iestādēm, tostarp attiecīgos gadījumos arī ECB, savu lēmumu un paskaidro savu novērtējumu.

Valde katru mēnesi atkārto savu novērtējumu par to, vai ir piemērojams pirmajā daļā minētais izņēmums.

4.   “M-MSS” aprēķina, reizinot summu, kas aprēķināta saskaņā ar 5. punktu, ar koeficientu, kurš noteikts saskaņā ar 6. punktu. M-MSS samazina par jebkuru summu, kas rodas no jebkuras no 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām.

5.   Summu, kas jāreizina saskaņā ar 4. punktu, veido:

| a) | pirmā līmeņa pamata kapitālā neietvertā starpposma peļņa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas rodas no šā panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;
  kam pieskaita |
| --- | --- |

a)

pirmā līmeņa pamata kapitālā neietvertā starpposma peļņa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas rodas no šā panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;

kam pieskaita

| b) | pirmā līmeņa pamata kapitālā neietvertā gada beigu peļņa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas rodas no šā panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;
  no kā atskaita |
| --- | --- |

b)

pirmā līmeņa pamata kapitālā neietvertā gada beigu peļņa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas rodas no šā panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;

no kā atskaita

| c) | summas, kas būtu maksājamas kā nodokļi, ja tiktu paturēti šā punkta a) un b) apakšpunktā norādītie posteņi. |
| --- | --- |

c)

summas, kas būtu maksājamas kā nodokļi, ja tiktu paturēti šā punkta a) un b) apakšpunktā norādītie posteņi.

6.   Koeficientu, kas minēts 4. punktā, nosaka šādi:

| a) | koeficients ir 0, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu jebkādas prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs regulas 12.d un 12.e pantā, izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības pirmās (t. i., zemākās) kvartiles robežās; |
| --- | --- |

a)

koeficients ir 0, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu jebkādas prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs regulas 12.d un 12.e pantā, izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības pirmās (t. i., zemākās) kvartiles robežās;

| b) | koeficients ir 0,2, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu jebkādas prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs regulas 12.d un 12.e pantā, izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības otrās kvartiles robežās; |
| --- | --- |

b)

koeficients ir 0,2, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu jebkādas prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs regulas 12.d un 12.e pantā, izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības otrās kvartiles robežās;

| c) | koeficients ir 0,4, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs regulas 12.d un 12.e pantā, izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības trešās kvartiles robežās; |
| --- | --- |

c)

koeficients ir 0,4, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs regulas 12.d un 12.e pantā, izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības trešās kvartiles robežās;

| d) | koeficients ir 0,6, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs regulas 12.d un 12.e pantā, izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības ceturtās (t. i., augstākās) kvartiles robežās. |
| --- | --- |

d)

koeficients ir 0,6, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs regulas 12.d un 12.e pantā, izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības ceturtās (t. i., augstākās) kvartiles robežās.

Apvienoto rezervju prasības katras kvartiles zemāko un augstāko robežu aprēķina šādi:

| | |
| --- | --- |

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

kur “Qn
  ” = attiecīgās kvartiles kārtas numurs.”;

| 6) | regulas 12. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

  “12. pants
  Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasība

  1.   Valde pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, nosaka pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, kā minēts 12.a–12.i pantā, kam var piemērot norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras un kas ir vienmēr jāizpilda 7. panta 2. punktā minētajām vienībām un grupām un 7. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 7. panta 5. punktā minētajām vienībām un grupām, kad ir izpildīti minēto punktu piemērošanas nosacījumi.


  2.   Šā panta 1. punktā minētās vienības, tostarp vienības, kas ir daļa no grupām, paziņo informāciju saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.i panta 1., 2. un 4. punktu valsts noregulējuma iestādei tajā iesaistītajā dalībvalstī, kurā tās veic uzņēmējdarbību.
  Valsts noregulējuma iestāde bez liekas kavēšanās iesniedz Valdei pirmajā daļā minēto informāciju.


  3.   Izstrādājot noregulējuma plānus saskaņā ar 9. pantu, valstu noregulējuma iestādes pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, nosaka pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, kā minēts 12.a–12.i pantā, kam var piemērot norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras un kas ir vienmēr jāizpilda 7. panta 3. punktā minētajām vienībām. Šajā sakarā piemēro 31. pantā noteikto procedūru.


  4.   Valde šā panta 1. punktā minēto noteikšanu veic līdztekus noregulējuma plānu izstrādei un uzturēšanai saskaņā ar 8. pantu.


  5.   Valde adresē noteikšanas rezultātā izdarītos konstatējumus valstu noregulējuma iestādēm. Valstu noregulējuma iestādes īsteno Valdes norādījumus saskaņā ar 29. pantu. Valde pieprasa valstu noregulējuma iestādēm pārliecināties un nodrošināt, ka vienības un grupas vienmēr izpilda šā panta 1. punktā noteiktās pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības.


  6.   Valde informē ECB un EBI par pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībām, kuras tā katrai vienībai un grupai ir noteikusi saskaņā ar 1. punktu.


  7.   Lai nodrošinātu šā panta efektīvu un konsekventu piemērošanu, Valde izdod pamatnostādnes un adresē norādījumus valstu noregulējuma iestādēm attiecībā uz konkrētām vienībām vai grupām.



  12.a pants
  Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasības piemērošana un aprēķināšana

  1.   Valde un valstu noregulējuma iestādes nodrošina, ka 12. panta 1. un 3. punktā minētās vienības vienmēr izpilda pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, ja to paredz šis pants un 12.b–12.i pants un saskaņā ar tiem.


  2.   Šā panta 1. punktā minēto prasību aprēķina saskaņā ar attiecīgi 12.d panta 3., 4. vai 6. punktu kā pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summu un izsaka procentos no:






  a) | šā panta 1. punktā minētās attiecīgās vienības kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu; un |
| --- | --- | --- |

6)

regulas 12. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

“12. pants

Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasība

1.   Valde pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, nosaka pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, kā minēts 12.a–12.i pantā, kam var piemērot norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras un kas ir vienmēr jāizpilda 7. panta 2. punktā minētajām vienībām un grupām un 7. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 7. panta 5. punktā minētajām vienībām un grupām, kad ir izpildīti minēto punktu piemērošanas nosacījumi.

2.   Šā panta 1. punktā minētās vienības, tostarp vienības, kas ir daļa no grupām, paziņo informāciju saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.i panta 1., 2. un 4. punktu valsts noregulējuma iestādei tajā iesaistītajā dalībvalstī, kurā tās veic uzņēmējdarbību.

Valsts noregulējuma iestāde bez liekas kavēšanās iesniedz Valdei pirmajā daļā minēto informāciju.

3.   Izstrādājot noregulējuma plānus saskaņā ar 9. pantu, valstu noregulējuma iestādes pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, nosaka pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, kā minēts 12.a–12.i pantā, kam var piemērot norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras un kas ir vienmēr jāizpilda 7. panta 3. punktā minētajām vienībām. Šajā sakarā piemēro 31. pantā noteikto procedūru.

4.   Valde šā panta 1. punktā minēto noteikšanu veic līdztekus noregulējuma plānu izstrādei un uzturēšanai saskaņā ar 8. pantu.

5.   Valde adresē noteikšanas rezultātā izdarītos konstatējumus valstu noregulējuma iestādēm. Valstu noregulējuma iestādes īsteno Valdes norādījumus saskaņā ar 29. pantu. Valde pieprasa valstu noregulējuma iestādēm pārliecināties un nodrošināt, ka vienības un grupas vienmēr izpilda šā panta 1. punktā noteiktās pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības.

6.   Valde informē ECB un EBI par pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībām, kuras tā katrai vienībai un grupai ir noteikusi saskaņā ar 1. punktu.

7.   Lai nodrošinātu šā panta efektīvu un konsekventu piemērošanu, Valde izdod pamatnostādnes un adresē norādījumus valstu noregulējuma iestādēm attiecībā uz konkrētām vienībām vai grupām.

12.a pants

Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasības piemērošana un aprēķināšana

1.   Valde un valstu noregulējuma iestādes nodrošina, ka 12. panta 1. un 3. punktā minētās vienības vienmēr izpilda pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, ja to paredz šis pants un 12.b–12.i pants un saskaņā ar tiem.

2.   Šā panta 1. punktā minēto prasību aprēķina saskaņā ar attiecīgi 12.d panta 3., 4. vai 6. punktu kā pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summu un izsaka procentos no:

a)

šā panta 1. punktā minētās attiecīgās vienības kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu; un

| b) | šā panta 1. punktā minētās attiecīgās vienības kopējās riska darījuma vērtības mēra, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. un 429.a pantu. |
| --- | --- |

b)

šā panta 1. punktā minētās attiecīgās vienības kopējās riska darījuma vērtības mēra, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. un 429.a pantu.

12.b pants

Atbrīvojums no pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasības

1.   Neatkarīgi no 12.a panta Valde hipotekāro kredītu iestādes, kuras tiek finansētas ar segtām obligācijām un kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem nav tiesību pieņemt noguldījumus, atbrīvo no 12.a panta 1. punktā noteiktās prasības, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | minētās iestādes tiks likvidētas valstu maksātnespējas procedūrās vai cita veida procedūrā, kas noteiktas minētajām iestādēm un ko īsteno saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 38., 40. vai 42. pantu; un |
| --- | --- |

a)

minētās iestādes tiks likvidētas valstu maksātnespējas procedūrās vai cita veida procedūrā, kas noteiktas minētajām iestādēm un ko īsteno saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 38., 40. vai 42. pantu; un

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētās procedūras nodrošina, ka minēto iestāžu kreditori, tostarp attiecīgajā gadījumā segto obligāciju turētāji, sedz zaudējumus tādā veidā, kas atbilst noregulējuma mērķiem. |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētās procedūras nodrošina, ka minēto iestāžu kreditori, tostarp attiecīgajā gadījumā segto obligāciju turētāji, sedz zaudējumus tādā veidā, kas atbilst noregulējuma mērķiem.

2.   Iestādes, kas atbrīvotas no 12. panta 1. punktā minētās prasības, neietilpst 12.f panta 1. punktā minētajā konsolidācijā.

12.c pants

Atbilstīgās saistības noregulējuma vienībām

1.   Saistības iekļauj noregulējuma vienību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summā tikai tad, ja tās atbilst nosacījumiem, kas minēti turpmāk norādītajos Regulas (ES) Nr. 575/2013 pantos:

| a) | 72.a pants; |
| --- | --- |

a)

72.a pants;

| b) | 72.b pants, izņemot 2. punkta d) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

b)

72.b pants, izņemot 2. punkta d) apakšpunktu; un

| c) | 72.c pants. |
| --- | --- |

c)

72.c pants.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, ja šajā regulā ir minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a vai 92.b panta prasības, atbilstīgās saistības minēto pantu nolūkos ir atbilstīgās saistības, kā definēts minētās regulas 72.k pantā un noteikts saskaņā ar minētās regulas Otrās daļas I sadaļas 5.a nodaļu.

2.   Saistības, kas izriet no parāda instrumentiem ar iegultiem atvasinātajiem instrumentiem, piemēram, strukturētām parādzīmēm, kuri atbilst 1. punkta pirmajā daļā minētajiem nosacījumiem, izņemot Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a panta 2. punkta l) apakšpunktu, iekļauj pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summā tikai tad, ja ir izpildīts viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | no parāda instrumenta izrietošu saistību pamatsumma ir zināma emisijas brīdī, tā ir fiksēta vai pieaug, un to neietekmē iegulta atvasināta instrumenta iezīme, un no parāda instrumenta, tostarp no iegulta atvasināta instrumenta, izrietošo saistību kopējo summu var vērtēt katru dienu ar atsauci uz aktīvu un likvīdu divvirzienu tirgu ekvivalentam instrumentam bez kredītriska saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 104. un 105. pantu; vai |
| --- | --- |

a)

no parāda instrumenta izrietošu saistību pamatsumma ir zināma emisijas brīdī, tā ir fiksēta vai pieaug, un to neietekmē iegulta atvasināta instrumenta iezīme, un no parāda instrumenta, tostarp no iegulta atvasināta instrumenta, izrietošo saistību kopējo summu var vērtēt katru dienu ar atsauci uz aktīvu un likvīdu divvirzienu tirgu ekvivalentam instrumentam bez kredītriska saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 104. un 105. pantu; vai

| b) | parāda instrumentā ir ietverts līguma noteikums, ar ko precizē, ka prasījuma vērtība emitenta maksātnespējas un emitenta noregulējuma gadījumā ir fiksēta vai pieaug un nepārsniedz sākotnēji samaksāto saistību summu. |
| --- | --- |

b)

parāda instrumentā ir ietverts līguma noteikums, ar ko precizē, ka prasījuma vērtība emitenta maksātnespējas un emitenta noregulējuma gadījumā ir fiksēta vai pieaug un nepārsniedz sākotnēji samaksāto saistību summu.

Uz pirmajā daļā minētajiem parāda instrumentiem, tostarp to iegultajiem atvasinātajiem instrumentiem, neattiecas savstarpējo prasījumu ieskaita līgums, un uz šādu instrumentu vērtēšanu neattiecas Direktīvas 2014/59/ES 49. panta 3. punkts.

Pirmajā daļā minētās saistības iekļauj pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summā tikai attiecībā uz to saistību daļu, kas atbilst minētās daļas a) apakšpunktā minētajai pamatsummai vai minētās daļas b) apakšpunktā minētajai fiksētajai vai pieaugošajai summai.

3.   Ja meitasuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, emitē saistības vienam no tā brīža akcionāriem, kas nav daļa no tās pašas noregulējuma grupas, un ja minētais meitasuzņēmums ir daļa no tās pašas noregulējuma grupas kā noregulējuma vienība, minētās saistības iekļauj minētās noregulējuma vienības pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summā ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | tās ir emitētas saskaņā ar 12.g panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

tās ir emitētas saskaņā ar 12.g panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| b) | norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošana attiecībā uz minētajām saistībām saskaņā ar 21. pantu neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu; |
| --- | --- |

b)

norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošana attiecībā uz minētajām saistībām saskaņā ar 21. pantu neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu;

| c) | minētās saistības nepārsniedz summu, ko nosaka, atņemot:






  i) | saistību summu, kas emitēta noregulējuma vienībai un ko šī noregulējuma vienība ir nopirkusi vai nu tieši, vai netieši ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību starpniecību, un pašu kapitāla summa, ko emitē saskaņā ar 12.g panta 2. punkta b) apakšpunktu, no |
| --- | --- | --- |

c)

minētās saistības nepārsniedz summu, ko nosaka, atņemot:

i)

saistību summu, kas emitēta noregulējuma vienībai un ko šī noregulējuma vienība ir nopirkusi vai nu tieši, vai netieši ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību starpniecību, un pašu kapitāla summa, ko emitē saskaņā ar 12.g panta 2. punkta b) apakšpunktu, no

| ii) | summas, kas prasīta saskaņā ar 12.g panta 1. punktu. |
| --- | --- |

ii)

summas, kas prasīta saskaņā ar 12.g panta 1. punktu.

4.   Neskarot 12.d panta 4. punktā vai 12.e panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto minimuma prasību, Valde pēc savas iniciatīvas, iepriekš apspriežoties ar valsts noregulējuma iestādi vai saskaņā ar valsts noregulējuma iestādes priekšlikumu, nodrošina, ka noregulējuma vienības, kas ir G-SNI vai noregulējuma vienības, uz kurām attiecas 12.d panta 4. vai 5. punkts, 12.f pantā minētās prasības daļu, kas ir 8 % no kopējām saistībām, ieskaitot pašu kapitālu, izpilda, izmantojot pašu kapitālu, subordinētus atbilstīgos instrumentus vai saistības, kas minētas šā panta 3. punktā. Valde var atļaut noregulējuma vienībām, kas ir G-SNI vai noregulējuma vienības, uz kurām attiecas 12.d panta 4. vai 5. punkts, līmeni, kas ir zemāks par 8 % no kopējām saistībām, ieskaitot pašu kapitālu, bet lielāks par summu, kura iegūta, piemērojot formulu (1-(X1/X2)) × 8 % no kopējām saistībām, ieskaitot pašu kapitālu, izpildīt, izmantojot pašu kapitālu, subordinētus atbilstīgos instrumentus vai saistības, kas minētas šā panta 3. punktā, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b panta 3. punktā minētie nosacījumi, kur, ievērojot saskaņā ar minētās regulas 72.b panta 3. punktu iespējamās samazināšanas robežvērtību:

| | X1 = 3,5 % no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu; un |
| --- | --- |

X1 = 3,5 % no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu; un

| | X2 = summa, ko veido 18 % no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu un apvienoto rezervju prasība. |
| --- | --- |

X2 = summa, ko veido 18 % no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu un apvienoto rezervju prasība.

Ja noregulējuma vienībām, uz kurām attiecas 12.d panta 4. punkts, šā punkta pirmās daļas piemērošana rezultējas ar prasību, kas pārsniedz 27 % no kopējās riska darījumu vērtības, Valde 12.f pantā minētās prasības daļu, kura jāizpilda, izmantojot pašu kapitālu, subordinētiem atbilstīgajiem instrumentiem vai saistībām, kas minētas šā panta 3. punktā, attiecīgajai noregulējuma vienībai ierobežo līdz summai, kas vienāda ar 27 % no kopējās riska darījumu vērtības, ja Valde ir novērtējusi, ka:

| a) | noregulējuma plānā piekļuve Fondam netiek uzskatīta par iespēju noregulēt minēto noregulējuma vienību; un |
| --- | --- |

a)

noregulējuma plānā piekļuve Fondam netiek uzskatīta par iespēju noregulēt minēto noregulējuma vienību; un

| b) | ja nav piemērojams a) apakšpunkts, 12.f pantā minētā prasība ļauj minētajai noregulējuma vienībai izpildīt 27. panta 7. punktā minēto prasību. |
| --- | --- |

b)

ja nav piemērojams a) apakšpunkts, 12.f pantā minētā prasība ļauj minētajai noregulējuma vienībai izpildīt 27. panta 7. punktā minēto prasību.

Veicot otrajā daļā minēto novērtējumu, Valde ņem vērā arī risku, ka var būt nesamērīga ietekme uz attiecīgās noregulējuma vienības darījumdarbības modeli.

Šā punkta otro daļu nepiemēro noregulējuma vienībām, uz kurām attiecas 12.d panta 5. punkts.

5.   Attiecībā uz noregulējuma vienībām, kas nav nedz G-SNI, nedz noregulējuma vienības, uz kurām attiecas 12.d panta 4. vai 5. punkts, Valde vai nu pēc savas iniciatīvas, iepriekš apspriežoties ar valsts noregulējuma iestādi, vai pēc valsts noregulējuma iestādes priekšlikuma var nolemt, ka 12.f pantā minētās prasības daļu vai nu līdz 8 % no vienības kopējām saistībām, ieskaitot pašu kapitālu, vai līdz summai saskaņā ar šā panta 7. punktā minēto formulu – atkarībā no tā, kas ir lielāks, – izpilda, izmantojot pašu kapitālu, subordinētus atbilstīgos instrumentus vai saistības, kas minētas šā panta 3. punktā, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | nesubordinētajām saistībām, kas minētas šā panta 1. un 2. punktā, valsts maksātnespējas hierarhijā ir tāda pati prioritāte kā noteiktām saistībām, kuras saskaņā ar 27. panta 3. vai 5. punktu ir izslēgtas no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas; |
| --- | --- |

a)

nesubordinētajām saistībām, kas minētas šā panta 1. un 2. punktā, valsts maksātnespējas hierarhijā ir tāda pati prioritāte kā noteiktām saistībām, kuras saskaņā ar 27. panta 3. vai 5. punktu ir izslēgtas no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas;

| b) | pastāv risks, ka sakarā ar norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru plānotu piemērošanu nesubordinētajām saistībām, kas saskaņā ar 27. panta 3. vai 5. punktu nav izslēgtas no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas, kreditoriem, kuru prasības izriet no minētajām saistībām, rodas lielāki zaudējumi nekā tad, ja noregulējuma vienības likvidācija tiktu veikta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru; |
| --- | --- |

b)

pastāv risks, ka sakarā ar norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru plānotu piemērošanu nesubordinētajām saistībām, kas saskaņā ar 27. panta 3. vai 5. punktu nav izslēgtas no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas, kreditoriem, kuru prasības izriet no minētajām saistībām, rodas lielāki zaudējumi nekā tad, ja noregulējuma vienības likvidācija tiktu veikta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru;

| c) | pašu kapitāla un citu subordinēto saistību summa nepārsniedz to summu, kas ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka b) apakšpunktā minētajiem kreditoriem nerodas zaudējumi, kas pārsniedz to zaudējumu līmeni, kuri tiem citādi būtu radušies, ja likvidācija tiktu veikta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla un citu subordinēto saistību summa nepārsniedz to summu, kas ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka b) apakšpunktā minētajiem kreditoriem nerodas zaudējumi, kas pārsniedz to zaudējumu līmeni, kuri tiem citādi būtu radušies, ja likvidācija tiktu veikta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru.

Ja Valde konstatē, ka saistību kategorijā, kurā ietilpst atbilstīgās saistības, to saistību kopējais apjoms, kuras ir izslēgtas vai, visticamāk, tiks izslēgtas no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas saskaņā ar 27. panta 3. vai 5. punktu, ir vairāk nekā 10 % no minētās kategorijas, Valde novērtē šā punkta pirmās daļas b) punktā minēto risku.

6.   Šā panta 4., 5. un 7. punkta piemērošanas nolūkos atvasināto instrumentu saistības iekļauj kopējās saistībās, pamatojoties uz to, ka tiek pilnībā atzītas darījuma partnera ieskaita tiesības.

Noregulējuma vienības pašu kapitāls, ko izmanto, lai izpildītu apvienoto rezervju prasību, ir atbilstīgs, lai izpildītu šā panta 4., 5. un 7. punktā minēto prasību.

7.   Atkāpjoties no šā panta 3. punkta, Valde var lemt, ka šīs regulas 12.f pantā minēto prasību noregulējuma vienības, kas ir G-SNI vai kas ir noregulējuma vienības, uz ko attiecas šīs regulas 12.d panta 4. vai 5. punkts, izpilda, izmantojot pašu kapitālu, subordinētus atbilstīgos instrumentus vai saistības, kas minētas šā panta 3. punktā, ciktāl sakarā ar to, ka noregulējuma vienībai ir pienākums ievērot apvienoto rezervju prasību un prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs regulas 12.d panta 4. punktā un 12.f pantā, minētā pašu kapitāla, instrumentu un saistību summa nepārsniedz lielāko no šādām summām:

| a) | 8 % no vienības kopējām saistībām, ieskaitot pašu kapitālu; vai |
| --- | --- |

a)

8 % no vienības kopējām saistībām, ieskaitot pašu kapitālu; vai

| b) | summa, kas iegūta, piemērojot formulu A × 2 + B × 2 + C, kurā A, B un C ir šādas summas:

  A= summa, kas izriet no prasības, kura minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

  B= summa, kas izriet no prasības, kura minēta Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā;

  C= summa, kas izriet no apvienoto rezervju prasības. |
| --- | --- |

b)

summa, kas iegūta, piemērojot formulu A × 2 + B × 2 + C, kurā A, B un C ir šādas summas:

A= summa, kas izriet no prasības, kura minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

B= summa, kas izriet no prasības, kura minēta Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā;

C= summa, kas izriet no apvienoto rezervju prasības.

8.   Valde šā panta 7. punktā minētās pilnvaras var īstenot attiecībā uz noregulējuma vienībām, kuras ir G-SNI vai uz kurām attiecas 12.d panta 4 vai 5. punkts, un kuras atbilst vienam no šā punkta otrajā daļā minētajiem nosacījumiem, līdz 30 % no visu to noregulējuma vienību kopējā skaita, kuras ir G-SNI vai uz kurām attiecas 12.d panta 4. vai 5. punkts, un kurām Valde nosaka 12.f pantā minēto prasību.

Valde izskata šādus nosacījumus:

| a) | iepriekš veiktajā noregulējamības novērtējumā ir identificēti būtiski noregulējamības šķēršļi un vai nu:






  i) | pēc 10. panta 11. punktā minēto pasākumu piemērošanas Valdes noteiktajā grafikā nav veikti nekādi korektīvi pasākumi; vai |
| --- | --- | --- |

a)

iepriekš veiktajā noregulējamības novērtējumā ir identificēti būtiski noregulējamības šķēršļi un vai nu:

i)

pēc 10. panta 11. punktā minēto pasākumu piemērošanas Valdes noteiktajā grafikā nav veikti nekādi korektīvi pasākumi; vai

| ii) | identificēto būtisko šķērsli nevar risināt ne ar vienu no 10. panta 11. punktā minētajiem pasākumiem un šā panta 7. punktā minēto pilnvaru īstenošana daļēji vai pilnīgi kompensētu būtiskā šķēršļa negatīvo ietekmi uz noregulējamību; |
| --- | --- |

ii)

identificēto būtisko šķērsli nevar risināt ne ar vienu no 10. panta 11. punktā minētajiem pasākumiem un šā panta 7. punktā minēto pilnvaru īstenošana daļēji vai pilnīgi kompensētu būtiskā šķēršļa negatīvo ietekmi uz noregulējamību;

| b) | Valde uzskata, ka noregulējuma vienības vēlamajai noregulējuma stratēģijai nav lielas iespējamības un ticamības, ņemot vērā vienības lielumu, savstarpējo saistību, tās darbību raksturu, apmēru, risku un sarežģītību, tās juridisko statusu un akciju paketes struktūru; vai |
| --- | --- |

b)

Valde uzskata, ka noregulējuma vienības vēlamajai noregulējuma stratēģijai nav lielas iespējamības un ticamības, ņemot vērā vienības lielumu, savstarpējo saistību, tās darbību raksturu, apmēru, risku un sarežģītību, tās juridisko statusu un akciju paketes struktūru; vai

| c) | Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētā prasība atspoguļo faktu, ka noregulējuma vienība, kas ir G-SNI vai uz kuru attiecas šīs regulas 12.d panta 4. vai 5. punkts, riskantuma ziņā ir starp 20 % riskantāko iestāžu, kurām Valde nosaka šīs regulas 12.a panta 1. punktā minēto prasību. |
| --- | --- |

c)

Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētā prasība atspoguļo faktu, ka noregulējuma vienība, kas ir G-SNI vai uz kuru attiecas šīs regulas 12.d panta 4. vai 5. punkts, riskantuma ziņā ir starp 20 % riskantāko iestāžu, kurām Valde nosaka šīs regulas 12.a panta 1. punktā minēto prasību.

Pirmajā un otrajā daļā minēto procentuālo vērtību piemērošanas nolūkos Valde skaitli, kas iegūts aprēķina rezultātā, noapaļo līdz tuvākajam veselam skaitlim.

9.   Valde, iepriekš apspriedusies ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, pieņem 5. vai 7. punktā minētos lēmumus.

Pieņemot minētos lēmumus, Valde ņem arī vērā:

| a) | to, kāds tirgus dziļums ir noregulējuma vienības pašu kapitāla instrumentiem un subordinētiem atbilstīgajiem instrumentiem, šādu instrumentu, ja tādi ir, cenu noteikšanu un laiku, kas vajadzīgs jebkādu minētā lēmuma izpildei nepieciešamu darījumu veikšanai; |
| --- | --- |

a)

to, kāds tirgus dziļums ir noregulējuma vienības pašu kapitāla instrumentiem un subordinētiem atbilstīgajiem instrumentiem, šādu instrumentu, ja tādi ir, cenu noteikšanu un laiku, kas vajadzīgs jebkādu minētā lēmuma izpildei nepieciešamu darījumu veikšanai;

| b) | to atbilstīgo saistību instrumentu summu, kuri atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem nosacījumiem, ar atlikušo termiņu, kas ir īsāks par vienu gadu no dienas, kurā pieņem lēmumu, lai veiktu kvantitatīvas šā panta 5. un 7. punktā minēto prasību korekcijas; |
| --- | --- |

b)

to atbilstīgo saistību instrumentu summu, kuri atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem nosacījumiem, ar atlikušo termiņu, kas ir īsāks par vienu gadu no dienas, kurā pieņem lēmumu, lai veiktu kvantitatīvas šā panta 5. un 7. punktā minēto prasību korekcijas;

| c) | to instrumentu pieejamību un summu, kuri atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem nosacījumiem, izņemot minētās regulas 72.b panta 2. punkta d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

to instrumentu pieejamību un summu, kuri atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem nosacījumiem, izņemot minētās regulas 72.b panta 2. punkta d) apakšpunktu;

| d) | to, vai salīdzinājumā ar noregulējuma vienības pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām ir nozīmīga tādu saskaņā ar 27. panta 3. vai 5. punktu no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas izslēgtu saistību summa, kuras parastajās maksātnespējas procedūrās ierindojas turpat, kur atrodas visaugstāk ierindotās atbilstīgās saistības, vai pēc tām. Ja izslēgto saistību summa nepārsniedz 5 % no noregulējuma vienības pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summas, uzskata, ka izslēgtā summa nav nozīmīga. Ja summa pārsniedz minēto robežvērtību, izslēgto saistību nozīmīgumu izvērtē Valde; |
| --- | --- |

d)

to, vai salīdzinājumā ar noregulējuma vienības pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām ir nozīmīga tādu saskaņā ar 27. panta 3. vai 5. punktu no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas izslēgtu saistību summa, kuras parastajās maksātnespējas procedūrās ierindojas turpat, kur atrodas visaugstāk ierindotās atbilstīgās saistības, vai pēc tām. Ja izslēgto saistību summa nepārsniedz 5 % no noregulējuma vienības pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summas, uzskata, ka izslēgtā summa nav nozīmīga. Ja summa pārsniedz minēto robežvērtību, izslēgto saistību nozīmīgumu izvērtē Valde;

| e) | noregulējuma vienības darījumdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu, kā arī tās stabilitāti un spēju sniegt ieguldījumus ekonomikā; un |
| --- | --- |

e)

noregulējuma vienības darījumdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu, kā arī tās stabilitāti un spēju sniegt ieguldījumus ekonomikā; un

| f) | iespējamu pārstrukturēšanas izmaksu ietekmi uz noregulējuma vienības rekapitalizāciju. |
| --- | --- |

f)

iespējamu pārstrukturēšanas izmaksu ietekmi uz noregulējuma vienības rekapitalizāciju.

12.d pants

Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasības noteikšana

1.   Valde, iepriekš apspriedusies ar kompetentajām iestādēm, tostarp ar ECB, nosaka 12.a panta 1. punktā minēto prasību, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

| a) | nepieciešamība nodrošināt, ka noregulējuma grupu var noregulēt, noregulējuma vienībai piemērojot noregulējuma instrumentus, tostarp attiecīgā gadījumā iekšējās rekapitalizācijas instrumentu, tā, lai tiktu sasniegti noregulējuma mērķi; |
| --- | --- |

a)

nepieciešamība nodrošināt, ka noregulējuma grupu var noregulēt, noregulējuma vienībai piemērojot noregulējuma instrumentus, tostarp attiecīgā gadījumā iekšējās rekapitalizācijas instrumentu, tā, lai tiktu sasniegti noregulējuma mērķi;

| b) | nepieciešamība attiecīgos gadījumos nodrošināt, ka noregulējuma vienībai un tās meitasuzņēmumiem, kas ir 12. panta 3. punktā minētās iestādes vai vienības, bet ne noregulējuma vienības, ir pietiekams pašu kapitāls un atbilstīgās saistības, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja tām tiktu piemērots attiecīgi iekšējās rekapitalizācijas instruments vai norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras varētu absorbēt zaudējumus un ka kopējo kapitāla rādītāju un, ja piemērojams, attiecīgo vienību sviras rādītāju var atjaunot līdz līmenim, kāds ir vajadzīgs, lai tās varētu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tām ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2014/65/ES; |
| --- | --- |

b)

nepieciešamība attiecīgos gadījumos nodrošināt, ka noregulējuma vienībai un tās meitasuzņēmumiem, kas ir 12. panta 3. punktā minētās iestādes vai vienības, bet ne noregulējuma vienības, ir pietiekams pašu kapitāls un atbilstīgās saistības, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja tām tiktu piemērots attiecīgi iekšējās rekapitalizācijas instruments vai norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras varētu absorbēt zaudējumus un ka kopējo kapitāla rādītāju un, ja piemērojams, attiecīgo vienību sviras rādītāju var atjaunot līdz līmenim, kāds ir vajadzīgs, lai tās varētu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tām ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2014/65/ES;

| c) | nepieciešamība nodrošināt, ka gadījumos, kad noregulējuma plānā paredzēta iespēja, ka dažas atbilstīgo saistību kategorijas tiks izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar šīs regulas 27. panta 5. punktu vai tiks pilnībā pārvestas saņēmējam, izmantojot daļēju pārvedumu, noregulējuma vienībai ir pietiekams pašu kapitāls un citas atbilstīgās saistības, lai absorbētu zaudējumus un atjaunotu tās kopējo kapitāla rādītāju un, ja piemērojams, tās sviras rādītāju līdz līmenim, kāds ir vajadzīgs, lai vienība varētu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tai ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2014/65/ES; |
| --- | --- |

c)

nepieciešamība nodrošināt, ka gadījumos, kad noregulējuma plānā paredzēta iespēja, ka dažas atbilstīgo saistību kategorijas tiks izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar šīs regulas 27. panta 5. punktu vai tiks pilnībā pārvestas saņēmējam, izmantojot daļēju pārvedumu, noregulējuma vienībai ir pietiekams pašu kapitāls un citas atbilstīgās saistības, lai absorbētu zaudējumus un atjaunotu tās kopējo kapitāla rādītāju un, ja piemērojams, tās sviras rādītāju līdz līmenim, kāds ir vajadzīgs, lai vienība varētu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tai ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2014/65/ES;

| d) | vienības lielums, darbības modelis, finansēšanas modelis un riska profils; |
| --- | --- |

d)

vienības lielums, darbības modelis, finansēšanas modelis un riska profils;

| e) | apmērs, kādā vienības maksātnespēja nelabvēlīgi ietekmētu finanšu stabilitāti, tostarp, izplatot kaitīgo ietekmi uz citām iestādēm vai vienībām, kam iemesls ir vienības savstarpējā saistība ar citām minētajām iestādēm vai vienībām, vai pārējo finanšu sistēmu. |
| --- | --- |

e)

apmērs, kādā vienības maksātnespēja nelabvēlīgi ietekmētu finanšu stabilitāti, tostarp, izplatot kaitīgo ietekmi uz citām iestādēm vai vienībām, kam iemesls ir vienības savstarpējā saistība ar citām minētajām iestādēm vai vienībām, vai pārējo finanšu sistēmu.

2.   Ja noregulējuma plānā paredzēts, ka ir jāveic noregulējuma darbība vai ka ir jāizmanto pilnvaras norakstīt un konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar 21. pantu saskaņā ar attiecīgo 8. panta 6. punktā minēto scenāriju, 12.a panta 1. punktā minētā prasība ir vienāda ar summu, kas ir pietiekama, lai nodrošinātu, ka:

| a) | zaudējumi, kuri varētu rasties vienībai, tiek pilnībā absorbēti (“zaudējumu absorbcija”); |
| --- | --- |

a)

zaudējumi, kuri varētu rasties vienībai, tiek pilnībā absorbēti (“zaudējumu absorbcija”);

| b) | noregulējuma vienība un tās meitasuzņēmumi, kas ir 12. panta 1. vai 3. punktā minētās iestādes vai vienības, bet nav noregulējuma vienības, tiek rekapitalizētas līdz līmenim, kas nepieciešams, lai tās varētu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tām ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, Direktīvu 2014/65/ES vai līdzvērtīgu tiesību aktu uz atbilstīgu laikposmu, kurš nav ilgāks par vienu gadu (“rekapitalizācija”). |
| --- | --- |

b)

noregulējuma vienība un tās meitasuzņēmumi, kas ir 12. panta 1. vai 3. punktā minētās iestādes vai vienības, bet nav noregulējuma vienības, tiek rekapitalizētas līdz līmenim, kas nepieciešams, lai tās varētu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tām ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, Direktīvu 2014/65/ES vai līdzvērtīgu tiesību aktu uz atbilstīgu laikposmu, kurš nav ilgāks par vienu gadu (“rekapitalizācija”).

Ja noregulējuma plānā paredzēts, ka vienība tiks likvidēta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru vai citām līdzvērtīgām valsts procedūrām, Valde novērtē, vai ir pamatoti ierobežot 12.a panta 1. punktā minēto prasību attiecībā uz minēto vienību tā, lai tā nepārsniegtu summu, kas ir pietiekama, lai absorbētu zaudējumus saskaņā ar pirmās daļas a) punktu.

Valdes novērtējumā jo īpaši izvērtē otrajā daļā minēto ierobežojumu attiecībā uz jebkādu iespējamu ietekmi uz finanšu stabilitāti un uz risku izplatīt kaitīgu ietekmi uz finanšu sistēmu.

3.   Attiecībā uz noregulējuma vienībām 2. punkta pirmajā daļā minētā summa ir:

| a) | lai aprēķinātu 12.a panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 12.a panta 2. punkta a) apakšpunktu, summa, ko veido:






  i) | noregulējumā absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā un Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajām prasībām attiecībā uz noregulējuma vienību konsolidētā noregulējuma grupas līmenī; un |
| --- | --- | --- |

a)

lai aprēķinātu 12.a panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 12.a panta 2. punkta a) apakšpunktu, summa, ko veido:

i)

noregulējumā absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā un Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajām prasībām attiecībā uz noregulējuma vienību konsolidētā noregulējuma grupas līmenī; un

| ii) | rekapitalizācijas summa, kas ļauj no noregulējuma izrietošai noregulējuma grupai atjaunot atbilstību savai Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajai kopējā kapitāla rādītāja prasībai un savai Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai prasībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas; un |
| --- | --- |

ii)

rekapitalizācijas summa, kas ļauj no noregulējuma izrietošai noregulējuma grupai atjaunot atbilstību savai Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajai kopējā kapitāla rādītāja prasībai un savai Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai prasībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas; un

| b) | lai aprēķinātu 12.a panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 12.a panta 2. punkta b) apakšpunktu, summa, ko veido:






  i) | noregulējumā absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai noregulējuma vienības sviras rādītāja prasībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī; un |
| --- | --- | --- |

b)

lai aprēķinātu 12.a panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 12.a panta 2. punkta b) apakšpunktu, summa, ko veido:

i)

noregulējumā absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai noregulējuma vienības sviras rādītāja prasībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī; un

| ii) | rekapitalizācijas summa, kas ļauj no noregulējuma izrietošai noregulējuma grupai atjaunot atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai sviras rādītāja prasībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas. |
| --- | --- |

ii)

rekapitalizācijas summa, kas ļauj no noregulējuma izrietošai noregulējuma grupai atjaunot atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai sviras rādītāja prasībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas.

Šīs regulas 12.a panta 2. punkta a) apakšpunkta nolūkos prasību, kas minēta 12.a panta 1. punktā, izsaka procentos kā summu, kura aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktu un dalīta ar kopējo riska darījumu vērtību.

Šīs regulas 12.a panta 2. punkta b) apakšpunkta nolūkos prasību, kas minēta 12.a panta 1. punktā, izsaka procentos kā summu, kura aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktu un dalīta ar sviras rādītāja riska darījumu vērtības mēru.

Nosakot šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto individuālo prasību, Valde ņem vērā 27. panta 7. punktā minētās prasības.

Nosakot iepriekšējā daļā minētās rekapitalizācijas summas, Valde:

| a) | izmanto visnesenākās ziņotās vērtības attiecīgajai kopējai riska darījumu vērtībai vai kopējam riska darījumu mērījumam, kurš koriģēts, ņemot vērā jebkādas izmaiņas, kas rodas no noregulējumā plānā paredzētām noregulējuma darbībām; un |
| --- | --- |

a)

izmanto visnesenākās ziņotās vērtības attiecīgajai kopējai riska darījumu vērtībai vai kopējam riska darījumu mērījumam, kurš koriģēts, ņemot vērā jebkādas izmaiņas, kas rodas no noregulējumā plānā paredzētām noregulējuma darbībām; un

| b) | pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, lejupēji vai augšupēji koriģē summu, kas atbilst Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai pašreizējai prasībai, lai noteiktu prasību, kas piemērojama noregulējuma vienībai pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas. |
| --- | --- |

b)

pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, lejupēji vai augšupēji koriģē summu, kas atbilst Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai pašreizējai prasībai, lai noteiktu prasību, kas piemērojama noregulējuma vienībai pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas.

Valde var palielināt pirmās daļas a) apakšpunkta ii) punktā noteikto prasību par atbilstīgu summu, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka vienība pēc noregulējuma pienācīgu laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu, spēj saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos.

Ja piemēro šā punkta sesto daļu, minētajā daļā minēto summu nosaka līdzvērtīgu apvienoto rezervju prasībai, kas jāpiemēro pēc noregulējuma instrumentu piemērošanas, atņemot summu, kas minēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punkta a) apakšpunktā.

Šā punkta sestajā daļā minēto summu koriģē lejupēji, ja pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, Valde secina, ka būtu iespējams un ticams, ka mazāka summa ir pietiekama, lai saglabātu tirgus uzticēšanos un nodrošinātu gan iestādes vai 12.panta 1. punktā minētās vienības kritiski svarīgo ekonomisko funkciju izpildes turpināšanu, gan tās piekļuvi finansējumam, neizmantojot nekādu citu ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem kā vien iemaksas no Fonda, saskaņā ar 27. panta 7. punktu un 76. panta 3. punktu, pēc noregulējuma stratēģijas īstenošanas. Minēto summu koriģē augšupēji, ja pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, Valde secina, ka augstāka summa ir nepieciešama, lai saglabātu pietiekamu tirgus uzticēšanos un nodrošinātu iestādes vai 12. panta 1. punktā minētās vienības kritiski svarīgo ekonomisko funkciju izpildes turpināšanu un tās piekļuvi finansējumam, neizmantojot nekādu citu ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem kā vien iemaksas no Fonda, saskaņā ar 27. panta 7. punktu un 76. panta 3. punktu, pienācīgā laikposmā, kas nepārsniedz vienu gadu.

4.   Attiecībā uz noregulējuma vienībām, uz ko neattiecas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pants un kas ietilpst noregulējuma grupā, kuras kopējie aktīvi pārsniedz EUR 100 miljardus, šā panta 3. punktā minētās prasības līmenis ir vismaz vienāds ar:

| a) | 13,5 %, ja aprēķina saskaņā ar 12.a panta 2. punkta a) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

a)

13,5 %, ja aprēķina saskaņā ar 12.a panta 2. punkta a) apakšpunktu; un

| b) | 5 %, ja aprēķina saskaņā ar 12.a panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

5 %, ja aprēķina saskaņā ar 12.a panta 2. punkta b) apakšpunktu.

Atkāpjoties no 12.c panta, šā punkta pirmajā daļā minētās noregulējuma vienības nodrošina atbilstību šā punkta pirmajā daļā minētajam prasības līmenim, kas ir vienāds ar 13,5 %, ja tiek aprēķināts saskaņā ar 12.a panta 2. punkta a) apakšpunktu, un 5 %, ja tiek aprēķināts saskaņā ar 12.a panta 2. punkta b) apakšpunktu, izmantojot pašu kapitālu, subordinētus atbilstīgos instrumentus vai saistības, kas minētas šīs regulas 12.c panta 3. punktā.

5.   Pēc noregulējuma vienības valsts noregulējuma iestādes lūguma Valde šā panta 4. punktā paredzētās prasības piemēro noregulējuma vienībai, uz ko neattiecas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pants un kas pieder pie noregulējuma grupas, kuras kopējie aktīvi ir mazāki par EUR 100 miljardiem un kuru valsts noregulējuma iestādes novērtējusi kā tādu, kas maksātnespējas gadījumā, visticamāk, radīs sistēmisku risku.

Pieņemot lēmumu iesniegt šā punkta pirmajā daļā minēto lūgumu, valsts noregulējuma iestāde ņem vērā:

| a) | noguldījumu prevalenci un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī; |
| --- | --- |

a)

noguldījumu prevalenci un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī;

| b) | apmēru, kādā ir ierobežota atbilstīgo saistību piekļuve kapitāla tirgiem; |
| --- | --- |

b)

apmēru, kādā ir ierobežota atbilstīgo saistību piekļuve kapitāla tirgiem;

| c) | apmēru, kādā noregulējuma vienībai paļaujas uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu 12.f pantā minēto prasību. |
| --- | --- |

c)

apmēru, kādā noregulējuma vienībai paļaujas uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu 12.f pantā minēto prasību.

Tas, ka nav valsts noregulējuma iestādes lūguma, ievērojot šā punkta pirmo daļu, neskar 12.c panta 5. punktā paredzēto Valdes lēmumu.

6.   Attiecībā uz vienībām, kas pašas nav noregulējuma vienības, 2. punkta pirmajā daļā minētā summa ir:

| a) | lai aprēķinātu 12.a panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 12.a panta 2. punkta a) apakšpunktu, summa, ko veido:






  i) | absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā un Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajām prasībām attiecībā uz vienību; un |
| --- | --- | --- |

a)

lai aprēķinātu 12.a panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 12.a panta 2. punkta a) apakšpunktu, summa, ko veido:

i)

absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā un Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajām prasībām attiecībā uz vienību; un

| ii) | rekapitalizācijas summa, kas vienībai ļauj atjaunot atbilstību savai Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajai kopējā kapitāla rādītāja prasībai un savai Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai prasībai pēc tam, kad ir izmantotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar šīs regulas 21. pantu, vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma; un |
| --- | --- |

ii)

rekapitalizācijas summa, kas vienībai ļauj atjaunot atbilstību savai Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajai kopējā kapitāla rādītāja prasībai un savai Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai prasībai pēc tam, kad ir izmantotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar šīs regulas 21. pantu, vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma; un

| b) | lai aprēķinātu 12.a panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 12.a panta 2. punkta b) apakšpunktu, summa, ko veido:






  i) | absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai vienības sviras rādītāja prasībai; un |
| --- | --- | --- |

b)

lai aprēķinātu 12.a panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 12.a panta 2. punkta b) apakšpunktu, summa, ko veido:

i)

absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai vienības sviras rādītāja prasībai; un

| ii) | rekapitalizācijas summa, kas vienībai ļauj atjaunot atbilstību tās sviras rādītāja prasībai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā, pēc tam, kad ir izmantotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar šīs regulas 21. pantu, vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma. |
| --- | --- |

ii)

rekapitalizācijas summa, kas vienībai ļauj atjaunot atbilstību tās sviras rādītāja prasībai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā, pēc tam, kad ir izmantotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar šīs regulas 21. pantu, vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma.

Šīs regulas 12.a panta 2. punkta a) apakšpunkta nolūkos prasību, kas minēta 12.a panta 1. punktā, izsaka procentos kā summu, kura aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktu un dalīta ar kopējo riska darījumu vērtību.

Šīs regulas 12.a panta 2. punkta b) apakšpunkta nolūkos prasību, kas minēta 12.a panta 1. punktā, izsaka procentos kā summu, kura aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktu un dalīta ar kopējo riska darījumu vērtības mēru.

Nosakot šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto individuālo prasību, Valde ņem vērā 27. panta 7. punktā minētās prasības.

Nosakot iepriekšējā daļā minētās rekapitalizācijas summas, Valde:

| a) | izmanto visnesenākās ziņotās vērtības attiecīgajai kopējai riska darījumu vērtībai vai kopējam riska darījumu mērījumam, kurš koriģēts, ņemot vērā jebkādas izmaiņas, kas rodas no noregulējuma plānā paredzētām darbībām; un |
| --- | --- |

a)

izmanto visnesenākās ziņotās vērtības attiecīgajai kopējai riska darījumu vērtībai vai kopējam riska darījumu mērījumam, kurš koriģēts, ņemot vērā jebkādas izmaiņas, kas rodas no noregulējuma plānā paredzētām darbībām; un

| b) | pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, lejupēji vai augšupēji koriģē summu, kas atbilst Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai pašreizējai prasībai, lai noteiktu prasību, kas piemērojama noregulējuma vienībai pēc tam, kad izmantotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar šīs regulas 21. pantu vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma. |
| --- | --- |

b)

pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, lejupēji vai augšupēji koriģē summu, kas atbilst Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai pašreizējai prasībai, lai noteiktu prasību, kas piemērojama noregulējuma vienībai pēc tam, kad izmantotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar šīs regulas 21. pantu vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma.

Valde var palielināt pirmās daļas a) apakšpunkta ii) punktā noteikto prasību par pienācīgu summu, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka pēc tam, kad būs īstenotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar 21. pantu, vienība pienācīgu laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu, spēj saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos.

Ja piemēro šā punkta sesto daļu, minētajā daļā minēto summu nosaka līdzvērtīgu apvienoto rezervju prasībai, kas jāpiemēro pēc šīs regulas 21. pantā minēto pilnvaru īstenošanas vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma, atņemot summu, kas minēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punkta a) apakšpunktā.

Šā punkta sestajā daļā minēto summu koriģē lejupēji, ja pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, Valde secina, ka būtu iespējams un ticams, ka mazāka summa ir pietiekama, lai nodrošinātu tirgus uzticēšanos un nodrošinātu gan 12. panta 1. punktā minētās iestādes vai vienības kritiski svarīgo ekonomisko funkciju izpildes turpināšanu, gan tās piekļuvi finansējumam, neizmantojot nekādu citu ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem kā vien iemaksas no Fonda, saskaņā ar 27. panta 7. punktu un 76. panta 3. punktu, pēc 21. pantā minēto pilnvaru īstenošanas vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma. Minēto summu koriģē augšupēji, ja pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, Valde secina, ka augstāka summa ir nepieciešama, lai saglabātu pietiekamu tirgus uzticēšanos un nodrošinātu gan 12. panta 1. punktā minētās iestādes vai vienības kritiski svarīgu ekonomisko funkciju izpildes turpināšanu, gan tās piekļuvi finansējumam, neizmantojot nekādu citu ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem kā vien iemaksas no Fonda, saskaņā ar 27. panta 7. punktu un 76. panta 3. punktu, pienācīgā laikposmā, kas nepārsniedz vienu gadu.

7.   Ja Valde sagaida, ka konkrētas atbilstīgo saistību kategorijas, visticamāk, tiks pilnībā vai daļēji izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas, ievērojot 27. panta 5. punktu, vai varētu tikt pilnībā pārvestas saņēmējam, izmantojot daļēju pārvedumu, 12.a panta 1. punktā minēto prasību izpilda, izmantojot pašu kapitālu vai citas atbilstīgās saistības, kas ir pietiekamas, lai:

| a) | segtu to izslēgto saistību summu, kuras noteiktas saskaņā ar 27. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

segtu to izslēgto saistību summu, kuras noteiktas saskaņā ar 27. panta 5. punktu;

| b) | nodrošinātu, ka tiek izpildīti 2. punktā minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

nodrošinātu, ka tiek izpildīti 2. punktā minētie nosacījumi.

8.   Jebkāds Valdes lēmums piemērot pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību saskaņā ar šo pantu ietver minētā lēmuma pamatojumu, tostarp pilnīgu novērtējumu par šā panta 2.–7. punktā minētajiem elementiem, un Valde to bez liekas kavēšanās pārskata, lai atspoguļotu jebkādas izmaiņas Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētās prasības līmenī.

9.   Šā panta 3. un 6. punkta nolūkos kapitāla prasības interpretē saskaņā ar kompetentās iestādes piemērotajiem pārejas noteikumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 Desmitās daļas I sadaļas 1., 2. un 4. nodaļā un valsts tiesību aktu noteikumos, ar ko īsteno iespējas, kuras kompetentajām iestādēm piešķirtas saskaņā ar minēto regulu.

12.e pants

Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasības noteikšana G-SNI noregulējuma vienībām un ārpussavienības G-SNI svarīgiem Savienības meitasuzņēmumiem

1.   Šīs regulas 12a. panta 1. punktā minēto prasību noregulējuma vienībai, kas ir G-SNI vai G-SNI daļa, veido:

| a) | prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 494. pantā; un |
| --- | --- |

a)

prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 494. pantā; un

| b) | jebkāda pašu kapitāla un atbilstīgo saistību papildu prasība, kuru Valde noteikusi konkrēti minētajai vienībai saskaņā ar šā panta 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

jebkāda pašu kapitāla un atbilstīgo saistību papildu prasība, kuru Valde noteikusi konkrēti minētajai vienībai saskaņā ar šā panta 3. punktu.

2.   Šīs regulas 12.a panta 1. punktā minētajā prasībā attiecībā uz ārpussavienības G-SNI svarīgu Savienības meitasuzņēmumu, ietilpst šādi elementi:

| a) | prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.b un 494. pantā; un |
| --- | --- |

a)

prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.b un 494. pantā; un

| b) | jebkāda pašu kapitāla un atbilstīgo saistību papildu prasība, kuru Valde noteikusi konkrēti minētajai vienībai saskaņā ar šā panta 3. punktu un kura jāizpilda, izmantojot pašu kapitālu un saistības, kuras atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.g panta un 92.b panta 2. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

jebkāda pašu kapitāla un atbilstīgo saistību papildu prasība, kuru Valde noteikusi konkrēti minētajai vienībai saskaņā ar šā panta 3. punktu un kura jāizpilda, izmantojot pašu kapitālu un saistības, kuras atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.g panta un 92.b panta 2. punkta nosacījumiem.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punkta b) apakšpunktā minēto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību papildu prasību Valde piemēro tikai:

| a) | tad, ja šā panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 2. punkta a) apakšpunktā minētā prasība nav pietiekama, lai izpildītu 12.d panta nosacījumus; un |
| --- | --- |

a)

tad, ja šā panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 2. punkta a) apakšpunktā minētā prasība nav pietiekama, lai izpildītu 12.d panta nosacījumus; un

| b) | tādā mērā, lai nodrošinātu, ka 12.d panta nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

b)

tādā mērā, lai nodrošinātu, ka 12.d panta nosacījumi ir izpildīti.

4.   Jebkāds Valdes lēmums piemērot pašu kapitāla un atbilstīgo saistību papildu prasību saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunktu vai šā panta 2. punkta b) apakšpunktu ietver minētā lēmuma pamatojumu, tostarp pilnīgu novērtējumu par šā panta 3. punktā minētajiem elementiem, un Valde to bez liekas kavēšanās pārskata, lai atspoguļotu jebkādas izmaiņas noregulējuma grupai vai ārpussavienības G-SNI svarīgam Savienības meitasuzņēmumam piemērojamās Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētās prasības līmenī.

12.f pants

Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasības piemērošana noregulējuma vienībām

1.   Noregulējuma vienības 12.c–12.e pantā noteiktās prasības izpilda konsolidēti noregulējuma grupas līmenī.

2.   Valde, iepriekš apspriedusies ar grupas līmeņa noregulējuma iestādi, ja minētā iestāde nav Valde, un konsolidētās uzraudzības iestādi, pamatojoties uz 12.c–12.e pantā noteiktajām prasībām un pamatojoties uz to, vai grupas trešās valsts meitasuzņēmumi saskaņā ar noregulējuma plānu ir jānoregulē atsevišķi, nosaka 12.a panta 1. punktā minēto prasību attiecībā uz noregulējuma vienību, kas konsolidētās noregulējuma grupas līmenī uzņēmējdarbību veic iesaistītā dalībvalstī.

3.   Attiecībā uz noregulējuma grupām, kas identificētas saskaņā ar 3. panta 1. punkta 24.b) apakšpunkta b) punktu, Valde – atkarībā no solidaritātes mehānisma iezīmēm un vēlamās noregulējuma stratēģijas iezīmēm – lemj par to, kurām noregulējuma grupas vienībām ir jāatbilst 12.d panta 3. un 4. punktam un 12.e panta 1. punktam, lai nodrošinātu, ka visa noregulējuma grupa kopā atbilst šā panta 1. un 2. punktā minētajām prasībām, un kā šādām vienībām tas jādara saskaņā ar noregulējuma plānu.

12.g pants

Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības piemērošana vienībām, kas pašas nav noregulējuma vienības

1.   Iestādes, kas ir noregulējuma vienības vai trešās valsts vienības meitasuzņēmumi, bet pašas nav noregulējuma vienības, individuāli izpilda 12.d pantā minētās prasības.

Valde, iepriekš apspriedusies ar kompetentajām iestādēm, tostarp ECB, var nolemt šajā pantā noteikto prasību piemērot 2. panta b) punktā minētajai vienībai, kas ir noregulējuma vienības meitasuzņēmums, bet pati nav noregulējuma vienība.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, Savienības mātesuzņēmumi, kas paši nav noregulējuma vienības, bet ir trešo valstu vienību meitasuzņēmumi, konsolidēti izpilda 12.d un 12.e pantā noteiktās prasības.

Attiecībā uz noregulējuma grupām, kuras identificētas saskaņā ar 3. panta 1. punkta 24.b) apakšpunkta b) punktu, tās kredītiestādes, kas ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, bet pašas nav noregulējuma vienības, centrālā iestāde, kura pati nav noregulējuma vienība, un jebkuras noregulējuma vienības, uz kurām neattiecas 12.f panta 3. punktā noteikta prasība, individuāli izpilda 12.d panta 6. punktā noteiktās prasības.

Šīs regulas 12.a panta 1. punktā minēto prasību šajā punktā minētai vienībai nosaka, pamatojoties uz 12.d pantā noteiktajām prasībām.

2.   Šīs regulas 12.a panta 1. punktā minēto prasību šā panta 1. punktā minētām vienībām izpilda, izmantojot vienu vai vairākus no turpmāk minētajiem:

| a) | saistības:






  i) | ko emitē noregulējuma vienībai un kuras noregulējuma vienība pērk tieši vai netieši ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību starpniecību, kas ir nopirkusi saistības no vienības, uz kuru attiecas šis pants, vai kuras emitē tā brīža akcionāram, kas neietilpst tajā pašā noregulējuma grupā, un kuras tā brīža akcionārs pērk, ciktāl norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošana saskaņā ar 21. pantu neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu; |
| --- | --- | --- |

a)

saistības:

i)

ko emitē noregulējuma vienībai un kuras noregulējuma vienība pērk tieši vai netieši ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību starpniecību, kas ir nopirkusi saistības no vienības, uz kuru attiecas šis pants, vai kuras emitē tā brīža akcionāram, kas neietilpst tajā pašā noregulējuma grupā, un kuras tā brīža akcionārs pērk, ciktāl norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošana saskaņā ar 21. pantu neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu;

| ii) | kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem atbilstības kritērijiem, izņemot minētās regulas 72.b panta 2. punkta b), c), k), l) un m) apakšpunktu un 72.b panta 3.–5. punktu; |
| --- | --- |

ii)

kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem atbilstības kritērijiem, izņemot minētās regulas 72.b panta 2. punkta b), c), k), l) un m) apakšpunktu un 72.b panta 3.–5. punktu;

| iii) | kas parastajā maksātnespējas procedūrā tiek ierindotas pēc saistībām, kas neatbilst i) punktā minētajiem nosacījumiem un nav atbilstīgas pašu kapitāla prasībām; |
| --- | --- |

iii)

kas parastajā maksātnespējas procedūrā tiek ierindotas pēc saistībām, kas neatbilst i) punktā minētajiem nosacījumiem un nav atbilstīgas pašu kapitāla prasībām;

| iv) | kas ir pakļautas norakstīšanas vai konvertācijas pilnvarām saskaņā ar 21. pantu veidā, kas atbilst noregulējuma grupas noregulējuma stratēģijai, konkrēti, neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu; |
| --- | --- |

iv)

kas ir pakļautas norakstīšanas vai konvertācijas pilnvarām saskaņā ar 21. pantu veidā, kas atbilst noregulējuma grupas noregulējuma stratēģijai, konkrēti, neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu;

| v) | kuru īpašumtiesību iegādi tieši vai netieši nefinansē vienība, uz kuru attiecas šis pants; |
| --- | --- |

v)

kuru īpašumtiesību iegādi tieši vai netieši nefinansē vienība, uz kuru attiecas šis pants;

| vi) | kuras reglamentējošie noteikumi tieši vai netieši nenorāda, ka vienībai, uz kuru attiecas šis pants, izņemot minētās vienības maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā, saistības attiecīgi tiktu atsauktas, dzēstas, atpirktas vai pirms termiņa atmaksātas, un minētā vienība nesniedz citā veidā šādu norādi; |
| --- | --- |

vi)

kuras reglamentējošie noteikumi tieši vai netieši nenorāda, ka vienībai, uz kuru attiecas šis pants, izņemot minētās vienības maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā, saistības attiecīgi tiktu atsauktas, dzēstas, atpirktas vai pirms termiņa atmaksātas, un minētā vienība nesniedz citā veidā šādu norādi;

| vii) | kuras reglamentējošie noteikumi neparedz turētājam tiesības paātrināt nākotnes grafikā noteikto procentu vai pamatsummas maksājumu, izņemot vienības, uz kuru attiecas šis pants, maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā; |
| --- | --- |

vii)

kuras reglamentējošie noteikumi neparedz turētājam tiesības paātrināt nākotnes grafikā noteikto procentu vai pamatsummas maksājumu, izņemot vienības, uz kuru attiecas šis pants, maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā;

| viii) | par kurām attiecīgi maksājamo procentu vai dividenžu maksājumu līmenis netiek grozīts, pamatojoties uz vienības, uz kuru attiecas šis pants, vai tās mātesuzņēmuma kredītstāvokli; |
| --- | --- |

viii)

par kurām attiecīgi maksājamo procentu vai dividenžu maksājumu līmenis netiek grozīts, pamatojoties uz vienības, uz kuru attiecas šis pants, vai tās mātesuzņēmuma kredītstāvokli;

| b) | pašu kapitālu šādā veidā:






  i) | pirmā līmeņa pamata kapitāls, un |
| --- | --- | --- |

b)

pašu kapitālu šādā veidā:

i)

pirmā līmeņa pamata kapitāls, un

| ii) | cits pašu kapitāls, ko:






  — | emitē vienībām, kuras ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, un ko pērk šīs vienības, vai |
| --- | --- | --- |

ii)

cits pašu kapitāls, ko:

—

emitē vienībām, kuras ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, un ko pērk šīs vienības, vai

| — | emitē vienībām, kuras neietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, un ko pērk šīs vienības, ciktāl norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošana saskaņā ar 21. pantu neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu. |
| --- | --- |

—

emitē vienībām, kuras neietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, un ko pērk šīs vienības, ciktāl norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošana saskaņā ar 21. pantu neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu.

3.   Valde var atļaut prasību izpildīt pilnībā vai daļēji ar garantiju, ko sniedz noregulējuma vienība, kura atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | gan meitasuzņēmums, gan noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā iesaistītajā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā; |
| --- | --- |

a)

gan meitasuzņēmums, gan noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā iesaistītajā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā;

| b) | noregulējuma vienība atbilst 12.f pantā minētajai prasībai; |
| --- | --- |

b)

noregulējuma vienība atbilst 12.f pantā minētajai prasībai;

| c) | garantija tiek sniegta vismaz par summu, kas ir līdzvērtīga tās prasības summai, kuru garantija aizstāj; |
| --- | --- |

c)

garantija tiek sniegta vismaz par summu, kas ir līdzvērtīga tās prasības summai, kuru garantija aizstāj;

| d) | garantija tiek piemērota, ja meitasuzņēmums nespēj samaksāt savus parādus vai citas saistības noteiktajā termiņā, vai ja attiecībā uz meitasuzņēmumu ir izdarīts konstatējums saskaņā ar 21. panta 3. punktu – atkarībā no tā, kas iestājas agrāk; |
| --- | --- |

d)

garantija tiek piemērota, ja meitasuzņēmums nespēj samaksāt savus parādus vai citas saistības noteiktajā termiņā, vai ja attiecībā uz meitasuzņēmumu ir izdarīts konstatējums saskaņā ar 21. panta 3. punktu – atkarībā no tā, kas iestājas agrāk;

| e) | garantija tiek nodrošināta attiecībā uz vismaz 50 % no tās summas, izmantojot finanšu nodrošinājuma līgumu, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/47/EK (*1) 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

e)

garantija tiek nodrošināta attiecībā uz vismaz 50 % no tās summas, izmantojot finanšu nodrošinājuma līgumu, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/47/EK (*1) 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| f) | garantijas nodrošinājums atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 197. panta prasībām, kas pēc atbilstoši konservatīviem diskontiem ir pietiekami, lai segtu summu, kas nodrošināta, kā minēts e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

f)

garantijas nodrošinājums atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 197. panta prasībām, kas pēc atbilstoši konservatīviem diskontiem ir pietiekami, lai segtu summu, kas nodrošināta, kā minēts e) apakšpunktā;

| g) | garantijas nodrošinājums nav apgrūtināts, un jo īpaši tas netiek izmantots kā nodrošinājums, lai segtu jebkādu citu garantiju; |
| --- | --- |

g)

garantijas nodrošinājums nav apgrūtināts, un jo īpaši tas netiek izmantots kā nodrošinājums, lai segtu jebkādu citu garantiju;

| h) | nodrošinājumam ir faktisks termiņš, kas atbilst tādam pašam termiņa nosacījumam kā Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.c panta 1. punktā minētais; un |
| --- | --- |

h)

nodrošinājumam ir faktisks termiņš, kas atbilst tādam pašam termiņa nosacījumam kā Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.c panta 1. punktā minētais; un

| i) | nodrošinājuma pārvešanai no noregulējuma vienības uz attiecīgo meitasuzņēmumu nav juridisku, regulatīvu vai operatīvu šķēršļu, tostarp gadījumos, kad noregulējuma darbība tiek veikta attiecībā uz noregulējuma vienību.
  Pirmās daļas i) apakšpunkta nolūkos pēc Valdes lūguma noregulējuma vienība rakstiskā veidā sniedz neatkarīgu un pamatotu juridisko atzinumu vai citādā veidā pienācīgi pierāda, ka nav juridisku, regulatīvu vai operatīvu šķēršļu nodrošinājuma pārvešanai no noregulējuma vienības uz attiecīgo meitasuzņēmumu. |
| --- | --- |

i)

nodrošinājuma pārvešanai no noregulējuma vienības uz attiecīgo meitasuzņēmumu nav juridisku, regulatīvu vai operatīvu šķēršļu, tostarp gadījumos, kad noregulējuma darbība tiek veikta attiecībā uz noregulējuma vienību.

Pirmās daļas i) apakšpunkta nolūkos pēc Valdes lūguma noregulējuma vienība rakstiskā veidā sniedz neatkarīgu un pamatotu juridisko atzinumu vai citādā veidā pienācīgi pierāda, ka nav juridisku, regulatīvu vai operatīvu šķēršļu nodrošinājuma pārvešanai no noregulējuma vienības uz attiecīgo meitasuzņēmumu.

12.h pants

Atbrīvojums attiecībā uz pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību, ko piemēro vienībām, kuras pašas nav noregulējuma vienības

1.   Valde noregulējuma vienības meitasuzņēmumu, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītā dalībvalstī, var atbrīvot no 12.g panta piemērošanas, ja:

| a) | gan meitasuzņēmums, gan noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā iesaistītajā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā; |
| --- | --- |

a)

gan meitasuzņēmums, gan noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā iesaistītajā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā;

| b) | noregulējuma vienība atbilst 12.f pantā minētajai prasībai; |
| --- | --- |

b)

noregulējuma vienība atbilst 12.f pantā minētajai prasībai;

| c) | nepastāv vai nav paredzami nekādi būtiski, praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai noregulējuma vienība veiktu tūlītēju pašu kapitāla pārvešanu vai saistību atmaksāšanu meitasuzņēmumam, attiecībā uz kuru ir izdarīts konstatējums saskaņā ar 21. panta 3. punktu, jo īpaši tad, ja attiecībā uz noregulējuma vienību tiek veikta noregulējuma darbība; |
| --- | --- |

c)

nepastāv vai nav paredzami nekādi būtiski, praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai noregulējuma vienība veiktu tūlītēju pašu kapitāla pārvešanu vai saistību atmaksāšanu meitasuzņēmumam, attiecībā uz kuru ir izdarīts konstatējums saskaņā ar 21. panta 3. punktu, jo īpaši tad, ja attiecībā uz noregulējuma vienību tiek veikta noregulējuma darbība;

2.   Valde noregulējuma vienības meitasuzņēmumu, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītā dalībvalstī, var atbrīvot no 12.g panta piemērošanas, ja:

| a) | gan meitasuzņēmums, gan tā mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā iesaistītajā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā; |
| --- | --- |

a)

gan meitasuzņēmums, gan tā mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā iesaistītajā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā;

| b) | mātesuzņēmums minētajā iesaistītajā dalībvalstī konsolidēti atbilst 12.a panta 1. punktā minētajai prasībai; |
| --- | --- |

b)

mātesuzņēmums minētajā iesaistītajā dalībvalstī konsolidēti atbilst 12.a panta 1. punktā minētajai prasībai;

| c) | nepastāv vai nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai mātesuzņēmums veiktu tūlītēju pašu kapitāla pārvešanu vai saistību atmaksāšanu meitasuzņēmumam, attiecībā uz kuru ir izdarīts konstatējums saskaņā ar 21. panta 3. punktu, jo īpaši tad, ja attiecībā uz mātesuzņēmumu tiek veikta noregulējuma darbība. |
| --- | --- |

c)

nepastāv vai nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai mātesuzņēmums veiktu tūlītēju pašu kapitāla pārvešanu vai saistību atmaksāšanu meitasuzņēmumam, attiecībā uz kuru ir izdarīts konstatējums saskaņā ar 21. panta 3. punktu, jo īpaši tad, ja attiecībā uz mātesuzņēmumu tiek veikta noregulējuma darbība.

12.i pants

Nepiemērošana centrālajai iestādei un kredītiestādēm, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei

Valde no 12.g panta piemērošanas var daļēji vai pilnībā atbrīvot centrālo iestādi vai kredītiestādi, kura ir pastāvīgi radniecīga centrālajai iestādei, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | kredītiestādes un centrālā iestāde ir pakļautas vienas un tās pašas kompetentās iestādes veiktai uzraudzībai, veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā iesaistītajā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā; |
| --- | --- |

a)

kredītiestādes un centrālā iestāde ir pakļautas vienas un tās pašas kompetentās iestādes veiktai uzraudzībai, veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā iesaistītajā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā;

| b) | centrālās iestādes un tās pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu saistības ir solidāras vai centrālā iestāde pilnībā garantē savu pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu saistības; |
| --- | --- |

b)

centrālās iestādes un tās pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu saistības ir solidāras vai centrālā iestāde pilnībā garantē savu pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu saistības;

| c) | pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību un centrālās iestādes un visu pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu maksātspējas un likviditātes minimuma prasību uzrauga kā vienotu veselumu, pamatojoties uz minēto iestāžu konsolidētajiem pārskatiem; |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību un centrālās iestādes un visu pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu maksātspējas un likviditātes minimuma prasību uzrauga kā vienotu veselumu, pamatojoties uz minēto iestāžu konsolidētajiem pārskatiem;

| d) | centrālajai iestādei pastāvīgi radniecīgas kredītiestādes atbrīvojuma gadījumā – centrālās iestādes vadība ir pilnvarota izdot rīkojumus pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu vadībai; |
| --- | --- |

d)

centrālajai iestādei pastāvīgi radniecīgas kredītiestādes atbrīvojuma gadījumā – centrālās iestādes vadība ir pilnvarota izdot rīkojumus pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu vadībai;

| e) | attiecīgā noregulējuma grupa atbilst 12.f panta 3. punktā minētajai prasībai; un |
| --- | --- |

e)

attiecīgā noregulējuma grupa atbilst 12.f panta 3. punktā minētajai prasībai; un

| f) | nepastāv vai nav paredzami nekādi būtiski, praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai noregulējuma gadījumā veiktu tūlītēju pašu kapitāla pārvešanu vai saistību atmaksāšanu starp centrālo iestādi un pastāvīgi radniecīgajām kredītiestādēm. |
| --- | --- |

f)

nepastāv vai nav paredzami nekādi būtiski, praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai noregulējuma gadījumā veiktu tūlītēju pašu kapitāla pārvešanu vai saistību atmaksāšanu starp centrālo iestādi un pastāvīgi radniecīgajām kredītiestādēm.

12.j pants

Pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību pārkāpumi

1.   Visus gadījumus, kad netiek ievērota 12.f vai 12.g pantā minētā pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasība, risina, izmantojot vismaz vienu no šiem līdzekļiem:

| a) | pilnvaras risināt vai novērst šķēršļus noregulējamībai saskaņā ar 10. pantu; |
| --- | --- |

a)

pilnvaras risināt vai novērst šķēršļus noregulējamībai saskaņā ar 10. pantu;

| b) | pilnvaras, kas minētas 10.a pantā; |
| --- | --- |

b)

pilnvaras, kas minētas 10.a pantā;

| c) | pasākumus, kas minēti Direktīvas 2013/36/ES 104. pantā; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, kas minēti Direktīvas 2013/36/ES 104. pantā;

| d) | agrīnas intervences pasākumus saskaņā ar 13. pantu; |
| --- | --- |

d)

agrīnas intervences pasākumus saskaņā ar 13. pantu;

| e) | administratīvus sodus un citus administratīvus pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 110. un 111. pantu. |
| --- | --- |

e)

administratīvus sodus un citus administratīvus pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 110. un 111. pantu.

Turklāt Valde vai ECB var veikt novērtējumu par to, vai iestāde kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga saskaņā ar 18. pantu.

2.   Valde, noregulējuma iestādes un iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes savstarpēji apspriežas, īstenojot savas attiecīgās pilnvaras, kas minētas 1. punktā.

12.k pants

Pārejas un pēcnoregulējuma pasākumi

1.   Atkāpjoties no 12.a panta 1. punkta, Valde un valstu noregulējuma iestādes 12. panta 1. un 3. punktā minētajām vienībām nosaka pienācīgus pārejas laikposmus, lai vienības varētu izpildīt 12.f vai 12.g pantā noteiktās prasības vai attiecīgā gadījumā prasības, kas izriet no 12.c panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas. Termiņš, līdz kuram vienībām ir jāizpilda 12.f vai 12.g pantā noteiktās prasības vai prasības, kas izriet no 12.c panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas, ir 2024. gada 1. janvāris.

Valde attiecībā uz 12.f vai 12.g pantā noteiktajām prasībām vai attiecīgā gadījumā prasībām, kas izriet no 12.c panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas, nosaka starpposma mērķrādītājus, ko 12. panta 1. un 3. punktā minētās vienības izpilda 2022. gada 1. janvārī. Ar starpposma mērķrādītāju līmeņiem parasti nodrošina pašu kapitāla un atbilstīgo saistību lineāru palielinājumu līdz prasības izpildei.

Valde var noteikt pārejas laikposmu, kas beidzas pēc 2024. gada 1. janvāra, ja tas ir pienācīgi pamatoti un lietderīgi, pamatojoties uz 7. punktā minētajiem kritērijiem un ņemot vērā:

| a) | vienības finansiālās situācijas attīstību; |
| --- | --- |

a)

vienības finansiālās situācijas attīstību;

| b) | izredzes, ka vienība saprātīgā termiņā spēs nodrošināt to, ka tiek izpildītas 12.f vai 12.g pantā noteiktās prasības vai prasība, kas izriet no 12.c panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas; un |
| --- | --- |

b)

izredzes, ka vienība saprātīgā termiņā spēs nodrošināt to, ka tiek izpildītas 12.f vai 12.g pantā noteiktās prasības vai prasība, kas izriet no 12.c panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas; un

| c) | to, vai vienība spēj aizstāt saistības, kas vairs neatbilst atbilstības vai termiņa kritērijiem, kuri noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b un 72.c pantā un šīs regulas 12.c pantā vai 12.g panta 2. punktā, un, ja neatbilst, – vai minētajai nespējai ir īpašs raksturs vai tā saistīta ar tirgus traucējumiem. |
| --- | --- |

c)

to, vai vienība spēj aizstāt saistības, kas vairs neatbilst atbilstības vai termiņa kritērijiem, kuri noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b un 72.c pantā un šīs regulas 12.c pantā vai 12.g panta 2. punktā, un, ja neatbilst, – vai minētajai nespējai ir īpašs raksturs vai tā saistīta ar tirgus traucējumiem.

2.   Termiņš, līdz kuram noregulējuma vienībām ir jāizpilda 12.d panta 4. vai 5. punktā minēto prasību minimuma līmenis, ir 2022. gada 1. janvāris.

3.   Šīs regulas 12.d panta 4. un 5. punktā minētās prasības minimuma līmeni nepiemēro divu gadu laikā pēc šādas dienas:

| a) | kad Valde vai valsts noregulējuma iestāde ir piemērojusi iekšējās rekapitalizācijas instrumentu; vai |
| --- | --- |

a)

kad Valde vai valsts noregulējuma iestāde ir piemērojusi iekšējās rekapitalizācijas instrumentu; vai

| b) | kad noregulējuma vienība ir ieviesusi alternatīvu privātā sektora pasākumu, kurš minēts 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā un ar kuru kapitāla instrumenti un citas saistības ir tikušas norakstītas vai konvertētas pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos, vai kad attiecībā uz minēto noregulējuma vienību ir izmantotas norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras saskaņā ar 21. pantu, lai rekapitalizētu noregulējuma vienību, nepiemērojot noregulējuma instrumentus. |
| --- | --- |

b)

kad noregulējuma vienība ir ieviesusi alternatīvu privātā sektora pasākumu, kurš minēts 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā un ar kuru kapitāla instrumenti un citas saistības ir tikušas norakstītas vai konvertētas pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos, vai kad attiecībā uz minēto noregulējuma vienību ir izmantotas norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras saskaņā ar 21. pantu, lai rekapitalizētu noregulējuma vienību, nepiemērojot noregulējuma instrumentus.

4.   Šīs regulas attiecīgi 12.c panta 4. un 7. punktā, kā arī 12.d panta 4. un 5. punktā minētās prasības nepiemēro trīs gadu laikā pēc dienas, kad noregulējuma vienība vai grupa, kuras sastāvā noregulējuma vienība ietilpst, ir identificēta kā G-SNI, vai arī tad, ja noregulējuma vienība nokļūst 12.d panta 4. vai 5. punktā minētajā situācijā.

5.   Atkāpjoties no 12.a panta 1. punkta, Valde un valstu noregulējuma iestādes nosaka pienācīgu pārejas laikposmu, kurā 12.f vai 12.g pantā minētās prasības vai attiecīgā gadījumā prasība, kas izriet no 12.c panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas, ir jāizpilda vienībai, attiecībā uz kuru ir piemēroti noregulējuma instrumenti vai 21. pantā minētās norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras.

6.   Šā panta 1.–5. punkta nolūkos Valde un valstu noregulējuma iestādes vienībai paziņo plānoto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību par katru 12 mēnešu periodu pārejas laikposmā, lai atvieglotu vienības zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spējas pakāpenisku palielināšanu. Pārejas laikposma beigās pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasība ir līdzvērtīga saskaņā ar attiecīgi 12.c panta 4., 5. vai 7. punktu, 12. d panta 4. vai 5. punktu, 12.f vai 12.g pantu, noteiktajai summai.

7.   Nosakot pārejas laikposmus, Valde ņem vērā:

| a) | noguldījumu prevalenci un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī; |
| --- | --- |

a)

noguldījumu prevalenci un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī;

| b) | atbilstīgo saistību piekļuvi kapitāla tirgiem; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgo saistību piekļuvi kapitāla tirgiem;

| c) | apmēru, kādā noregulējuma vienība paļaujas uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu 12.f pantā minēto prasību. |
| --- | --- |

c)

apmēru, kādā noregulējuma vienība paļaujas uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu 12.f pantā minēto prasību.

8.   Ievērojot 1. punktu, Valdei nav liegts pēc tam pārskatīt vai nu pārejas laikposmu, vai jebkuru plānoto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību, kas paziņota saskaņā ar 6. punktu.”

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/47/EK (2002. gada 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168., 27.6.2002., 43. lpp.).”;"

*1

| 7) | regulas 16. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Valde veic noregulējuma darbību attiecībā uz 2. panta b) punktā minēto mātesuzņēmumu, ja ir izpildīti 18. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi.”; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 16. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Valde veic noregulējuma darbību attiecībā uz 2. panta b) punktā minēto mātesuzņēmumu, ja ir izpildīti 18. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Neatkarīgi no tā, ka mātesuzņēmums neatbilst 18. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, Valde var lemt par noregulējuma darbību attiecībā uz minēto mātesuzņēmumu, ja tas ir noregulējuma vienība un ja viens vai vairāki tā meitasuzņēmumi, kas ir iestādes, bet pašas nav noregulējuma vienības, atbilst 18. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un to aktīvi un saistības ir tādi, ka šo meitasuzņēmumu maksātnespēja apdraud iestādi vai grupu kopumā, un noregulējuma darbība attiecībā uz minēto mātesuzņēmumu ir nepieciešama vai nu, lai noregulētu šādus meitasuzņēmumus, kas ir iestādes, vai visu attiecīgo noregulējuma grupu kopumā.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Neatkarīgi no tā, ka mātesuzņēmums neatbilst 18. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, Valde var lemt par noregulējuma darbību attiecībā uz minēto mātesuzņēmumu, ja tas ir noregulējuma vienība un ja viens vai vairāki tā meitasuzņēmumi, kas ir iestādes, bet pašas nav noregulējuma vienības, atbilst 18. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un to aktīvi un saistības ir tādi, ka šo meitasuzņēmumu maksātnespēja apdraud iestādi vai grupu kopumā, un noregulējuma darbība attiecībā uz minēto mātesuzņēmumu ir nepieciešama vai nu, lai noregulētu šādus meitasuzņēmumus, kas ir iestādes, vai visu attiecīgo noregulējuma grupu kopumā.”;

| 8) | regulas 18. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | ņemot vērā laika resursus un citus būtiskus apstākļus, nepastāv pamatotas izredzes, ka alternatīvi privātā sektora pasākumi, tostarp institucionālās aizsardzības shēmas pasākumi vai uzraudzītāja darbība, tostarp agrīnas intervences pasākumi vai attiecīgo kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšana vai konvertācija saskaņā ar 21. pantu, kas īstenoti attiecībā uz vienību, pieņemamā termiņā novērstu vienības maksātnespēju;”; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

regulas 18. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

ņemot vērā laika resursus un citus būtiskus apstākļus, nepastāv pamatotas izredzes, ka alternatīvi privātā sektora pasākumi, tostarp institucionālās aizsardzības shēmas pasākumi vai uzraudzītāja darbība, tostarp agrīnas intervences pasākumi vai attiecīgo kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšana vai konvertācija saskaņā ar 21. pantu, kas īstenoti attiecībā uz vienību, pieņemamā termiņā novērstu vienības maksātnespēju;”;

| b) | pievieno šādu punktu:

  “1.a   Valde var pieņemt noregulējuma shēmu saskaņā ar 1. punktu attiecībā uz centrālo iestādi un visām tai pastāvīgi radniecīgajām kredītiestādēm, kas ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, ja minētā noregulējuma grupa kopumā atbilst nosacījumiem, kas paredzēti 1. punkta pirmajā daļā.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“1.a   Valde var pieņemt noregulējuma shēmu saskaņā ar 1. punktu attiecībā uz centrālo iestādi un visām tai pastāvīgi radniecīgajām kredītiestādēm, kas ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, ja minētā noregulējuma grupa kopumā atbilst nosacījumiem, kas paredzēti 1. punkta pirmajā daļā.”;

| 9) | regulas 20. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktā vārdus “kapitāla instrumentu” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību saskaņā ar 21. pantu”; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 20. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktā vārdus “kapitāla instrumentu” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību saskaņā ar 21. pantu”;

| b) | panta 5. punktu groza šādi:






  i) | punkta a) apakšpunktā vārdus “kapitāla instrumentu” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību saskaņā ar 21. pantu”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 5. punktu groza šādi:

i)

punkta a) apakšpunktā vārdus “kapitāla instrumentu” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību saskaņā ar 21. pantu”;

| ii) | punkta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | ja tiek piemērotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar 21. panta 7. punktu, gūt informāciju, lai pieņemtu lēmumu par īpašumtiesību instrumentu anulēšanas vai struktūras izmaiņu apmēru un par attiecīgo kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšanas vai konvertācijas apmēru; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

ja tiek piemērotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar 21. panta 7. punktu, gūt informāciju, lai pieņemtu lēmumu par īpašumtiesību instrumentu anulēšanas vai struktūras izmaiņu apmēru un par attiecīgo kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšanas vai konvertācijas apmēru;

| d) | ja tiek piemērots iekšējās rekapitalizācijas instruments, gūt informāciju, lai pieņemtu lēmumu par atbilstīgo saistību norakstīšanas vai konvertācijas apmēru;”; |
| --- | --- |

d)

ja tiek piemērots iekšējās rekapitalizācijas instruments, gūt informāciju, lai pieņemtu lēmumu par atbilstīgo saistību norakstīšanas vai konvertācijas apmēru;”;

| iii) | punkta g) apakšpunktā vārdus “kapitāla instrumentus” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar 21. pantu”; |
| --- | --- |

iii)

punkta g) apakšpunktā vārdus “kapitāla instrumentus” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar 21. pantu”;

| c) | panta 6., 13. un 15. punktā vārdus “kapitāla instrumentus” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar 21. pantu” (attiecīgā locījumā); |
| --- | --- |

c)

panta 6., 13. un 15. punktā vārdus “kapitāla instrumentus” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar 21. pantu” (attiecīgā locījumā);

| 10) | regulas 21. pantu groza šādi:






  a) | panta virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšana vai konvertācija”; |
| --- | --- | --- |

10)

regulas 21. pantu groza šādi:

a)

panta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšana vai konvertācija”;

| b) | panta ievaddaļā un 1. punkta b) apakšpunktā vārdus “kapitāla instrumenti” aizstāj ar vārdiem “7.a punktā minētie kapitāla instrumenti un atbilstīgās saistības” (attiecīgā locījumā); |
| --- | --- |

b)

panta ievaddaļā un 1. punkta b) apakšpunktā vārdus “kapitāla instrumenti” aizstāj ar vārdiem “7.a punktā minētie kapitāla instrumenti un atbilstīgās saistības” (attiecīgā locījumā);

| c) | panta 3. punkta b) apakšpunktā vārdus “kapitāla instrumentu” aizstāj ar vārdiem “7.a punktā minēto kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punkta b) apakšpunktā vārdus “kapitāla instrumentu” aizstāj ar vārdiem “7.a punktā minēto kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību”;

| d) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

  “7.   Ja ir izpildīts viens vai vairāki no 1. punktā minētajiem nosacījumiem, Valde, rīkojoties saskaņā ar 18. pantā paredzēto procedūru, nosaka, vai attiecīgo kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras jāīsteno neatkarīgi vai apvienojumā ar noregulējuma darbību saskaņā ar 18. pantā paredzēto procedūru.
  Ja noregulējuma vienība attiecīgus kapitāla instrumentus un atbilstīgas saistības pirkusi netiešā veidā ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību starpniecību, minēto kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšanas vai konvertēšanas pilnvaras īsteno kopā ar to pašu pilnvaru īstenošanu attiecīgās vienības mātesuzņēmuma līmenī vai citu mātesuzņēmumu līmenī, kas nav noregulējuma vienības, lai zaudējumi tiktu efektīvi nodoti noregulējuma vienībai un noregulējuma vienība īstenotu attiecīgās vienības rekapitalizāciju.
  Pēc tam, kad ir īstenotas pilnvaras attiecīgos kapitāla instrumentus vai atbilstīgās saistības norakstīt vai konvertēt neatkarīgi no noregulējuma darbības, notiek 20. panta 16. punktā paredzētā vērtēšana un tiek piemērots 76. panta 1. punkta e) apakšpunkts.”; |
| --- | --- |

d)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Ja ir izpildīts viens vai vairāki no 1. punktā minētajiem nosacījumiem, Valde, rīkojoties saskaņā ar 18. pantā paredzēto procedūru, nosaka, vai attiecīgo kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras jāīsteno neatkarīgi vai apvienojumā ar noregulējuma darbību saskaņā ar 18. pantā paredzēto procedūru.

Ja noregulējuma vienība attiecīgus kapitāla instrumentus un atbilstīgas saistības pirkusi netiešā veidā ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību starpniecību, minēto kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšanas vai konvertēšanas pilnvaras īsteno kopā ar to pašu pilnvaru īstenošanu attiecīgās vienības mātesuzņēmuma līmenī vai citu mātesuzņēmumu līmenī, kas nav noregulējuma vienības, lai zaudējumi tiktu efektīvi nodoti noregulējuma vienībai un noregulējuma vienība īstenotu attiecīgās vienības rekapitalizāciju.

Pēc tam, kad ir īstenotas pilnvaras attiecīgos kapitāla instrumentus vai atbilstīgās saistības norakstīt vai konvertēt neatkarīgi no noregulējuma darbības, notiek 20. panta 16. punktā paredzētā vērtēšana un tiek piemērots 76. panta 1. punkta e) apakšpunkts.”;

| e) | pantā iekļauj šādus punktus:

  “7.a   Pilnvaras atbilstīgās saistības norakstīt vai konvertēt neatkarīgi no noregulējuma darbības var īstenot tikai attiecībā uz atbilstīgajām saistībām, kas atbilst šīs regulas 12.g panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, izņemot nosacījumu attiecībā uz saistību atlikušo termiņu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.c panta 1. punktā.
  Kad minētās pilnvaras tiek īstenotas, norakstīšana vai konvertācija tiek veikta saskaņā ar 15. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto principu.


  7.b   Ja noregulējuma darbība tiek veikta attiecībā uz noregulējuma vienību, vai, ārkārtas apstākļos atkāpjoties no noregulējuma plāna, attiecībā uz vienību, kas nav noregulējuma vienība, summu, kura tiek samazināta, norakstīta vai konvertēta saskaņā ar 21. panta 10. punktu šādas vienības līmenī, ieskaita 27. panta 7. punkta a) apakšpunktā noteiktajā sliekšņvērtībā, ko piemēro attiecīgajai vienībai.”; |
| --- | --- |

e)

pantā iekļauj šādus punktus:

“7.a   Pilnvaras atbilstīgās saistības norakstīt vai konvertēt neatkarīgi no noregulējuma darbības var īstenot tikai attiecībā uz atbilstīgajām saistībām, kas atbilst šīs regulas 12.g panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, izņemot nosacījumu attiecībā uz saistību atlikušo termiņu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.c panta 1. punktā.

Kad minētās pilnvaras tiek īstenotas, norakstīšana vai konvertācija tiek veikta saskaņā ar 15. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto principu.

7.b   Ja noregulējuma darbība tiek veikta attiecībā uz noregulējuma vienību, vai, ārkārtas apstākļos atkāpjoties no noregulējuma plāna, attiecībā uz vienību, kas nav noregulējuma vienība, summu, kura tiek samazināta, norakstīta vai konvertēta saskaņā ar 21. panta 10. punktu šādas vienības līmenī, ieskaita 27. panta 7. punkta a) apakšpunktā noteiktajā sliekšņvērtībā, ko piemēro attiecīgajai vienībai.”;

| f) | panta 8. punkta otrajā daļā vārdus “kapitāla instrumenti” aizstāj ar vārdiem “7.a punktā minētie kapitāla instrumenti un atbilstīgās saistības” (attiecīgā locījumā); |
| --- | --- |

f)

panta 8. punkta otrajā daļā vārdus “kapitāla instrumenti” aizstāj ar vārdiem “7.a punktā minētie kapitāla instrumenti un atbilstīgās saistības” (attiecīgā locījumā);

| g) | panta 10. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “d) | šā panta 7.a punktā minēto atbilstīgo saistību pamatsummu noraksta vai konvertē pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos, vai arī abējādi, tādā mērā, kādā tas nepieciešams, lai sasniegtu 14. pantā noteiktos noregulējuma mērķus vai attiecīgo atbilstīgo saistību absorbcijas spēju robežās, atkarībā no tā, kura vērtība ir mazāka.”; |
| --- | --- | --- |

g)

panta 10. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“d)

šā panta 7.a punktā minēto atbilstīgo saistību pamatsummu noraksta vai konvertē pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos, vai arī abējādi, tādā mērā, kādā tas nepieciešams, lai sasniegtu 14. pantā noteiktos noregulējuma mērķus vai attiecīgo atbilstīgo saistību absorbcijas spēju robežās, atkarībā no tā, kura vērtība ir mazāka.”;

| 11) | regulas 27. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamās saistības”; |
| --- | --- | --- |

11)

regulas 27. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamās saistības”;

| b) | panta 3. punktu groza šādi:






  i) | punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “f) | tādas saistības pret sistēmām, kas noteiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/26/EK (*2) un kuru atlikušais termiņš ir mazāks par septiņām dienām, vai pret šādu sistēmu operatoriem, vai pret Savienībā autorizētiem CCP, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu un trešo valstu CCP, kurus EVTI atzinusi, ievērojot minētās regulas 25. pantu; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 3. punktu groza šādi:

i)

punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“f)

tādas saistības pret sistēmām, kas noteiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/26/EK (*2

CCP

CCP

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.).”;"

*2

| ii) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “h) | saistības pret vienībām, kas minētas Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta a), b), c) vai d) apakšpunktā un kas ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, bet pašas nav noregulējuma vienības, neatkarīgi no to termiņa, izņemot, ja šīs saistības ierindojas pēc parastām nenodrošinātām saistībām saskaņā ar iesaistītās dalībvalsts attiecīgajiem tiesību aktiem, ar kuriem reglamentē parasto maksātnespējas procedūru un kuri piemērojami 2020. gada 28. decembrī; gadījumos, kad piemērojams minētais izņēmums, Valde novērtē, vai to posteņu summa, kas atbilst 12.g panta 2. punktam, ir pietiekama, lai atbalstītu vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanu.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādu apakšpunktu:

“h)

saistības pret vienībām, kas minētas Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta a), b), c) vai d) apakšpunktā un kas ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, bet pašas nav noregulējuma vienības, neatkarīgi no to termiņa, izņemot, ja šīs saistības ierindojas pēc parastām nenodrošinātām saistībām saskaņā ar iesaistītās dalībvalsts attiecīgajiem tiesību aktiem, ar kuriem reglamentē parasto maksātnespējas procedūru un kuri piemērojami 2020. gada 28. decembrī; gadījumos, kad piemērojams minētais izņēmums, Valde novērtē, vai to posteņu summa, kas atbilst 12.g panta 2. punktam, ir pietiekama, lai atbalstītu vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanu.”;

| c) | panta 4. punktā vārdus “saistības, kas atbilst iekšējās rekapitalizācijas nosacījumiem” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamās saistības”; |
| --- | --- |

c)

panta 4. punktā vārdus “saistības, kas atbilst iekšējās rekapitalizācijas nosacījumiem” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamās saistības”;

| d) | panta 5. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Valde rūpīgi izvērtē, vai saistības pret iestādēm vai vienībām, kas pieder pie vienas un tās pašas noregulējuma grupas, bet pašas nav noregulējuma vienības un kas nav izslēgtas no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas saskaņā ar šā panta 3. punkta h) apakšpunktu, būtu jāizslēdz vai daļēji jāizslēdz saskaņā ar pirmās daļas a)–d) apakšpunktu, lai nodrošinātu noregulējuma stratēģijas efektīvu īstenošanu.
  Ja iekšēji rekapitalizējamas saistības vai iekšēji rekapitalizējamu saistību kategorija ir izslēgta vai daļēji izslēgta saskaņā ar šo punktu, citām iekšēji rekapitalizējamām saistībām piemērojamu norakstīšanas vai konvertācijas līmeni var palielināt, lai ņemtu vērā šādas izslēgšanas, ar nosacījumu, ka, īstenojot citām iekšēji rekapitalizējamām saistībām piemērojamo norakstīšanas vai konvertācijas līmeni, tiek ievērots 15. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētais princips.”; |
| --- | --- |

d)

panta 5. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Valde rūpīgi izvērtē, vai saistības pret iestādēm vai vienībām, kas pieder pie vienas un tās pašas noregulējuma grupas, bet pašas nav noregulējuma vienības un kas nav izslēgtas no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas saskaņā ar šā panta 3. punkta h) apakšpunktu, būtu jāizslēdz vai daļēji jāizslēdz saskaņā ar pirmās daļas a)–d) apakšpunktu, lai nodrošinātu noregulējuma stratēģijas efektīvu īstenošanu.

Ja iekšēji rekapitalizējamas saistības vai iekšēji rekapitalizējamu saistību kategorija ir izslēgta vai daļēji izslēgta saskaņā ar šo punktu, citām iekšēji rekapitalizējamām saistībām piemērojamu norakstīšanas vai konvertācijas līmeni var palielināt, lai ņemtu vērā šādas izslēgšanas, ar nosacījumu, ka, īstenojot citām iekšēji rekapitalizējamām saistībām piemērojamo norakstīšanas vai konvertācijas līmeni, tiek ievērots 15. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētais princips.”;

| e) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Ja iekšēji rekapitalizējamās saistības vai iekšēji rekapitalizējamo saistību kategorija ir pilnībā vai daļēji izslēgta saskaņā ar 5. punktu, un zaudējumi, kuri tiktu attiecināti uz minētajām saistībām nav pilnībā vai daļēji nodoti kreditoriem, noregulējamajai iestādei var piešķirt iemaksu no Fonda, lai izpildītu vienu vai abas no šīm darbībām:






  a) | segtu visus zaudējumus, kurus iekšēji rekapitalizējamās saistības nav absorbējušas, un atjaunotu noregulējamās iestādes neto aktīvu vērtību līdz nullei saskaņā ar 13. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

e)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Ja iekšēji rekapitalizējamās saistības vai iekšēji rekapitalizējamo saistību kategorija ir pilnībā vai daļēji izslēgta saskaņā ar 5. punktu, un zaudējumi, kuri tiktu attiecināti uz minētajām saistībām nav pilnībā vai daļēji nodoti kreditoriem, noregulējamajai iestādei var piešķirt iemaksu no Fonda, lai izpildītu vienu vai abas no šīm darbībām:

a)

segtu visus zaudējumus, kurus iekšēji rekapitalizējamās saistības nav absorbējušas, un atjaunotu noregulējamās iestādes neto aktīvu vērtību līdz nullei saskaņā ar 13. punkta a) apakšpunktu;

| b) | pirktu īpašumtiesību instrumentus, vai kapitāla instrumentus noregulējamā iestādē nolūkā rekapitalizēt iestādi saskaņā ar 13. punkta b) apakšpunktu.”; |
| --- | --- |

b)

pirktu īpašumtiesību instrumentus, vai kapitāla instrumentus noregulējamā iestādē nolūkā rekapitalizēt iestādi saskaņā ar 13. punkta b) apakšpunktu.”;

| f) | panta 7. punkta a) apakšpunktā vārdus “atbilstīgo saistību” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamo saistību”; |
| --- | --- |

f)

panta 7. punkta a) apakšpunktā vārdus “atbilstīgo saistību” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamo saistību”;

| g) | panta 13. punktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamās saistības” (attiecīgā locījumā); |
| --- | --- |

g)

panta 13. punktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamās saistības” (attiecīgā locījumā);

| 12) | regulas 31. panta 2. punktā vārdus “45. panta 9. līdz 13. punktā” aizstāj ar vārdiem “45.h pantā”; |
| --- | --- |

12)

regulas 31. panta 2. punktā vārdus “45. panta 9. līdz 13. punktā” aizstāj ar vārdiem “45.h pantā”;

| 13) | regulas 32. panta 1. punktā vārdu “12.” aizstāj ar vārdiem “12. līdz 12.k”. |
| --- | --- |

13)

regulas 32. panta 1. punktā vārdu “12.” aizstāj ar vārdiem “12. līdz 12.k”.

2. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Šo regulu piemēro no 2020. gada 28. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 20. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  
  OV C 34, 31.1.2018., 17. lpp.

1

(2)  
  OV C 209, 30.6.2017., 36. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 14. maija lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.),

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

7

(8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1075 (2016. gada 23. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, ar kuriem precizē atveseļošanas plānu, noregulējuma plānu un grupas noregulējuma plānu saturu, minimālos kritērijus, kas kompetentajai iestādei ir jānovērtē attiecībā uz atveseļošanas plāniem un grupas atveseļošanas plāniem, nosacījumus grupas finansiālajam atbalstam, prasības neatkarīgiem vērtētājiem, norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru līgumisku atzīšanu, paziņošanas prasību un apturēšanas paziņojuma procedūras un saturu un noregulējuma kolēģiju operatīvās funkcijas (OV L 184, 8.7.2016., 1. lpp.).

8

---

DIREKTĪVAS

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/253 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/253

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2019/878

(2019. gada 20. maijs),

ar ko Direktīvu 2013/36/ES groza attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (5) tika pieņemtas, reaģējot uz finanšu krīzēm, kas sākās 2007.–2008. gadā. Minētie leģislatīvie pasākumi ir būtiski palīdzējuši stiprināt finanšu sistēmu Savienībā un padarījuši iestādes noturīgākas pret iespējamiem turpmākiem satricinājumiem. Lai arī minētie pasākumi bija ļoti visaptveroši, tie nenovērsa visas konstatētās nepilnības, kas ietekmē iestādes. Turklāt dažiem no sākotnēji ierosinātajiem pasākumiem bija noteiktas pārskatīšanas klauzulas, vai arī tie nebija pietiekami detalizēti, lai tos varētu raiti īstenot. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (5) tika pieņemtas, reaģējot uz finanšu krīzēm, kas sākās 2007.–2008. gadā. Minētie leģislatīvie pasākumi ir būtiski palīdzējuši stiprināt finanšu sistēmu Savienībā un padarījuši iestādes noturīgākas pret iespējamiem turpmākiem satricinājumiem. Lai arī minētie pasākumi bija ļoti visaptveroši, tie nenovērsa visas konstatētās nepilnības, kas ietekmē iestādes. Turklāt dažiem no sākotnēji ierosinātajiem pasākumiem bija noteiktas pārskatīšanas klauzulas, vai arī tie nebija pietiekami detalizēti, lai tos varētu raiti īstenot.

| (2) | Šīs direktīvas mērķis ir risināt jautājumus, kuri izvirzīti attiecībā uz Direktīvas 2013/36/ES noteikumiem, kas ir izrādījušies nepietiekami skaidri un tāpēc ir dažādi interpretēti vai arī atzīti par pārāk apgrūtinošiem konkrētām iestādēm. Tajā ir arī Direktīvas 2013/36/ES pielāgojumi, kas ir nepieciešami, vai nu ņemot vērā to, ka pieņemti citi attiecīgie Savienības tiesību akti, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (6), vai arī ņemot vērā izmaiņas, kas paralēli ierosinātas Regulā (ES) Nr. 575/2013. Lai veicinātu konsekvenci un salīdzināmību starp jurisdikcijām, ar ierosinātajiem grozījumiem, visbeidzot, pašreizējo tiesisko regulējumu labāk pielāgo starptautiskajām norisēm. |
| --- | --- |

(2)

Šīs direktīvas mērķis ir risināt jautājumus, kuri izvirzīti attiecībā uz Direktīvas 2013/36/ES noteikumiem, kas ir izrādījušies nepietiekami skaidri un tāpēc ir dažādi interpretēti vai arī atzīti par pārāk apgrūtinošiem konkrētām iestādēm. Tajā ir arī Direktīvas 2013/36/ES pielāgojumi, kas ir nepieciešami, vai nu ņemot vērā to, ka pieņemti citi attiecīgie Savienības tiesību akti, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (6), vai arī ņemot vērā izmaiņas, kas paralēli ierosinātas Regulā (ES) Nr. 575/2013. Lai veicinātu konsekvenci un salīdzināmību starp jurisdikcijām, ar ierosinātajiem grozījumiem, visbeidzot, pašreizējo tiesisko regulējumu labāk pielāgo starptautiskajām norisēm.

| (3) | Finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības var būt banku grupu mātesuzņēmumi, un tiek prasīta prudenciālo prasību piemērošana, pamatojoties uz šādu pārvaldītājsabiedrību konsolidēto situāciju. Tā kā iestāde, ko kontrolē šādas pārvaldītājsabiedrības, ne vienmēr visā grupā konsolidēti var nodrošināt atbilstību prasībām, konkrētas finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības ir jāiekļauj tiešā uzraudzības pilnvaru piemērošanas jomā saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 575/2013, lai konsolidēti nodrošinātu atbilstību. Tāpēc būtu jāparedz īpaša apstiprināšanas procedūra un tiešas uzraudzības pilnvaras pār konkrētām finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, lai nodrošinātu, ka šādas pārvaldītājsabiedrības var būt tieši atbildīgas par to, lai nodrošinātu atbilstību konsolidētajām prudenciālajām prasībām, nenosakot tām papildu prudenciālās prasības individuāli. |
| --- | --- |

(3)

Finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības var būt banku grupu mātesuzņēmumi, un tiek prasīta prudenciālo prasību piemērošana, pamatojoties uz šādu pārvaldītājsabiedrību konsolidēto situāciju. Tā kā iestāde, ko kontrolē šādas pārvaldītājsabiedrības, ne vienmēr visā grupā konsolidēti var nodrošināt atbilstību prasībām, konkrētas finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības ir jāiekļauj tiešā uzraudzības pilnvaru piemērošanas jomā saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 575/2013, lai konsolidēti nodrošinātu atbilstību. Tāpēc būtu jāparedz īpaša apstiprināšanas procedūra un tiešas uzraudzības pilnvaras pār konkrētām finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, lai nodrošinātu, ka šādas pārvaldītājsabiedrības var būt tieši atbildīgas par to, lai nodrošinātu atbilstību konsolidētajām prudenciālajām prasībām, nenosakot tām papildu prudenciālās prasības individuāli.

| (4) | Konkrētu finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību apstiprināšanai un uzraudzībai nevajadzētu liegt grupām lemt par konkrētu iekšējo kārtību un uzdevumu sadali grupā, kā tās uzskata par vajadzīgu, lai nodrošinātu atbilstību konsolidētajām prasībām, un nevajadzētu liegt īstenot tiešas uzraudzības darbību attiecībā uz tām grupas iestādēm, kuras uzņemas konsolidēti nodrošināt atbilstību prudenciālajām prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētu finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību apstiprināšanai un uzraudzībai nevajadzētu liegt grupām lemt par konkrētu iekšējo kārtību un uzdevumu sadali grupā, kā tās uzskata par vajadzīgu, lai nodrošinātu atbilstību konsolidētajām prasībām, un nevajadzētu liegt īstenot tiešas uzraudzības darbību attiecībā uz tām grupas iestādēm, kuras uzņemas konsolidēti nodrošināt atbilstību prudenciālajām prasībām.

| (5) | Īpašos apstākļos finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību, kas izveidota, lai turētu dalības uzņēmumos, varētu atbrīvot no apstiprināšanas. Lai arī tiek atzīts, ka atbrīvota finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība varētu pieņemt lēmumus savas parastās darījumdarbības gaitā, tai nebūtu jāpieņem ar pārvaldību, darbību vai finansēm saistīti lēmumi, kas ietekmē grupu vai tos meitasuzņēmumus grupā, kuri ir iestādes vai finanšu iestādes. Izvērtējot atbilstību minētajai prasībai, kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā attiecīgās prasības saskaņā ar sabiedrību tiesībām, kas piemērojamas finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai. |
| --- | --- |

(5)

Īpašos apstākļos finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību, kas izveidota, lai turētu dalības uzņēmumos, varētu atbrīvot no apstiprināšanas. Lai arī tiek atzīts, ka atbrīvota finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība varētu pieņemt lēmumus savas parastās darījumdarbības gaitā, tai nebūtu jāpieņem ar pārvaldību, darbību vai finansēm saistīti lēmumi, kas ietekmē grupu vai tos meitasuzņēmumus grupā, kuri ir iestādes vai finanšu iestādes. Izvērtējot atbilstību minētajai prasībai, kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā attiecīgās prasības saskaņā ar sabiedrību tiesībām, kas piemērojamas finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai.

| (6) | Konsolidētās uzraudzības iestādei ir uzticēti galvenie pienākumi attiecībā uz konsolidētu uzraudzību. Tāpēc ir nepieciešams, lai konsolidētās uzraudzības iestāde būtu pienācīgi iesaistīta finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību apstiprināšanā un uzraudzībā. Ja konsolidētās uzraudzības iestāde atšķiras no kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība veic uzņēmējdarbību, šī apstiprināšana būtu jāpiešķir ar kopīgu abu minēto iestāžu lēmumu. Eiropas Centrālajai bankai, veicot savu uzdevumu – konsolidēti uzraudzīt kredītiestāžu mātes sabiedrības saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (7), būtu arī jāpilda savi pienākumi saistībā ar finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību apstiprināšanu un uzraudzību. |
| --- | --- |

(6)

Konsolidētās uzraudzības iestādei ir uzticēti galvenie pienākumi attiecībā uz konsolidētu uzraudzību. Tāpēc ir nepieciešams, lai konsolidētās uzraudzības iestāde būtu pienācīgi iesaistīta finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību apstiprināšanā un uzraudzībā. Ja konsolidētās uzraudzības iestāde atšķiras no kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība veic uzņēmējdarbību, šī apstiprināšana būtu jāpiešķir ar kopīgu abu minēto iestāžu lēmumu. Eiropas Centrālajai bankai, veicot savu uzdevumu – konsolidēti uzraudzīt kredītiestāžu mātes sabiedrības saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (7), būtu arī jāpilda savi pienākumi saistībā ar finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību apstiprināšanu un uzraudzību.

| (7) | Komisijas 2016. gada 28. jūlija ziņojumā par atalgojuma noteikumu novērtēšanu saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 575/2013 (“Komisijas 2016. gada 28. jūlija ziņojums”) ir norādīts, ka daži principi, kas ir izklāstīti Direktīvā 2013/36/ES un ko piemēro mazām iestādēm, proti, prasības par atliktajiem maksājumiem un izmaksāšanu instrumentos, ir pārāk apgrūtinoši un nesamērīgi ar to prudenciālajiem ieguvumiem. Līdzīgā kārtā tika secināts, ka minēto prasību piemērošanas izmaksas pārsniedz to prudenciālos ieguvumus attiecībā uz personālu, kam ir zems mainīgā atalgojuma līmenis, jo šādi mainīgā atalgojuma līmeņi personālam rada tikai nelielus vai nerada nekādus stimulus uzņemties pārmērīgu risku. Tādēļ, kaut arī kopumā būtu jāprasa, lai visas iestādes piemērotu visus principus visam savam personālam, kura profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, mazām iestādēm un personālam, kam ir zems mainīgā atalgojuma līmenis, ir jānosaka atbrīvojums no principiem par atliktajiem maksājumiem un izmaksu instrumentos, kuri ir izklāstīti Direktīvā 2013/36/ES. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2016. gada 28. jūlija ziņojumā par atalgojuma noteikumu novērtēšanu saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 575/2013 (“Komisijas 2016. gada 28. jūlija ziņojums”) ir norādīts, ka daži principi, kas ir izklāstīti Direktīvā 2013/36/ES un ko piemēro mazām iestādēm, proti, prasības par atliktajiem maksājumiem un izmaksāšanu instrumentos, ir pārāk apgrūtinoši un nesamērīgi ar to prudenciālajiem ieguvumiem. Līdzīgā kārtā tika secināts, ka minēto prasību piemērošanas izmaksas pārsniedz to prudenciālos ieguvumus attiecībā uz personālu, kam ir zems mainīgā atalgojuma līmenis, jo šādi mainīgā atalgojuma līmeņi personālam rada tikai nelielus vai nerada nekādus stimulus uzņemties pārmērīgu risku. Tādēļ, kaut arī kopumā būtu jāprasa, lai visas iestādes piemērotu visus principus visam savam personālam, kura profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, mazām iestādēm un personālam, kam ir zems mainīgā atalgojuma līmenis, ir jānosaka atbrīvojums no principiem par atliktajiem maksājumiem un izmaksu instrumentos, kuri ir izklāstīti Direktīvā 2013/36/ES.

| (8) | Precīzi, konsekventi un saskaņoti kritēriji minēto mazo iestāžu, kā arī zema mainīgā atalgojuma līmeņa noteikšanai ir nepieciešami, lai nodrošinātu uzraudzības konverģenci un veicinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus iestādēm un adekvātu aizsardzību noguldītājiem, ieguldītājiem un patērētājiem visā Savienībā. Tajā pašā laikā ir lietderīgi dalībvalstīm piedāvāt zināmu elastību pieņemt stingrāku pieeju, ja tās to uzskata par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(8)

Precīzi, konsekventi un saskaņoti kritēriji minēto mazo iestāžu, kā arī zema mainīgā atalgojuma līmeņa noteikšanai ir nepieciešami, lai nodrošinātu uzraudzības konverģenci un veicinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus iestādēm un adekvātu aizsardzību noguldītājiem, ieguldītājiem un patērētājiem visā Savienībā. Tajā pašā laikā ir lietderīgi dalībvalstīm piedāvāt zināmu elastību pieņemt stingrāku pieeju, ja tās to uzskata par vajadzīgu.

| (9) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 157. pantā ir noteikts princips, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu. Minētais princips iestādēm ir konsekventi jāievēro. Tādēļ tām būtu jāīsteno dzimumneitrāla atalgojuma politika. |
| --- | --- |

(9)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 157. pantā ir noteikts princips, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu. Minētais princips iestādēm ir konsekventi jāievēro. Tādēļ tām būtu jāīsteno dzimumneitrāla atalgojuma politika.

| (10) | Atalgojumam izvirzīto prasību mērķis ir sekmēt pareizu un efektīvu riska pārvaldību iestādēs, saskaņojot ilgtermiņa intereses starp iestādi un tās personālu, kura profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu (personāls, kas uzņemas būtisku risku). Vienlaikus meitasuzņēmumiem, kas nav iestādes un tādējādi paši neietilpst Direktīvas 2013/36/ES darbības jomā, individuāli varētu piemērot citas atalgojumam izvirzītās prasības saskaņā ar attiecīgajiem nozares tiesību aktiem, kas prevalē. Tādēļ šajā direktīvā izklāstītās atalgojuma prasības parasti nebūtu konsolidēti jāpiemēro šādiem meitasuzņēmumiem. Tomēr, lai novērstu iespējamu arbitrāžu, atalgojumam izvirzītās prasības, kas ir izklāstītas šajā direktīvā, būtu konsolidēti jāpiemēro tam personālam meitasuzņēmumos, kurš sniedz tādus konkrētus pakalpojumus kā aktīvu pārvaldīšanas, portfeļa pārvaldīšanas pakalpojumi vai rīkojumu izpilde, ja šāds personāls ir pilnvarots – neatkarīgi no tā, kādā formā šis pilnvarojums varētu būt dots, – veikt tādu profesionālo darbību, kas banku grupas līmenī liek to atzīt par personālu, kas uzņemas būtisku risku. Šādam pilnvarojumam būtu jāattiecas arī uz deleģēšanas vai ārpakalpojumu režīmiem, kas ir noslēgti starp meitasuzņēmumu, kur darba ņēmēji ir nodarbināti, un citu iestādi tajā pašā grupā. Dalībvalstīm nebūtu jāliedz prasības, kas šajā direktīvā ir izvirzītas atalgojumam, konsolidēti piemērot plašākam meitasuzņēmumu un to personāla lokam. |
| --- | --- |

(10)

Atalgojumam izvirzīto prasību mērķis ir sekmēt pareizu un efektīvu riska pārvaldību iestādēs, saskaņojot ilgtermiņa intereses starp iestādi un tās personālu, kura profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu (personāls, kas uzņemas būtisku risku). Vienlaikus meitasuzņēmumiem, kas nav iestādes un tādējādi paši neietilpst Direktīvas 2013/36/ES darbības jomā, individuāli varētu piemērot citas atalgojumam izvirzītās prasības saskaņā ar attiecīgajiem nozares tiesību aktiem, kas prevalē. Tādēļ šajā direktīvā izklāstītās atalgojuma prasības parasti nebūtu konsolidēti jāpiemēro šādiem meitasuzņēmumiem. Tomēr, lai novērstu iespējamu arbitrāžu, atalgojumam izvirzītās prasības, kas ir izklāstītas šajā direktīvā, būtu konsolidēti jāpiemēro tam personālam meitasuzņēmumos, kurš sniedz tādus konkrētus pakalpojumus kā aktīvu pārvaldīšanas, portfeļa pārvaldīšanas pakalpojumi vai rīkojumu izpilde, ja šāds personāls ir pilnvarots – neatkarīgi no tā, kādā formā šis pilnvarojums varētu būt dots, – veikt tādu profesionālo darbību, kas banku grupas līmenī liek to atzīt par personālu, kas uzņemas būtisku risku. Šādam pilnvarojumam būtu jāattiecas arī uz deleģēšanas vai ārpakalpojumu režīmiem, kas ir noslēgti starp meitasuzņēmumu, kur darba ņēmēji ir nodarbināti, un citu iestādi tajā pašā grupā. Dalībvalstīm nebūtu jāliedz prasības, kas šajā direktīvā ir izvirzītas atalgojumam, konsolidēti piemērot plašākam meitasuzņēmumu un to personāla lokam.

| (11) | Direktīvā 2013/36/ES ir prasīts, lai būtisku daļu un jebkurā gadījumā vismaz 50 % no jebkura mainīgā atalgojuma veidotu akciju līdzsvars vai līdzvērtīgas īpašumtiesību daļas, ievērojot attiecīgās iestādes juridisko struktūru, vai ar akcijām saistīti instrumenti vai līdzvērtīgi bezskaidras naudas instrumenti biržas sarakstā neiekļautas iestādes gadījumā; un, ja iespējams, alternatīvi pirmā līmeņa vai otrā līmeņa kapitāla instrumenti, kas atbilst konkrētiem nosacījumiem. Minētais princips ierobežo ar akcijām saistītu instrumentu izmantošanu biržas sarakstā neiekļautām iestādēm un pieprasa biržas sarakstā iekļautām iestādēm izmantot akcijas. Komisijas 2016. gada 28. jūlija ziņojumā ir secināts, ka akciju izmantošana var radīt ievērojamu administratīvo slogu un izmaksas biržas sarakstā iekļautajām iestādēm. Tajā pašā laikā līdzvērtīgus prudenciālos ieguvumus var panākt, ļaujot biržas sarakstā iekļautajām iestādēm izmantot ar akcijām saistītus instrumentus, kas ataino akciju vērtību. Tādēļ iespēja izmantot ar akcijām saistītus instrumentus būtu jāattiecina uz biržas sarakstā iekļautām iestādēm. |
| --- | --- |

(11)

Direktīvā 2013/36/ES ir prasīts, lai būtisku daļu un jebkurā gadījumā vismaz 50 % no jebkura mainīgā atalgojuma veidotu akciju līdzsvars vai līdzvērtīgas īpašumtiesību daļas, ievērojot attiecīgās iestādes juridisko struktūru, vai ar akcijām saistīti instrumenti vai līdzvērtīgi bezskaidras naudas instrumenti biržas sarakstā neiekļautas iestādes gadījumā; un, ja iespējams, alternatīvi pirmā līmeņa vai otrā līmeņa kapitāla instrumenti, kas atbilst konkrētiem nosacījumiem. Minētais princips ierobežo ar akcijām saistītu instrumentu izmantošanu biržas sarakstā neiekļautām iestādēm un pieprasa biržas sarakstā iekļautām iestādēm izmantot akcijas. Komisijas 2016. gada 28. jūlija ziņojumā ir secināts, ka akciju izmantošana var radīt ievērojamu administratīvo slogu un izmaksas biržas sarakstā iekļautajām iestādēm. Tajā pašā laikā līdzvērtīgus prudenciālos ieguvumus var panākt, ļaujot biržas sarakstā iekļautajām iestādēm izmantot ar akcijām saistītus instrumentus, kas ataino akciju vērtību. Tādēļ iespēja izmantot ar akcijām saistītus instrumentus būtu jāattiecina uz biržas sarakstā iekļautām iestādēm.

| (12) | Uzraudzības pārbaudē un novērtēšanā būtu jāņem vērā iestāžu lielums, struktūra un iekšējā organizācija, kā arī to darbību veids, joma un sarežģītība. Ja dažādām iestādēm ir līdzīgi riska profili, piemēram, tāpēc, ka tām ir līdzīgi uzņēmējdarbības modeļi vai riska darījumu ģeogrāfiskā atrašanās vieta, vai tās ir piesaistītas tai pašai institucionālajai aizsardzības shēmai, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai īpaši pielāgot pārbaudes un novērtēšanas procesa metodes, lai ņemtu vērā šāda vienāda riska profila iestāžu kopējās iezīmes un riskus. Šādai pielāgošanai tomēr nebūtu kompetentajām iestādēm jāliedz ne pienācīgi ņemt vērā īpašos riskus, kas skar katru iestādi, ne grozīt iestādei noteikto pasākumu specifiskumu. |
| --- | --- |

(12)

Uzraudzības pārbaudē un novērtēšanā būtu jāņem vērā iestāžu lielums, struktūra un iekšējā organizācija, kā arī to darbību veids, joma un sarežģītība. Ja dažādām iestādēm ir līdzīgi riska profili, piemēram, tāpēc, ka tām ir līdzīgi uzņēmējdarbības modeļi vai riska darījumu ģeogrāfiskā atrašanās vieta, vai tās ir piesaistītas tai pašai institucionālajai aizsardzības shēmai, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai īpaši pielāgot pārbaudes un novērtēšanas procesa metodes, lai ņemtu vērā šāda vienāda riska profila iestāžu kopējās iezīmes un riskus. Šādai pielāgošanai tomēr nebūtu kompetentajām iestādēm jāliedz ne pienācīgi ņemt vērā īpašos riskus, kas skar katru iestādi, ne grozīt iestādei noteikto pasākumu specifiskumu.

| (13) | Papildu pašu kapitāla prasība, ko nosaka kompetentās iestādes, ir būtisks virzītājspēks iestādes vispārējam pašu kapitāla līmenim un svarīgs tirgus dalībniekiem, jo noteiktais papildu pašu kapitāla prasības līmenis ietekmē sākumpunktu ierobežojumiem attiecībā uz dividenžu maksājumiem, prēmiju izmaksām un maksājumiem par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem. Būtu jāparedz precīza definīcija nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ir nosakāma papildu pašu kapitāla prasība, lai nodrošinātu, ka noteikumi tiek konsekventi piemēroti visās dalībvalstīs, un nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

(13)

Papildu pašu kapitāla prasība, ko nosaka kompetentās iestādes, ir būtisks virzītājspēks iestādes vispārējam pašu kapitāla līmenim un svarīgs tirgus dalībniekiem, jo noteiktais papildu pašu kapitāla prasības līmenis ietekmē sākumpunktu ierobežojumiem attiecībā uz dividenžu maksājumiem, prēmiju izmaksām un maksājumiem par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem. Būtu jāparedz precīza definīcija nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ir nosakāma papildu pašu kapitāla prasība, lai nodrošinātu, ka noteikumi tiek konsekventi piemēroti visās dalībvalstīs, un nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību.

| (14) | Papildu pašu kapitāla prasība, kas kompetentajām iestādēm ir jānosaka, būtu jāsamēro ar iestādes konkrēto situāciju, un tām vajadzētu būt pienācīgi pamatotām. Papildu pašu kapitāla prasības var noteikt, lai novērstu riskus vai riska elementus, kas ir nepārprotami izslēgti vai nav tieši ietverti pašu kapitāla prasībās, kas izklāstītas Regulā (ES) Nr. 575/2013, tikai tiktāl, ciktāl tas ir uzskatāms par nepieciešamu, ņemot vērā iestādes konkrēto situāciju. Minētās prasības būtu jāizklāsta attiecīgajā pašu kapitāla prasību uzskaitījumā virs attiecīgās minimālās pašu kapitāla prasības un zem apvienoto rezervju prasības vai attiecīgā gadījumā – zem sviras rādītāja rezervju prasības. Iestādes papildu pašu kapitāla prasību specifiskumam būtu jānovērš to izmantošana par instrumentu, ar ko novērš makroprudenciālos vai sistēmiskos riskus. Tomēr tam nevajadzētu kompetentajām iestādēm liegt, lai tās, tostarp ar papildu pašu kapitāla prasībām, novērstu riskus, kas atsevišķām iestādēm rodas to darbības dēļ, tostarp tos riskus, kuri atspoguļo konkrētu ekonomisko un tirgus norišu ietekmi uz atsevišķās iestādes riska profilu. |
| --- | --- |

(14)

Papildu pašu kapitāla prasība, kas kompetentajām iestādēm ir jānosaka, būtu jāsamēro ar iestādes konkrēto situāciju, un tām vajadzētu būt pienācīgi pamatotām. Papildu pašu kapitāla prasības var noteikt, lai novērstu riskus vai riska elementus, kas ir nepārprotami izslēgti vai nav tieši ietverti pašu kapitāla prasībās, kas izklāstītas Regulā (ES) Nr. 575/2013, tikai tiktāl, ciktāl tas ir uzskatāms par nepieciešamu, ņemot vērā iestādes konkrēto situāciju. Minētās prasības būtu jāizklāsta attiecīgajā pašu kapitāla prasību uzskaitījumā virs attiecīgās minimālās pašu kapitāla prasības un zem apvienoto rezervju prasības vai attiecīgā gadījumā – zem sviras rādītāja rezervju prasības. Iestādes papildu pašu kapitāla prasību specifiskumam būtu jānovērš to izmantošana par instrumentu, ar ko novērš makroprudenciālos vai sistēmiskos riskus. Tomēr tam nevajadzētu kompetentajām iestādēm liegt, lai tās, tostarp ar papildu pašu kapitāla prasībām, novērstu riskus, kas atsevišķām iestādēm rodas to darbības dēļ, tostarp tos riskus, kuri atspoguļo konkrētu ekonomisko un tirgus norišu ietekmi uz atsevišķās iestādes riska profilu.

| (15) | Sviras rādītāja prasība pastāv līdztekus uz risku balstīta pašu kapitāla prasībai. Tādēļ jebkādas papildu pašu kapitāla prasības, ko kompetentās iestādes nosaka, lai novērstu pārmērīgas sviras risku, būtu jāpievieno minimālā sviras rādītāja prasībai, nevis minimālā uz risku balstītā pašu kapitāla prasībai. Turklāt iestādēm būtu arī jāvar izmantot jebkādu pirmā līmeņa pamata kapitālu, ko tās izmanto, lai izpildītu savas ar aizņemto līdzekļu īpatsvaru saistītās prasības, lai izpildītu savas uz risku balstītās pašu kapitāla prasības, tostarp apvienoto rezervju prasību. |
| --- | --- |

(15)

Sviras rādītāja prasība pastāv līdztekus uz risku balstīta pašu kapitāla prasībai. Tādēļ jebkādas papildu pašu kapitāla prasības, ko kompetentās iestādes nosaka, lai novērstu pārmērīgas sviras risku, būtu jāpievieno minimālā sviras rādītāja prasībai, nevis minimālā uz risku balstītā pašu kapitāla prasībai. Turklāt iestādēm būtu arī jāvar izmantot jebkādu pirmā līmeņa pamata kapitālu, ko tās izmanto, lai izpildītu savas ar aizņemto līdzekļu īpatsvaru saistītās prasības, lai izpildītu savas uz risku balstītās pašu kapitāla prasības, tostarp apvienoto rezervju prasību.

| (16) | Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai norāžu veidā paziņot iestādei par visiem pielāgojumiem kapitāla apjomā, kas pārsniedz attiecīgās minimālā pašu kapitāla prasības, attiecīgo papildu pašu kapitāla prasību un attiecīgā gadījumā – apvienoto rezervju prasību vai sviras rādītāja rezervju prasību, kurām, pēc to viedokļa, ir jābūt šādas iestādes rīcībā, lai tiktu galā ar stresa scenārijiem nākotnē. Tā kā šādas norādes veido kapitāla mērķi, tās būtu jāuzskata par tādām, kas ir noteiktas virs attiecīgajām minimālajām pašu kapitāla prasībām, attiecīgajām papildu pašu kapitāla prasībām un virs apvienoto rezervju prasības vai attiecīgā gadījumā – sviras rādītāja rezervju prasības. Nespējai sasniegt šādu mērķi nevajadzētu radīt ierobežojumus attiecībā uz sadali, kas paredzēta Direktīvā 2013/36/ES. Ņemot vērā to, ka norādes par papildu pašu kapitālu atspoguļo uzraudzības priekšstatus, Direktīvā 2013/36/ES un Regulā (ES) Nr. 575/2013 nevajadzētu ne izklāstīt obligātos informācijas atklāšanas pienākumus attiecībā uz norādēm, ne aizliegt kompetentajām iestādēm pieprasīt izpaust norādes. Ja iestāde atkārtoti neizpilda kapitāla mērķi, kompetentajai iestādei vajadzētu būt tiesībām veikt uzraudzības pasākumus un, ja nepieciešams, noteikt papildu pašu kapitāla prasības. |
| --- | --- |

(16)

Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai norāžu veidā paziņot iestādei par visiem pielāgojumiem kapitāla apjomā, kas pārsniedz attiecīgās minimālā pašu kapitāla prasības, attiecīgo papildu pašu kapitāla prasību un attiecīgā gadījumā – apvienoto rezervju prasību vai sviras rādītāja rezervju prasību, kurām, pēc to viedokļa, ir jābūt šādas iestādes rīcībā, lai tiktu galā ar stresa scenārijiem nākotnē. Tā kā šādas norādes veido kapitāla mērķi, tās būtu jāuzskata par tādām, kas ir noteiktas virs attiecīgajām minimālajām pašu kapitāla prasībām, attiecīgajām papildu pašu kapitāla prasībām un virs apvienoto rezervju prasības vai attiecīgā gadījumā – sviras rādītāja rezervju prasības. Nespējai sasniegt šādu mērķi nevajadzētu radīt ierobežojumus attiecībā uz sadali, kas paredzēta Direktīvā 2013/36/ES. Ņemot vērā to, ka norādes par papildu pašu kapitālu atspoguļo uzraudzības priekšstatus, Direktīvā 2013/36/ES un Regulā (ES) Nr. 575/2013 nevajadzētu ne izklāstīt obligātos informācijas atklāšanas pienākumus attiecībā uz norādēm, ne aizliegt kompetentajām iestādēm pieprasīt izpaust norādes. Ja iestāde atkārtoti neizpilda kapitāla mērķi, kompetentajai iestādei vajadzētu būt tiesībām veikt uzraudzības pasākumus un, ja nepieciešams, noteikt papildu pašu kapitāla prasības.

| (17) | Direktīvas 2013/36/ES noteikumi par procentu likmju risku, kas rodas no netirdzniecības portfeļa darbībām, ir saistīti ar attiecīgajiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumiem, kas iestādēm paredz ilgāku īstenošanas periodu. Lai saskaņotu noteikumu piemērošanu par procentu likmju risku, kas rodas no netirdzniecības portfeļa darbībām, noteikumi, kas nepieciešami, lai izpildītu attiecīgos šīs direktīvas noteikumus, būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, no kuras piemēro attiecīgos Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumus. |
| --- | --- |

(17)

Direktīvas 2013/36/ES noteikumi par procentu likmju risku, kas rodas no netirdzniecības portfeļa darbībām, ir saistīti ar attiecīgajiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumiem, kas iestādēm paredz ilgāku īstenošanas periodu. Lai saskaņotu noteikumu piemērošanu par procentu likmju risku, kas rodas no netirdzniecības portfeļa darbībām, noteikumi, kas nepieciešami, lai izpildītu attiecīgos šīs direktīvas noteikumus, būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, no kuras piemēro attiecīgos Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumus.

| (18) | Lai saskaņotu no netirdzniecības portfeļa darbībām izrietošā procentu likmju riska aprēķināšanu tad, kad minētās attiecīgās iestādes iekšējās sistēmas riska mērīšanai nav apmierinošas, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt regulatīvos tehniskos standartus, ko izstrādājusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 izveidotā Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (8), lai attīstītu standartizētu metodiku šāda riska novērtēšanai. Komisijai būtu jāpieņem minētie regulatīvie tehniskie standarti ar deleģētajiem aktiem, ievērojot LESD 290. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Lai saskaņotu no netirdzniecības portfeļa darbībām izrietošā procentu likmju riska aprēķināšanu tad, kad minētās attiecīgās iestādes iekšējās sistēmas riska mērīšanai nav apmierinošas, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt regulatīvos tehniskos standartus, ko izstrādājusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 izveidotā Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (8), lai attīstītu standartizētu metodiku šāda riska novērtēšanai. Komisijai būtu jāpieņem minētie regulatīvie tehniskie standarti ar deleģētajiem aktiem, ievērojot LESD 290. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu.

| (19) | Lai kompetentās iestādes labāk identificētu tās iestādes, kurām varētu rasties pārmērīgi zaudējumi darbībās ar netirdzniecības portfeli iespējamu procentu likmju izmaiņu dēļ, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt regulatīvos tehniskos standartus, ko izstrādājusi EBI. Minētajos regulatīvajos tehniskajos standartos būtu jāprecizē: seši uzraudzības satricinājumu scenāriji, kuri visām iestādēm ir jāpiemēro, lai aprēķinātu izmaiņas pašu kapitāla ekonomiskajā vērtībā; kopējie pieņēmumi, kas iestādēm ir jāīsteno savās iekšējās sistēmās, lai aprēķinātu pašu kapitāla ekonomisko vērtību, un par to, kā noteikt iespējamu vajadzību pēc konkrētiem kritērijiem, lai identificētu iestādes, kam uzraudzības pasākumi varētu būt attaisnojami tādēļ, ka procentu likmju izmaiņu dēļ ir samazinājušies neto procentu ienākumi; un to, kas veido ievērojamu samazināšanos. Komisijai būtu jāpieņem minētie regulatīvie tehniskie standarti ar deleģētajiem aktiem, ievērojot LESD 290. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Lai kompetentās iestādes labāk identificētu tās iestādes, kurām varētu rasties pārmērīgi zaudējumi darbībās ar netirdzniecības portfeli iespējamu procentu likmju izmaiņu dēļ, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt regulatīvos tehniskos standartus, ko izstrādājusi EBI. Minētajos regulatīvajos tehniskajos standartos būtu jāprecizē: seši uzraudzības satricinājumu scenāriji, kuri visām iestādēm ir jāpiemēro, lai aprēķinātu izmaiņas pašu kapitāla ekonomiskajā vērtībā; kopējie pieņēmumi, kas iestādēm ir jāīsteno savās iekšējās sistēmās, lai aprēķinātu pašu kapitāla ekonomisko vērtību, un par to, kā noteikt iespējamu vajadzību pēc konkrētiem kritērijiem, lai identificētu iestādes, kam uzraudzības pasākumi varētu būt attaisnojami tādēļ, ka procentu likmju izmaiņu dēļ ir samazinājušies neto procentu ienākumi; un to, kas veido ievērojamu samazināšanos. Komisijai būtu jāpieņem minētie regulatīvie tehniskie standarti ar deleģētajiem aktiem, ievērojot LESD 290. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu.

| (20) | Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršana ir būtiskas, lai saglabātu stabilitāti un integritāti finanšu sistēmā. Tas, ka tiek atklāta kādas iestādes iesaiste nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā un terorisma finansēšanā, varētu ietekmēt tās dzīvotspēju un finanšu sistēmas stabilitāti. Kopā ar iestādēm un struktūrām, kas ir atbildīgas par to, lai tiktu nodrošināta atbilstība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/849 (9), svarīga nozīme nepilnību identificēšanā un attiecīgā sodīšanā ir kompetentajām iestādēm, kas atbild par atļauju piešķiršanu un prudenciālo uzraudzību. Tādēļ šādām kompetentajām iestādēm bažas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu būtu konsekventi jāizskata savās attiecīgajās uzraudzības darbībās, tostarp uzraudzības pārbaudes un novērtējuma procesos, novērtējumos par iestādes pārvaldības kārtības, procesu un mehānismu piemērotību un novērtējumos par vadības struktūru locekļu piemērotību, konstatējumi būtu attiecīgi jāpaziņo attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kas ir atbildīgas par to, lai tiktu nodrošināta atbilstība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas noteikumiem, un attiecīgā gadījumā būtu jāveic uzraudzības pasākumi saskaņā ar savām pilnvarām, kas paredzētas Direktīvā 2013/36/ES un Regulā (ES) Nr. 575/2013. Informācija būtu jāsniedz, pamatojoties uz to, kas ir konstatēts atļauju piešķiršanas, apstiprināšanas vai pārbaudes procesos, kuri ietilpst šādu kompetento iestāžu atbildības jomā, kā arī pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no iestādēm un struktūrām, kuras ir atbildīgas par to, lai tiktu nodrošināta atbilstība Direktīvai (ES) 2015/849. |
| --- | --- |

(20)

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršana ir būtiskas, lai saglabātu stabilitāti un integritāti finanšu sistēmā. Tas, ka tiek atklāta kādas iestādes iesaiste nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā un terorisma finansēšanā, varētu ietekmēt tās dzīvotspēju un finanšu sistēmas stabilitāti. Kopā ar iestādēm un struktūrām, kas ir atbildīgas par to, lai tiktu nodrošināta atbilstība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/849 (9), svarīga nozīme nepilnību identificēšanā un attiecīgā sodīšanā ir kompetentajām iestādēm, kas atbild par atļauju piešķiršanu un prudenciālo uzraudzību. Tādēļ šādām kompetentajām iestādēm bažas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu būtu konsekventi jāizskata savās attiecīgajās uzraudzības darbībās, tostarp uzraudzības pārbaudes un novērtējuma procesos, novērtējumos par iestādes pārvaldības kārtības, procesu un mehānismu piemērotību un novērtējumos par vadības struktūru locekļu piemērotību, konstatējumi būtu attiecīgi jāpaziņo attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kas ir atbildīgas par to, lai tiktu nodrošināta atbilstība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas noteikumiem, un attiecīgā gadījumā būtu jāveic uzraudzības pasākumi saskaņā ar savām pilnvarām, kas paredzētas Direktīvā 2013/36/ES un Regulā (ES) Nr. 575/2013. Informācija būtu jāsniedz, pamatojoties uz to, kas ir konstatēts atļauju piešķiršanas, apstiprināšanas vai pārbaudes procesos, kuri ietilpst šādu kompetento iestāžu atbildības jomā, kā arī pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no iestādēm un struktūrām, kuras ir atbildīgas par to, lai tiktu nodrošināta atbilstība Direktīvai (ES) 2015/849.

| (21) | Viena no svarīgākajām atziņām, kas gūta no finanšu krīzes Savienībā, ir vajadzība pēc piemērota institucionālā un politiskā ietvara, ar ko nepieļauj un novērš nelīdzsvarotību Savienībā. Ņemot vērā nesenās institucionālās pārmaiņas Savienībā, ir jāveic visaptveroša makroprudenciālās politikas ietvara pārskatīšana. |
| --- | --- |

(21)

Viena no svarīgākajām atziņām, kas gūta no finanšu krīzes Savienībā, ir vajadzība pēc piemērota institucionālā un politiskā ietvara, ar ko nepieļauj un novērš nelīdzsvarotību Savienībā. Ņemot vērā nesenās institucionālās pārmaiņas Savienībā, ir jāveic visaptveroša makroprudenciālās politikas ietvara pārskatīšana.

| (22) | Direktīvai 2013/36/ES nevajadzētu liegt dalībvalstīm valsts tiesību aktos īstenot pasākumus, kuri ir paredzēti, lai palielinātu finanšu sistēmas noturību, piemēram (bet ne tikai), ierobežojumus aizdevuma un ķīlas vērtības attiecībai, aizdevuma un ienākumu attiecībai un parāda apkalpošanas izmaksu un ienākumu attiecībai, un citus instrumentus par aizdevumu piešķiršanas standartiem. |
| --- | --- |

(22)

Direktīvai 2013/36/ES nevajadzētu liegt dalībvalstīm valsts tiesību aktos īstenot pasākumus, kuri ir paredzēti, lai palielinātu finanšu sistēmas noturību, piemēram (bet ne tikai), ierobežojumus aizdevuma un ķīlas vērtības attiecībai, aizdevuma un ienākumu attiecībai un parāda apkalpošanas izmaksu un ienākumu attiecībai, un citus instrumentus par aizdevumu piešķiršanas standartiem.

| (23) | Lai nodrošinātu, ka pretcikliskās kapitāla rezerves pienācīgi atspoguļo pārmērīga kredītu pieauguma risku banku nozarē, iestādēm būtu jāaprēķina savai iestādei piemērotas rezerves, kas atbilst to pretciklisko rezervju normu svērtajam vidējam rādītājam, kuras piemēro valstīs, kur šai iestādei ir kredītriska darījumi. Tādēļ katrai dalībvalstij būtu jāieceļ iestāde, kas būtu atbildīga par pretciklisko rezervju normu noteikšanu šajā dalībvalstī veiktajiem riska darījumiem. Minētajā rezervju normā būtu jāņem vērā kredītu līmeņa pieaugums un izmaiņas kredīta attiecībā pret iekšzemes kopproduktu (IKP) attiecīgajā dalībvalstī, kā arī visi citi mainīgie rādītāji, kas saistīti ar finanšu sistēmas stabilitātes riskiem. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu, ka pretcikliskās kapitāla rezerves pienācīgi atspoguļo pārmērīga kredītu pieauguma risku banku nozarē, iestādēm būtu jāaprēķina savai iestādei piemērotas rezerves, kas atbilst to pretciklisko rezervju normu svērtajam vidējam rādītājam, kuras piemēro valstīs, kur šai iestādei ir kredītriska darījumi. Tādēļ katrai dalībvalstij būtu jāieceļ iestāde, kas būtu atbildīga par pretciklisko rezervju normu noteikšanu šajā dalībvalstī veiktajiem riska darījumiem. Minētajā rezervju normā būtu jāņem vērā kredītu līmeņa pieaugums un izmaiņas kredīta attiecībā pret iekšzemes kopproduktu (IKP) attiecīgajā dalībvalstī, kā arī visi citi mainīgie rādītāji, kas saistīti ar finanšu sistēmas stabilitātes riskiem.

| (24) | Papildus kapitāla saglabāšanas rezervēm un pretcikliskajām kapitāla rezervēm dalībvalstīm vajadzētu varēt no konkrētām iestādēm prasīt, lai tās uzturētu sistēmiskā riska rezerves to makroprudenciālo vai sistēmisko risku novēršanai un mazināšanai, uz kuriem neattiecas Regula (ES) Nr. 575/2013 un Direktīva 2013/36/ES, proti, riska, kuram var būt ievērojama negatīva ietekme uz finanšu sistēmu un reālo ekonomiku konkrētā dalībvalstī. Sistēmiskā riska rezervju norma būtu jāpiemēro visiem riska darījumiem vai to apakšgrupām un visām iestādēm vai vienai vai vairākām minēto iestāžu apakšgrupām, ja iestādes savā darījumdarbībā uzrāda līdzīgus riska profilus. |
| --- | --- |

(24)

Papildus kapitāla saglabāšanas rezervēm un pretcikliskajām kapitāla rezervēm dalībvalstīm vajadzētu varēt no konkrētām iestādēm prasīt, lai tās uzturētu sistēmiskā riska rezerves to makroprudenciālo vai sistēmisko risku novēršanai un mazināšanai, uz kuriem neattiecas Regula (ES) Nr. 575/2013 un Direktīva 2013/36/ES, proti, riska, kuram var būt ievērojama negatīva ietekme uz finanšu sistēmu un reālo ekonomiku konkrētā dalībvalstī. Sistēmiskā riska rezervju norma būtu jāpiemēro visiem riska darījumiem vai to apakšgrupām un visām iestādēm vai vienai vai vairākām minēto iestāžu apakšgrupām, ja iestādes savā darījumdarbībā uzrāda līdzīgus riska profilus.

| (25) | Ir svarīgi racionalizēt koordinēšanas mehānismu starp iestādēm, nodrošināt skaidru atbildības struktūru, vienkāršot makroprudenciālās politikas instrumentu aktivizēšanu un paplašināt makroprudenciālo instrumentu klāstu, lai iestādes spētu laikus un efektīvi novērst sistēmiskos riskus. Gaidāms, ka Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK), kas ir izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (10), būs izšķiroša nozīme makroprudenciālo pasākumu koordinēšanā, kā arī informācijas izplatīšanā par dalībvalstīs plānotajiem makroprudenciālajiem pasākumiem, jo īpaši pieņemto makroprudenciālo pasākumu publicēšanā tās tīmekļa vietnē un informācijas apmaiņā starp iestādēm pēc plānoto makroprudenciālo pasākumu paziņošanas. Lai nodrošinātu pienācīgus politiskus risinājumus dalībvalstīs, tiek gaidīts, ka ESRK pārraudzīs dalībvalstu makroprudenciālās politikas pietiekamību un konsekvenci, tostarp pārraugot to, vai rīki tiek izmantoti konsekventi un nepārklājoties. |
| --- | --- |

(25)

Ir svarīgi racionalizēt koordinēšanas mehānismu starp iestādēm, nodrošināt skaidru atbildības struktūru, vienkāršot makroprudenciālās politikas instrumentu aktivizēšanu un paplašināt makroprudenciālo instrumentu klāstu, lai iestādes spētu laikus un efektīvi novērst sistēmiskos riskus. Gaidāms, ka Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK), kas ir izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (10), būs izšķiroša nozīme makroprudenciālo pasākumu koordinēšanā, kā arī informācijas izplatīšanā par dalībvalstīs plānotajiem makroprudenciālajiem pasākumiem, jo īpaši pieņemto makroprudenciālo pasākumu publicēšanā tās tīmekļa vietnē un informācijas apmaiņā starp iestādēm pēc plānoto makroprudenciālo pasākumu paziņošanas. Lai nodrošinātu pienācīgus politiskus risinājumus dalībvalstīs, tiek gaidīts, ka ESRK pārraudzīs dalībvalstu makroprudenciālās politikas pietiekamību un konsekvenci, tostarp pārraugot to, vai rīki tiek izmantoti konsekventi un nepārklājoties.

| (26) | Attiecīgajām kompetentajām vai norīkotajām iestādēm būtu jācenšas izvairīties no jebkādas dublējošas vai nekonsekventas Direktīvā 2013/36/ES un Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēto makroprudenciālo pasākumu izmantošanas. Konkrēti, attiecīgajām kompetentajām vai norīkotajām iestādēm būtu pienācīgi jāapsver tas, vai pasākumi, kas veikti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu, dublējas vai nav konsekventi ar citiem pastāvošiem vai gaidāmiem pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 124., 164. vai 458. pantu. |
| --- | --- |

(26)

Attiecīgajām kompetentajām vai norīkotajām iestādēm būtu jācenšas izvairīties no jebkādas dublējošas vai nekonsekventas Direktīvā 2013/36/ES un Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēto makroprudenciālo pasākumu izmantošanas. Konkrēti, attiecīgajām kompetentajām vai norīkotajām iestādēm būtu pienācīgi jāapsver tas, vai pasākumi, kas veikti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu, dublējas vai nav konsekventi ar citiem pastāvošiem vai gaidāmiem pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 124., 164. vai 458. pantu.

| (27) | Kompetentajām vai norīkotajām iestādēm vajadzētu varēt noteikt citu sistēmiski nozīmīgu iestāžu (C-SNI) rezerves piemērošanas līmeni vai līmeņus, pamatojoties uz grupas struktūrai raksturīgo risku būtību un sadalījumu. Dažos gadījumos kompetentajai vai norīkotajai iestādei varētu būt lietderīgi C-SNI rezervi noteikt vienīgi līmenī, kas ir zem augstākā konsolidācijas līmeņa. |
| --- | --- |

(27)

Kompetentajām vai norīkotajām iestādēm vajadzētu varēt noteikt citu sistēmiski nozīmīgu iestāžu (C-SNI) rezerves piemērošanas līmeni vai līmeņus, pamatojoties uz grupas struktūrai raksturīgo risku būtību un sadalījumu. Dažos gadījumos kompetentajai vai norīkotajai iestādei varētu būt lietderīgi C-SNI rezervi noteikt vienīgi līmenī, kas ir zem augstākā konsolidācijas līmeņa.

| (28) | Saskaņā ar Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BCBS) publicēto globāli sistēmiski nozīmīgo banku (G-SNB) novērtēšanas metodoloģiju iestādes vairākjurisdikciju prasījumi un saistības ir tās globālās sistēmiskās nozīmes un ietekmes rādītāji, kāda tās bankrotam var būt uz globālo finanšu sistēmu. Šie rādītāji atspoguļo konkrētas bažas, piemēram, par lielākām grūtībām koordinēt to iestāžu noregulējumu, kam ir nozīmīgas pārrobežu darbības. Vienotā noteikumu kopuma pastiprināšanas un vienotā noregulējuma mehānisma (VNM) izveides rezultātā panāktais progress kopīgajā pieejā noregulējumam ir banku savienībā ievērojami pilnveidojis spēju panākt pienācīgu pārrobežu grupu noregulējumu. Tāpēc un neskarot kompetento vai norīkoto iestāžu spēju īstenot uzraudzības vērtēšanu, būtu jāaprēķina alternatīvs vērtējums, kas atspoguļo minēto progresu, un kompetentajām vai norīkotajām iestādēm minētais vērtējums būtu jāņem vērā, izvērtējot kredītiestāžu sistēmisko nozīmi, neietekmējot datus, kas iesniegti BCBS starptautisko saucēju noteikšanai. EBI būtu jāizstrādā atjaunināti regulatīvo tehnisko standartu projekti nolūkā precizēt papildu metodoloģiju globāli sistēmiski nozīmīgo iestāžu (G-SNI) apzināšanai, lai ļautu atpazīt integrēta Eiropas noregulējuma režīma specifiku VNM kontekstā. Minētā atjauninātā metodoloģija būtu jāizmanto tikai G-SNI rezerves kalibrācijas nolūkā. Komisijai būtu jāpieņem minētie regulatīvie tehniskie standarti ar deleģētajiem aktiem, ievērojot LESD 290. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BCBS) publicēto globāli sistēmiski nozīmīgo banku (G-SNB) novērtēšanas metodoloģiju iestādes vairākjurisdikciju prasījumi un saistības ir tās globālās sistēmiskās nozīmes un ietekmes rādītāji, kāda tās bankrotam var būt uz globālo finanšu sistēmu. Šie rādītāji atspoguļo konkrētas bažas, piemēram, par lielākām grūtībām koordinēt to iestāžu noregulējumu, kam ir nozīmīgas pārrobežu darbības. Vienotā noteikumu kopuma pastiprināšanas un vienotā noregulējuma mehānisma (VNM) izveides rezultātā panāktais progress kopīgajā pieejā noregulējumam ir banku savienībā ievērojami pilnveidojis spēju panākt pienācīgu pārrobežu grupu noregulējumu. Tāpēc un neskarot kompetento vai norīkoto iestāžu spēju īstenot uzraudzības vērtēšanu, būtu jāaprēķina alternatīvs vērtējums, kas atspoguļo minēto progresu, un kompetentajām vai norīkotajām iestādēm minētais vērtējums būtu jāņem vērā, izvērtējot kredītiestāžu sistēmisko nozīmi, neietekmējot datus, kas iesniegti BCBS starptautisko saucēju noteikšanai. EBI būtu jāizstrādā atjaunināti regulatīvo tehnisko standartu projekti nolūkā precizēt papildu metodoloģiju globāli sistēmiski nozīmīgo iestāžu (G-SNI) apzināšanai, lai ļautu atpazīt integrēta Eiropas noregulējuma režīma specifiku VNM kontekstā. Minētā atjauninātā metodoloģija būtu jāizmanto tikai G-SNI rezerves kalibrācijas nolūkā. Komisijai būtu jāpieņem minētie regulatīvie tehniskie standarti ar deleģētajiem aktiem, ievērojot LESD 290. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu.

| (29) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, pastiprināt un precizēt jau esošos Savienības tiesības aktus, nodrošinot vienotas prudenciālās prasības, ko piemēro iestādēm visā Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to apmēra un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, pastiprināt un precizēt jau esošos Savienības tiesības aktus, nodrošinot vienotas prudenciālās prasības, ko piemēro iestādēm visā Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to apmēra un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (30) | Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (11) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (11) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

| (31) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2013/36/ES, |
| --- | --- |

(31)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2013/36/ES,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 2013/36/ES

Direktīvu 2013/36/ES groza šādi:

| 1) | direktīvas 2. panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

  “5.   Šo direktīvu nepiemēro:






  1) | piekļuvei ieguldījumu brokeru sabiedrību darbībai, ciktāl tā tiek reglamentēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (*1); |
| --- | --- | --- |

1)

direktīvas 2. panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.   Šo direktīvu nepiemēro:

1)

piekļuvei ieguldījumu brokeru sabiedrību darbībai, ciktāl tā tiek reglamentēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (*1);

| 2) | centrālajām bankām; |
| --- | --- |

2)

centrālajām bankām;

| 3) | pasta žiro pārvedumu daļām; |
| --- | --- |

3)

pasta žiro pārvedumu daļām;

| 4) | Dānijā – “Eksport Kredit Fonden”, “Eksport Kredit Fonden A/S”, “Danmarks Skibskreditfond A/S” un “KommuneKredit”; |
| --- | --- |

4)

Dānijā – “Eksport Kredit Fonden”, “Eksport Kredit Fonden A/S”, “Danmarks Skibskreditfond A/S” un “KommuneKredit”;

| 5) | Vācijā – “Kreditanstalt für Wiederaufbau”, “Landwirtschaftliche Rentenbank”, “Bremer Aufbau-Bank GmbH”, “Hamburgische Investitions- und Förderbank”, “Investitionsbank Berlin”, “Investitionsbank des Landes Brandenburg”, “Investitionsbank Schleswig-Holstein”, “Investitions- und Förderbank Niedersachsen – NBank”, “Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz”, “Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank”, “LfA Förderbank Bayern”, “NRW.BANK”, “Saarländische Investitionskreditbank AG”, “Sächsische Aufbaubank – Förderbank”, “Thüringer Aufbaubank”, sabiedrībām, kuras saskaņā ar “Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz” ir atzītas par valsts mājokļu attīstības politikas struktūrām un faktiski neiesaistās banku darījumos, un sabiedrībām, kuras saskaņā ar minēto likumu ir atzītas par bezpeļņas mājokļu attīstības sabiedrībām; |
| --- | --- |

5)

Vācijā – “Kreditanstalt für Wiederaufbau”, “Landwirtschaftliche Rentenbank”, “Bremer Aufbau-Bank GmbH”, “Hamburgische Investitions- und Förderbank”, “Investitionsbank Berlin”, “Investitionsbank des Landes Brandenburg”, “Investitionsbank Schleswig-Holstein”, “Investitions- und Förderbank Niedersachsen – NBank”, “Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz”, “Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank”, “LfA Förderbank Bayern”, “NRW.BANK”, “Saarländische Investitionskreditbank AG”, “Sächsische Aufbaubank – Förderbank”, “Thüringer Aufbaubank”, sabiedrībām, kuras saskaņā ar “Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz” ir atzītas par valsts mājokļu attīstības politikas struktūrām un faktiski neiesaistās banku darījumos, un sabiedrībām, kuras saskaņā ar minēto likumu ir atzītas par bezpeļņas mājokļu attīstības sabiedrībām;

| 6) | Igaunijā – “hoiu-laenuühistud” kā kooperatīvām sabiedrībām, kas atzītas ar “hoiu-laenuühistu seadus”; |
| --- | --- |

6)

Igaunijā – “hoiu-laenuühistud” kā kooperatīvām sabiedrībām, kas atzītas ar “hoiu-laenuühistu seadus”;

| 7) | Īrijā – “Strategic Banking Corporation of Ireland”, “credit unions” un “friendly societies”; |
| --- | --- |

7)

Īrijā – “Strategic Banking Corporation of Ireland”, “credit unions” un “friendly societies”;

| 8) | Grieķijā – “Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων” (“Tamio Parakatathikon kai Danion”); |
| --- | --- |

8)

Grieķijā – “Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων” (“Tamio Parakatathikon kai Danion”);

| 9) | Spānijā – “Instituto de Crédito Oficial”; |
| --- | --- |

9)

Spānijā – “Instituto de Crédito Oficial”;

| 10) | Francijā – “Caisse des dépôts et consignations”; |
| --- | --- |

10)

Francijā – “Caisse des dépôts et consignations”;

| 11) | Horvātijā – “kreditne unije” un “Hrvatska banka za obnovu i razvitak”; |
| --- | --- |

11)

Horvātijā – “kreditne unije” un “Hrvatska banka za obnovu i razvitak”;

| 12) | Itālijā – “Cassa depositi e prestiti”; |
| --- | --- |

12)

Itālijā – “Cassa depositi e prestiti”;

| 13) | Latvijā – “krājaizdevu sabiedrībām”, sabiedrībām, kas atbilstīgi Krājaizdevu sabiedrību likumam atzītas par kooperatīvajām sabiedrībām, kuras sniedz finanšu pakalpojumus vienīgi saviem biedriem; |
| --- | --- |

13)

Latvijā – “krājaizdevu sabiedrībām”, sabiedrībām, kas atbilstīgi Krājaizdevu sabiedrību likumam atzītas par kooperatīvajām sabiedrībām, kuras sniedz finanšu pakalpojumus vienīgi saviem biedriem;

| 14) | Lietuvā – “kredito unijos”, kas nav “centrinė kredito unijos”; |
| --- | --- |

14)

Lietuvā – “kredito unijos”, kas nav “centrinė kredito unijos”;

| 15) | Ungārijā – “MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság” un “Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság”; |
| --- | --- |

15)

Ungārijā – “MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság” un “Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság”;

| 16) | Maltā – “Malta Development Bank”; |
| --- | --- |

16)

Maltā – “Malta Development Bank”;

| 17) | Nīderlandē – “Netherlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV”, “NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij”, “NV Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering”, “Ontwikkelingsmaatschappij Oost-Nederland NV” un “kredietunies”; |
| --- | --- |

17)

Nīderlandē – “Netherlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV”, “NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij”, “NV Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering”, “Ontwikkelingsmaatschappij Oost-Nederland NV” un “kredietunies”;

| 18) | Austrijā – sabiedrībām, kas atzītas par valsts dzīvokļu celtniecības apvienībām, un “Österreichische Kontrollbank AG”; |
| --- | --- |

18)

Austrijā – sabiedrībām, kas atzītas par valsts dzīvokļu celtniecības apvienībām, un “Österreichische Kontrollbank AG”;

| 19) | Polijā – “Spóldzielcze Kasy Oszczędnościowo – Kredytowe” un “Bank Gospodarstwa Krajowego”; |
| --- | --- |

19)

Polijā – “Spóldzielcze Kasy Oszczędnościowo – Kredytowe” un “Bank Gospodarstwa Krajowego”;

| 20) | Portugālē – “Caixas Económicas”, kas pastāvēja 1986. gada 1. janvārī, izņemot tās, kas reģistrētas kā sabiedrības ar ierobežotu atbildību, un izņemot “Caixa Económica Montepio Geral”; |
| --- | --- |

20)

Portugālē – “Caixas Económicas”, kas pastāvēja 1986. gada 1. janvārī, izņemot tās, kas reģistrētas kā sabiedrības ar ierobežotu atbildību, un izņemot “Caixa Económica Montepio Geral”;

| 21) | Slovēnijā “SID-Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d. Ljubljana”; |
| --- | --- |

21)

Slovēnijā “SID-Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d. Ljubljana”;

| 22) | Somijā – “Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB” un “Finnvera Oyj/Finnvera Abp”; |
| --- | --- |

22)

Somijā – “Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB” un “Finnvera Oyj/Finnvera Abp”;

| 23) | Zviedrijā – “Svenska Skeppshypotekskassan”; |
| --- | --- |

23)

Zviedrijā – “Svenska Skeppshypotekskassan”;

| 24) | Apvienotajā Karalistē – “National Savings and Investments (NS&I)”, “CDC Group plc”, “Agricultural Mortgage Corporation Ltd”, “Crown Agents for overseas governments and administrations”, “credit unions” un “municipal banks”. |
| --- | --- |

24)

Apvienotajā Karalistē – “National Savings and Investments (NS&I)”, “CDC Group plc”, “Agricultural Mortgage Corporation Ltd”, “Crown Agents for overseas governments and administrations”, “credit unions” un “municipal banks”.

6.   Šā panta 5. punkta 1) apakšpunktā un 3)–24) apakšpunktā minētās sabiedrības uzskata par finanšu iestādēm 34. panta un VII sadaļas 3. nodaļas vajadzībām.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).”;"

*1

| 2) | direktīvas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “60) | “noregulējuma iestāde” ir noregulējuma iestāde, kas ir definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (*2) 2. panta 1. punkta 18) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

direktīvas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“60)

“noregulējuma iestāde” ir noregulējuma iestāde, kas ir definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (*2) 2. panta 1. punkta 18) apakšpunktā;

*2

| 61) | “globāli sistēmiski nozīmīga iestāde” vai “G-SNI” ir globāli sistēmiski nozīmīga iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 133) apakšpunktā; |
| --- | --- |

61)

“globāli sistēmiski nozīmīga iestāde” vai “G-SNI” ir globāli sistēmiski nozīmīga iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 133) apakšpunktā;

| 62) | “ārpus ES esoša globāli sistēmiski nozīmīga iestāde” vai “ārpus ES esoša G-SNI” ir ārpus ES esoša globāli sistēmiski nozīmīga iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 134) apakšpunktā; |
| --- | --- |

62)

“ārpus ES esoša globāli sistēmiski nozīmīga iestāde” vai “ārpus ES esoša G-SNI” ir ārpus ES esoša globāli sistēmiski nozīmīga iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 134) apakšpunktā;

| 63) | “grupa” ir grupa, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 138) apakšpunktā; |
| --- | --- |

63)

“grupa” ir grupa, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 138) apakšpunktā;

| 64) | “trešās valsts grupa” ir grupa, kuras mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību kādā trešā valstī; |
| --- | --- |

64)

“trešās valsts grupa” ir grupa, kuras mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību kādā trešā valstī;

| 65) | “dzimumneitrāla atalgojuma politika” ir atalgojuma politika, kas balstīta uz vienādu darba samaksu darba ņēmējiem – sievietēm un vīriešiem – par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu. |
| --- | --- |

65)

“dzimumneitrāla atalgojuma politika” ir atalgojuma politika, kas balstīta uz vienādu darba samaksu darba ņēmējiem – sievietēm un vīriešiem – par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).”;"

*2

| b) | pievieno šādu punktu:

  “3.   Lai nodrošinātu, ka prasības vai uzraudzības pilnvaras, kas ir izklāstītas šajā direktīvā vai Regulā (ES) Nr. 575/2013, piemēro konsolidēti vai subkonsolidēti saskaņā ar šo direktīvu vai minēto regulu, jēdzienos “iestāde”, “dalībvalsts mātes iestāde”, “ES mātes iestāde” un “mātesuzņēmums” ir iekļautas arī:






  a) | finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kurām ir piešķirts apstiprinājums saskaņā ar šīs direktīvas 21.a pantu; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Lai nodrošinātu, ka prasības vai uzraudzības pilnvaras, kas ir izklāstītas šajā direktīvā vai Regulā (ES) Nr. 575/2013, piemēro konsolidēti vai subkonsolidēti saskaņā ar šo direktīvu vai minēto regulu, jēdzienos “iestāde”, “dalībvalsts mātes iestāde”, “ES mātes iestāde” un “mātesuzņēmums” ir iekļautas arī:

a)

finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kurām ir piešķirts apstiprinājums saskaņā ar šīs direktīvas 21.a pantu;

| b) | norīkotās iestādes, kuras kontrolē ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai dalībvalsts mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, ja uz attiecīgo mātes sabiedrību neattiecas apstiprināšana saskaņā ar šīs direktīvas 21.a panta 4. punktu; un |
| --- | --- |

b)

norīkotās iestādes, kuras kontrolē ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai dalībvalsts mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, ja uz attiecīgo mātes sabiedrību neattiecas apstiprināšana saskaņā ar šīs direktīvas 21.a panta 4. punktu; un

| c) | finanšu pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai iestādes, kuras norīkotas, ievērojot šīs direktīvas 21.a panta 6. punkta d) apakšpunktu.”; |
| --- | --- |

c)

finanšu pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai iestādes, kuras norīkotas, ievērojot šīs direktīvas 21.a panta 6. punkta d) apakšpunktu.”;

| 3) | direktīvas 4. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

  “8.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja iestādēm, kas nav kompetentās iestādes, ir noregulējuma pilnvaras, šādas iestādes cieši sadarbojas un apspriežas ar kompetentajām iestādēm attiecībā uz noregulējuma plānu sagatavošanu un visos pārējos gadījumos, ja šāda sadarbošanās un apspriešanās tiek prasīta ar šo direktīvu, Direktīvu 2014/59/ES vai Regulu (ES) Nr. 575/2013.”; |
| --- | --- |

3)

direktīvas 4. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja iestādēm, kas nav kompetentās iestādes, ir noregulējuma pilnvaras, šādas iestādes cieši sadarbojas un apspriežas ar kompetentajām iestādēm attiecībā uz noregulējuma plānu sagatavošanu un visos pārējos gadījumos, ja šāda sadarbošanās un apspriešanās tiek prasīta ar šo direktīvu, Direktīvu 2014/59/ES vai Regulu (ES) Nr. 575/2013.”;

| 4) | direktīvas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | informāciju, kas jāsniedz kompetentajām iestādēm kredītiestādes atļaujas pieteikumā, tostarp 10. pantā paredzēto darbības programmu, organizatorisko struktūru un pārvaldības kārtību; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

direktīvas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

informāciju, kas jāsniedz kompetentajām iestādēm kredītiestādes atļaujas pieteikumā, tostarp 10. pantā paredzēto darbības programmu, organizatorisko struktūru un pārvaldības kārtību;

| b) | prasības, kas piemērojamas akcionāriem un dalībniekiem, kuriem ir būtiska līdzdalība, vai, ja nav būtiskas līdzdalības, 20 lielākajiem akcionāriem vai dalībniekiem saskaņā ar 14. pantu; un”; |
| --- | --- |

b)

prasības, kas piemērojamas akcionāriem un dalībniekiem, kuriem ir būtiska līdzdalība, vai, ja nav būtiskas līdzdalības, 20 lielākajiem akcionāriem vai dalībniekiem saskaņā ar 14. pantu; un”;

| b) | pievieno šādu punktu:

  “5.   EBI izdod pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu, kuras ir adresētas kompetentajām iestādēm, lai precizētu kopējo novērtēšanas metodoloģiju atļauju piešķiršanai saskaņā ar šo direktīvu.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“5.   EBI izdod pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu, kuras ir adresētas kompetentajām iestādēm, lai precizētu kopējo novērtēšanas metodoloģiju atļauju piešķiršanai saskaņā ar šo direktīvu.”;

| 5) | direktīvas 9. pantam pievieno šādus punktus:

  “3.   Dalībvalstis paziņo Komisijai un EBI valsts tiesību aktus, kuros uzņēmumiem, kas nav kredītiestādes, skaidri atļauts pieņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no klientiem.


  4.   Ievērojot šo pantu, dalībvalstis nevar kredītiestādes atbrīvot no šīs direktīvas un Regulas (ES) Nr. 575/2013 piemērošanas.”; |
| --- | --- |

5)

direktīvas 9. pantam pievieno šādus punktus:

“3.   Dalībvalstis paziņo Komisijai un EBI valsts tiesību aktus, kuros uzņēmumiem, kas nav kredītiestādes, skaidri atļauts pieņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no klientiem.

4.   Ievērojot šo pantu, dalībvalstis nevar kredītiestādes atbrīvot no šīs direktīvas un Regulas (ES) Nr. 575/2013 piemērošanas.”;

| 6) | direktīvas 10. pantu aizstāj ar šādu:

  “10. pants
  Darbības programma, organizatoriskā struktūra un pārvaldības kārtība

  1.   Dalībvalstis pieprasa, lai kopā ar atļaujas pieteikumu iesniedz darbības programmu, kurā izklāstīti paredzētās darījumdarbības veidi un kredītiestādes organizatoriskā struktūra, tostarp norāde uz mātesuzņēmumiem, finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām grupā. Dalībvalstis arī prasa, lai atļaujas pieteikumam būtu pievienots 74. panta 1. punktā minētās kārtības, procesu un mehānismu apraksts.


  2.   Kompetentās iestādes atsaka atļauju sākt kredītiestādes darbību, ja vien tās nav pārliecinājušās, ka 74. panta 1. punktā minētā kārtība, procesi un mehānismi ļauj minētajai iestādei īstenot pareizu un efektīvu riska pārvaldību.”; |
| --- | --- |

6)

direktīvas 10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants

Darbības programma, organizatoriskā struktūra un pārvaldības kārtība

1.   Dalībvalstis pieprasa, lai kopā ar atļaujas pieteikumu iesniedz darbības programmu, kurā izklāstīti paredzētās darījumdarbības veidi un kredītiestādes organizatoriskā struktūra, tostarp norāde uz mātesuzņēmumiem, finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām grupā. Dalībvalstis arī prasa, lai atļaujas pieteikumam būtu pievienots 74. panta 1. punktā minētās kārtības, procesu un mehānismu apraksts.

2.   Kompetentās iestādes atsaka atļauju sākt kredītiestādes darbību, ja vien tās nav pārliecinājušās, ka 74. panta 1. punktā minētā kārtība, procesi un mehānismi ļauj minētajai iestādei īstenot pareizu un efektīvu riska pārvaldību.”;

| 7) | direktīvas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Kompetentās iestādes atsaka piešķirt atļauju kredītiestādes darbības sākšanai, ja, ņemot vērā vajadzību nodrošināt pārdomātu un piesardzīgu kredītiestādes vadību, tās nav pārliecinātas par akcionāru vai dalībnieku piemērotību saskaņā ar 23. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Piemēro 23. panta 2. un 3. punktu un 24. pantu.”; |
| --- | --- |

7)

direktīvas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Kompetentās iestādes atsaka piešķirt atļauju kredītiestādes darbības sākšanai, ja, ņemot vērā vajadzību nodrošināt pārdomātu un piesardzīgu kredītiestādes vadību, tās nav pārliecinātas par akcionāru vai dalībnieku piemērotību saskaņā ar 23. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Piemēro 23. panta 2. un 3. punktu un 24. pantu.”;

| 8) | direktīvas 18. panta d) punktu aizstāj ar šādu:






  “d) | vairs neatbilst prudenciālajām prasībām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā vai Sestajā daļā, izņemot Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 92.b panta prasības, vai kas noteiktas saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai 105. pantu, vai arī ja vairs nevar paļauties, ka tā pildīs savas saistības pret kreditoriem, un jo īpaši – tā vairs negarantē drošību aktīviem, ko tai uzticējuši noguldītāji;”; |
| --- | --- | --- |

8)

direktīvas 18. panta d) punktu aizstāj ar šādu:

“d)

vairs neatbilst prudenciālajām prasībām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā vai Sestajā daļā, izņemot Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 92.b panta prasības, vai kas noteiktas saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai 105. pantu, vai arī ja vairs nevar paļauties, ka tā pildīs savas saistības pret kreditoriem, un jo īpaši – tā vairs negarantē drošību aktīviem, ko tai uzticējuši noguldītāji;”;

| 9) | iekļauj šādus pantus:

  “21.a pants
  Finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību apstiprināšana

  “1.   Dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības, dalībvalsts mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības un ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības pieprasa apstiprinājumu saskaņā ar šo pantu. Citas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības pieprasa apstiprinājumu saskaņā ar šo pantu, ja tām ir pienākums ievērot šo direktīvu vai Regulu (ES) Nr. 575/2013 subkonsolidēti.


  2.   Šā panta 1. punkta nolūkā tajā minētās finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktās finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidētās uzraudzības iestādei un – ja tā ir cita iestāde – kompetentajai iestādei dalībvalstī, kurā tās veic uzņēmējdarbību, sniedz šādu informāciju:






  a) | tās grupas organizatorisko struktūru, kuras daļa ir finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jauktā finanšu pārvaldītājsabiedrība, precīzi norādot tās meitasuzņēmumus un – attiecīgā gadījumā – mātesuzņēmumus un katras pie grupas piederošas sabiedrības atrašanās vietu un darbības veidu; |
| --- | --- | --- |

9)

iekļauj šādus pantus:

“21.a pants

Finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību apstiprināšana

“1.   Dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības, dalībvalsts mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības un ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības pieprasa apstiprinājumu saskaņā ar šo pantu. Citas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības pieprasa apstiprinājumu saskaņā ar šo pantu, ja tām ir pienākums ievērot šo direktīvu vai Regulu (ES) Nr. 575/2013 subkonsolidēti.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā tajā minētās finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktās finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidētās uzraudzības iestādei un – ja tā ir cita iestāde – kompetentajai iestādei dalībvalstī, kurā tās veic uzņēmējdarbību, sniedz šādu informāciju:

a)

tās grupas organizatorisko struktūru, kuras daļa ir finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jauktā finanšu pārvaldītājsabiedrība, precīzi norādot tās meitasuzņēmumus un – attiecīgā gadījumā – mātesuzņēmumus un katras pie grupas piederošas sabiedrības atrašanās vietu un darbības veidu;

| b) | informāciju par vismaz divu personu iecelšanu, kuras faktiski vada finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jaukto finanšu pārvaldītājsabiedrību, un par atbilstību 121. pantā izklāstītajām prasībām attiecībā uz vadošo amatpersonu kvalifikāciju; |
| --- | --- |

b)

informāciju par vismaz divu personu iecelšanu, kuras faktiski vada finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jaukto finanšu pārvaldītājsabiedrību, un par atbilstību 121. pantā izklāstītajām prasībām attiecībā uz vadošo amatpersonu kvalifikāciju;

| c) | informāciju par atbilstību 14. pantā izklāstītajiem kritērijiem attiecībā uz akcionāriem un dalībniekiem, ja finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmums ir kredītiestāde; |
| --- | --- |

c)

informāciju par atbilstību 14. pantā izklāstītajiem kritērijiem attiecībā uz akcionāriem un dalībniekiem, ja finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmums ir kredītiestāde;

| d) | iekšējo organizāciju un uzdevumu sadalījumu grupā; |
| --- | --- |

d)

iekšējo organizāciju un uzdevumu sadalījumu grupā;

| e) | jebkādu citu informāciju, kas var būt vajadzīga šā panta 3. un 4. punktā minēto novērtējumu veikšanai. |
| --- | --- |

e)

jebkādu citu informāciju, kas var būt vajadzīga šā panta 3. un 4. punktā minēto novērtējumu veikšanai.

Ja finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības apstiprināšana notiek vienlaicīgi ar 22. pantā minēto novērtējumu, kompetentā iestāde minētā panta nolūkā attiecīgā gadījumā veic koordinēšanu ar konsolidētās uzraudzības iestādi un – ja tā ir cita iestāde – kompetento iestādi dalībvalstī, kurā finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība veic uzņēmējdarbību. Minētajā gadījumā 22. panta 3. punkta otrajā daļā minētais vērtēšanas periods tiek pārtraukts uz vairāk nekā 20 darbdienām līdz laikam, kad ir pabeigta šajā pantā izklāstītā procedūra.

3.   Apstiprinājumu finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai saskaņā ar šo pantu var piešķirt tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | iekšējā kārtība un uzdevumu sadalījums grupā atbilst nolūkam nodrošināt atbilstību prasībām, kas noteiktas šajā direktīvā un Regulā (ES) Nr. 575/2013, konsolidēti vai subkonsolidēti, un jo īpaši tie ir piemēroti, lai:






  i) | koordinētu visus finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumus, tostarp vajadzības gadījumā piemēroti sadalot uzdevumus starp meitas iestādēm; |
| --- | --- | --- |

a)

iekšējā kārtība un uzdevumu sadalījums grupā atbilst nolūkam nodrošināt atbilstību prasībām, kas noteiktas šajā direktīvā un Regulā (ES) Nr. 575/2013, konsolidēti vai subkonsolidēti, un jo īpaši tie ir piemēroti, lai:

i)

koordinētu visus finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumus, tostarp vajadzības gadījumā piemēroti sadalot uzdevumus starp meitas iestādēm;

| ii) | novērstu vai pārvaldītu konfliktus grupas iekšienē; un |
| --- | --- |

ii)

novērstu vai pārvaldītu konfliktus grupas iekšienē; un

| iii) | īstenotu grupas mēroga politiku, ko visai grupai noteikusi mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība; |
| --- | --- |

iii)

īstenotu grupas mēroga politiku, ko visai grupai noteikusi mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība;

| b) | tās grupas organizatoriskā struktūra, kuras daļa ir finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, netraucē vai kaut kā citādi nekavē efektīvi uzraudzīt meitas iestādes vai mātes iestādes attiecībā uz individuālām, konsolidētām vai – attiecīgā gadījumā – subkonsolidētām saistībām, kas uz tām attiecas. Minētā kritērija novērtējumā ņem vērā jo īpaši:






  i) | finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības stāvokli daudzlīmeņu grupā; |
| --- | --- | --- |

b)

tās grupas organizatoriskā struktūra, kuras daļa ir finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, netraucē vai kaut kā citādi nekavē efektīvi uzraudzīt meitas iestādes vai mātes iestādes attiecībā uz individuālām, konsolidētām vai – attiecīgā gadījumā – subkonsolidētām saistībām, kas uz tām attiecas. Minētā kritērija novērtējumā ņem vērā jo īpaši:

i)

finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības stāvokli daudzlīmeņu grupā;

| ii) | līdzdalības struktūru; un |
| --- | --- |

ii)

līdzdalības struktūru; un

| iii) | finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības lomu grupā; |
| --- | --- |

iii)

finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības lomu grupā;

| c) | ir nodrošināta atbilstība 14. pantā izklāstītajiem kritērijiem un 121. pantā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

c)

ir nodrošināta atbilstība 14. pantā izklāstītajiem kritērijiem un 121. pantā noteiktajām prasībām.

4.   Finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības apstiprināšana saskaņā ar šo pantu nav nepieciešama, ja ir ievēroti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | finanšu pārvaldītājsabiedrības pamatdarbība ir līdzdalības iegāde meitasuzņēmumos vai – jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības gadījumā – tās pamatdarbība attiecībā uz iestādēm vai finanšu iestādēm ir līdzdalības iegāde meitasuzņēmumos; |
| --- | --- |

a)

finanšu pārvaldītājsabiedrības pamatdarbība ir līdzdalības iegāde meitasuzņēmumos vai – jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības gadījumā – tās pamatdarbība attiecībā uz iestādēm vai finanšu iestādēm ir līdzdalības iegāde meitasuzņēmumos;

| b) | finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība nav norīkota par noregulējuma vienību nevienā no grupas noregulējuma grupām saskaņā ar noregulējuma stratēģiju, ko noteikusi attiecīgā noregulējuma iestāde, ievērojot Direktīvu 2014/59/ES; |
| --- | --- |

b)

finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība nav norīkota par noregulējuma vienību nevienā no grupas noregulējuma grupām saskaņā ar noregulējuma stratēģiju, ko noteikusi attiecīgā noregulējuma iestāde, ievērojot Direktīvu 2014/59/ES;

| c) | kredītiestāde, kas ir meitasuzņēmums, ir norīkota par atbildīgo nolūkā konsolidēti nodrošināt grupas atbilstību prudenciālajām prasībām, un tai ir doti visi vajadzīgie līdzekļi un juridiskās pilnvaras efektīvai minēto pienākumu izpildei; |
| --- | --- |

c)

kredītiestāde, kas ir meitasuzņēmums, ir norīkota par atbildīgo nolūkā konsolidēti nodrošināt grupas atbilstību prudenciālajām prasībām, un tai ir doti visi vajadzīgie līdzekļi un juridiskās pilnvaras efektīvai minēto pienākumu izpildei;

| d) | finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība neiesaistās tādu ar pārvaldību, darbību vai finansēm saistītu lēmumu pieņemšanā, kas ietekmē grupu vai tās meitasuzņēmumus, kuri ir iestādes vai finanšu iestādes; |
| --- | --- |

d)

finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība neiesaistās tādu ar pārvaldību, darbību vai finansēm saistītu lēmumu pieņemšanā, kas ietekmē grupu vai tās meitasuzņēmumus, kuri ir iestādes vai finanšu iestādes;

| e) | nav šķēršļu efektīvai grupas konsolidētajai uzraudzībai. |
| --- | --- |

e)

nav šķēršļu efektīvai grupas konsolidētajai uzraudzībai.

Finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kas ir atbrīvotas no apstiprinājuma iegūšanas saskaņā ar šo punktu, netiek izslēgtas no konsolidācijas tvēruma, kā noteikts šajā direktīvā un Regulā (ES) Nr. 575/2013.

5.   Konsolidētās uzraudzības iestāde pastāvīgi pārrauga atbilstību 3. punktā vai, attiecīgā gadījumā, 4. punktā minētajiem nosacījumiem. Finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības sniedz konsolidētās uzraudzības iestādei informāciju, kas nepieciešama, lai pastāvīgi pārraudzītu grupas organizatorisko struktūru un atbilstību 3. punktā vai, attiecīgā gadījumā, 4. punktā minētajiem nosacījumiem. Konsolidētās uzraudzības iestāde minētajā informācijā dalās ar kompetento iestādi dalībvalstī, kurā finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jauktā finanšu pārvaldītājsabiedrība veic uzņēmējdarbību.

6.   Ja konsolidētās uzraudzības iestāde ir konstatējusi, ka 3. punktā minētie nosacījumi netiek pildīti vai vairs netiek pildīti, finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai piemēro piemērotus uzraudzības pasākumus nolūkā nodrošināt vai atjaunot – atkarībā no gadījuma – konsolidētās uzraudzības nepārtrauktību un integritāti un konsolidēti nodrošināt atbilstību prasībām, kas ir izklāstītas šajā direktīvā un Regulā (ES) Nr. 575/2013. Jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības gadījumā uzraudzības pasākumos jo īpaši ņem vērā ietekmi uz finanšu konglomerātu.

Pirmajā daļā minētajos uzraudzības pasākumos jo īpaši var būt ietverta:

| a) | to balsstiesību īstenošanas apturēšana, kuras ir saistītas ar meitasuzņēmumu akcijām, ko tur finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība; |
| --- | --- |

a)

to balsstiesību īstenošanas apturēšana, kuras ir saistītas ar meitasuzņēmumu akcijām, ko tur finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība;

| b) | rīkojumu izdošana vai sankciju noteikšana, ievērojot 65.–72. pantu, finanšu pārvaldītājsabiedrībai, jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai vadības struktūras locekļiem un vadītājiem; |
| --- | --- |

b)

rīkojumu izdošana vai sankciju noteikšana, ievērojot 65.–72. pantu, finanšu pārvaldītājsabiedrībai, jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai vadības struktūras locekļiem un vadītājiem;

| c) | instrukciju vai norādījumu sniegšana finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai par to, kā saviem akcionāriem pārvest dalības savās meitas iestādēs; |
| --- | --- |

c)

instrukciju vai norādījumu sniegšana finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai par to, kā saviem akcionāriem pārvest dalības savās meitas iestādēs;

| d) | citas finanšu pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai grupā esošās iestādes pagaidu iecelšana par atbildīgo, lai konsolidēti tiktu nodrošināta atbilstība prasībām, kas ir izklāstītas šajā direktīvā un Regulā (ES) Nr. 575/2013; |
| --- | --- |

d)

citas finanšu pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai grupā esošās iestādes pagaidu iecelšana par atbildīgo, lai konsolidēti tiktu nodrošināta atbilstība prasībām, kas ir izklāstītas šajā direktīvā un Regulā (ES) Nr. 575/2013;

| e) | ierobežojumi vai aizliegums sadalīt peļņu vai maksāt procentus akcionāriem; |
| --- | --- |

e)

ierobežojumi vai aizliegums sadalīt peļņu vai maksāt procentus akcionāriem;

| f) | prasība finanšu pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām atteikties no līdzdalības iestādēs vai citās finanšu sektora sabiedrībās vai samazināt to; |
| --- | --- |

f)

prasība finanšu pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām atteikties no līdzdalības iestādēs vai citās finanšu sektora sabiedrībās vai samazināt to;

| g) | prasība finanšu pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām iesniegt plānu, kas paredz bez kavēšanās panākt atbilstību. |
| --- | --- |

g)

prasība finanšu pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām iesniegt plānu, kas paredz bez kavēšanās panākt atbilstību.

7.   Ja konsolidētās uzraudzības iestāde ir konstatējusi, ka 4. punktā minētie nosacījumi vairs netiek pildīti, finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība pieprasa apstiprinājumu saskaņā ar šo pantu.

8.   Lai pieņemtu lēmumus par apstiprinājumu un atbrīvojumu no apstiprinājuma, kā minēts attiecīgi 3. un 4. punktā, un par uzraudzības pasākumiem, kā minēts 6. un 7. punktā, gadījumā, kad konsolidētās uzraudzības iestāde atšķiras no kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jauktā finanšu pārvaldītājsabiedrība veic uzņēmējdarbību,– šīs abas iestādes strādā kopā, cieši apspriežoties. Konsolidētās uzraudzības iestāde sagatavo novērtējumu par jautājumiem, kas minēti attiecīgi 3., 4., 6. un 7. punktā, un minēto novērtējumu iesniedz kompetentajai iestādei dalībvalstī, kurā finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jauktā finanšu pārvaldītājsabiedrība veic uzņēmējdarbību. Abas iestādes dara visu iespējamo, lai divu mēnešu laikā pēc minētā novērtējuma saņemšanas vienotos par kopīgu lēmumu.

Kopīgais lēmums tiek pienācīgi dokumentēts un pamatots. Konsolidētās uzraudzības iestāde kopīgo lēmumu paziņo finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai.

Domstarpību gadījumā tās dalībvalsts konsolidētās uzraudzības iestāde vai kompetentā iestāde, kurā finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jauktā finanšu pārvaldītājsabiedrība veic uzņēmējdarbību, atturas no lēmuma pieņemšanas un nodod jautājumu EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā pēc tam, kad jautājums saņemts EBI. Attiecīgās kompetentās iestādes pieņem kopīgu lēmumu saskaņā ar EBI lēmumu. Pēc divu mēnešu laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas jautājumu EBI neiesniedz.

9.   Jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību gadījumā, ja konsolidētās uzraudzības iestāde vai kompetentā iestāde dalībvalstī, kurā jauktā finanšu pārvaldītājsabiedrība veic uzņēmējdarbību, atšķiras no koordinatora, kas noteikts saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 10. pantu, attiecīgi šā panta 3., 4., 6. un 7. punktā minēto lēmumu vai kopīgo lēmumu pieņemšanas nolūkā ir vajadzīga koordinatora piekrišana. Ja ir vajadzīga koordinatora piekrišana, domstarpības nodod izskatīt attiecīgajai Eiropas uzraudzības iestādei, proti, EBI vai Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI)), kas ir izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (*3), kas pieņem lēmumu viena mēneša laikā pēc jautājuma saņemšanas. Neviens lēmums, kas pieņemts saskaņā ar šo punktu, neskar pienākumus saskaņā ar Direktīvu 2002/87/EK vai Direktīvu 2009/138/EK.

10.   Ja apstiprinājums finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai saskaņā ar šo pantu tiek atteikts, konsolidētās uzraudzības iestāde pieteikuma iesniedzējam par šo lēmumu un tā iemesliem paziņo četru mēnešu laikā no pieteikuma saņemšanas vai, ja pieteikums nav pilnīgs, četru mēnešu laikā pēc tam, kad ir saņemta pilnīga informācija, kas vajadzīga lēmuma pieņemšanai.

Jebkurā gadījumā lēmumu piešķirt vai atteikt apstiprinājumu pieņem sešu mēnešu laikā no pieteikuma saņemšanas. Atteikumu vajadzības gadījumā var papildināt ar jebkuru no 6. punktā minētajiem pasākumiem.

21.b pants

Mātes starpniekuzņēmums Eiropas Savienībā

1.   Divām vai vairākām iestādēm Savienībā, kuras ir daļa no vienas un tās pašas trešās valsts grupas, ir vienots mātes starpniekuzņēmums Eiropas Savienībā, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā.

2.   Kompetentās iestādes var atļaut 1. punktā minētajām iestādēm izveidot divus mātes starpniekuzņēmumus Eiropas Savienībā, ja tās nosaka, ka vienota mātes starpniekuzņēmuma izveide Eiropas Savienībā:

| a) | nebūtu saderīga ar obligāto prasību nodalīt darbības, kā paredz tās trešās valsts noteikumi vai uzraudzības iestādes, kurā atrodas galvenā trešās valsts grupas mātesuzņēmuma centrālais birojs; vai |
| --- | --- |

a)

nebūtu saderīga ar obligāto prasību nodalīt darbības, kā paredz tās trešās valsts noteikumi vai uzraudzības iestādes, kurā atrodas galvenā trešās valsts grupas mātesuzņēmuma centrālais birojs; vai

| b) | mazinātu noregulējamības efektivitāti salīdzinājumā ar gadījumu, kad ir divi mātes starpniekuzņēmumi Eiropas Savienībā saskaņā ar novērtējumu, ko veikusi kompetentā noregulējuma iestāde mātes starpniekuzņēmumam Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

b)

mazinātu noregulējamības efektivitāti salīdzinājumā ar gadījumu, kad ir divi mātes starpniekuzņēmumi Eiropas Savienībā saskaņā ar novērtējumu, ko veikusi kompetentā noregulējuma iestāde mātes starpniekuzņēmumam Eiropas Savienībā.

3.   Mātes starpniekuzņēmums Eiropas Savienībā ir kredītiestāde, kam piešķirta atļauja saskaņā ar 8. pantu, vai finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kam ir piešķirts apstiprinājums saskaņā ar 21.a pantu.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, gadījumos, kad neviena no šā panta 1. punktā minētajām iestādēm nav kredītiestāde vai kad ir jāizveido otrs mātes starpniekuzņēmums Eiropas Savienībā saistībā ar ieguldījumu darbībām, lai ievērotu atbilstību šā panta 2. punktā minētajai obligātajai prasībai, mātes starpniekuzņēmums Eiropas Savienībā vai otrs mātes starpniekuzņēmums Eiropas Savienībā var būt ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 5. panta 1. punktu un uz kuru attiecas Direktīva 2014/59/ES.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktu nepiemēro, ja trešās valsts grupas kopējā aktīvu vērtība Savienībā ir mazāka nekā 40 miljardi EUR.

5.   Šajā pantā trešās valsts grupas aktīvu kopējā vērtība Savienībā ir turpmāk minētā summa:

| a) | katras trešās valsts grupas iestādes kopējā aktīvu vērtība Savienībā, kura izriet no tās konsolidētās bilances vai kura izriet no to atsevišķajām bilancēm, ja iestādes bilance nav konsolidēta; un |
| --- | --- |

a)

katras trešās valsts grupas iestādes kopējā aktīvu vērtība Savienībā, kura izriet no tās konsolidētās bilances vai kura izriet no to atsevišķajām bilancēm, ja iestādes bilance nav konsolidēta; un

| b) | katras trešās valsts grupas filiāles kopējā aktīvu vērtība, kurai saskaņā ar šo direktīvu, Direktīvu 2014/65/ES vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 (*4) Savienībā ir piešķirta darbības atļauja. |
| --- | --- |

b)

katras trešās valsts grupas filiāles kopējā aktīvu vērtība, kurai saskaņā ar šo direktīvu, Direktīvu 2014/65/ES vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 (*4) Savienībā ir piešķirta darbības atļauja.

6.   Kompetentās iestādes paziņo EBI šādu informāciju attiecībā uz katru trešās valsts grupu, kura darbojas to jurisdikcijā:

| a) | pie kādas trešās valsts grupas piederošu uzraudzīto iestāžu nosaukumus un kopējo aktīvu vērtību; |
| --- | --- |

a)

pie kādas trešās valsts grupas piederošu uzraudzīto iestāžu nosaukumus un kopējo aktīvu vērtību;

| b) | tādām filiālēm atbilstošos nosaukumus un kopējo aktīvu vērtību, kurām saskaņā ar šo direktīvu, Direktīvu 2014/65/ES vai Regulu (ES) Nr. 600/2014 ir piešķirta atļauja minētajā dalībvalstī, un darbības veidus, ko tām ir atļauts veikt; |
| --- | --- |

b)

tādām filiālēm atbilstošos nosaukumus un kopējo aktīvu vērtību, kurām saskaņā ar šo direktīvu, Direktīvu 2014/65/ES vai Regulu (ES) Nr. 600/2014 ir piešķirta atļauja minētajā dalībvalstī, un darbības veidus, ko tām ir atļauts veikt;

| c) | jebkura tāda mātes starpniekuzņēmuma Eiropas Savienībā nosaukumu un veidu, kā minēts 3. punktā, kurš ir izveidots minētajā dalībvalstī, un tās trešās valsts grupas nosaukumu, pie kuras tas pieder. |
| --- | --- |

c)

jebkura tāda mātes starpniekuzņēmuma Eiropas Savienībā nosaukumu un veidu, kā minēts 3. punktā, kurš ir izveidots minētajā dalībvalstī, un tās trešās valsts grupas nosaukumu, pie kuras tas pieder.

7.   EBI savā tīmekļa vietnē publicē sarakstu ar visām trešo valstu grupām, kuras darbojas Savienībā, un to mātes starpniekuzņēmumu vai – attiecīgā gadījumā – starpniekuzņēmumiem Eiropas Savienībā.

Kompetentās iestādes nodrošina, lai katra to jurisdikcijā esoša iestāde, kas pieder pie trešās valsts grupas, atbilstu vienam no šādiem nosacījumiem:

| a) | tai ir mātes starpniekuzņēmums Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

a)

tai ir mātes starpniekuzņēmums Eiropas Savienībā;

| b) | tā ir mātes starpniekuzņēmums Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

b)

tā ir mātes starpniekuzņēmums Eiropas Savienībā;

| c) | tā ir vienīgā trešās valsts grupas iestāde Savienībā; vai |
| --- | --- |

c)

tā ir vienīgā trešās valsts grupas iestāde Savienībā; vai

| d) | tā pieder pie trešās valsts grupas, kuras kopējā aktīvu vērtība Savienībā nepārsniedz 40 miljardus EUR. |
| --- | --- |

d)

tā pieder pie trešās valsts grupas, kuras kopējā aktīvu vērtība Savienībā nepārsniedz 40 miljardus EUR.

8.   Atkāpjoties no 1. punkta, trešo valstu grupām, kuras savu darbību veic, Savienībā izmantojot vairāk nekā vienu iestādi, un kuru kopējā aktīvu vērtība 2019. gada 27. jūnijā ir līdzvērtīga vai lielāka par 40 miljardiem EUR, ne vēlāk kā līdz 2023. gada 30. decembrim ir mātes starpniekuzņēmums Eiropas Savienībā vai, ja piemēro 2. punktu, – divi mātes starpniekuzņēmumi Eiropas Savienībā.

9.   Līdz 2026. gada 30. decembrim Komisija pēc apspriešanās ar EBI pārskata prasības, kas iestādēm noteiktas ar šo pantu, un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajā ziņojumā ņem vērā vismaz šādus aspektus:

| a) | vai šajā pantā izklāstītās prasības darbojas praksē, ir nepieciešamas un samērīgas un vai citi pasākumi nebūtu piemērotāki; |
| --- | --- |

a)

vai šajā pantā izklāstītās prasības darbojas praksē, ir nepieciešamas un samērīgas un vai citi pasākumi nebūtu piemērotāki;

| b) | vai prasības, kas iestādēm noteiktas ar šo pantu, būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā labāko starptautisko praksi. |
| --- | --- |

b)

vai prasības, kas iestādēm noteiktas ar šo pantu, būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā labāko starptautisko praksi.

10.   Līdz 2021. gada 28. jūnijam EBI iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai par trešās valsts filiāļu pārvaldību saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem. Minētajā ziņojumā ņem vērā vismaz šādus aspektus:

| a) | vai un kādā mērā dalībvalstīs atšķiras uzraudzības prakse, ko saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemēro trešās valsts filiālēm; |
| --- | --- |

a)

vai un kādā mērā dalībvalstīs atšķiras uzraudzības prakse, ko saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemēro trešās valsts filiālēm;

| b) | vai atšķirīgā pārvaldība, ko saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemēro trešās valsts filiālēm, varētu radīt regulējuma arbitrāžu; |
| --- | --- |

b)

vai atšķirīgā pārvaldība, ko saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemēro trešās valsts filiālēm, varētu radīt regulējuma arbitrāžu;

| c) | vai būtu nepieciešams un piemēroti papildus saskaņot trešās valsts filiālēm piemērotos valsts režīmus, jo īpaši attiecībā uz nozīmīgām trešās valsts filiālēm. |
| --- | --- |

c)

vai būtu nepieciešams un piemēroti papildus saskaņot trešās valsts filiālēm piemērotos valsts režīmus, jo īpaši attiecībā uz nozīmīgām trešās valsts filiālēm.

Vajadzības gadījumā Komisija, balstoties uz EBI ieteikumiem, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei leģislatīva akta priekšlikumu.

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.)."

*3

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).”;"

*4

| 10) | direktīvas 23. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | jebkura tāda vadības struktūras locekļa reputācija, zināšanas, iemaņas un pieredze, kurš plānotās iegādes rezultātā vadīs kredītiestādes darbību, kā izklāstīts 91. panta 1. punktā;”; |
| --- | --- | --- |

10)

direktīvas 23. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

jebkura tāda vadības struktūras locekļa reputācija, zināšanas, iemaņas un pieredze, kurš plānotās iegādes rezultātā vadīs kredītiestādes darbību, kā izklāstīts 91. panta 1. punktā;”;

| 11) | direktīvas 47. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu punktu:

  “1.a   Dalībvalsts no kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, prasa vismaz reizi gadā kompetentajām iestādēm paziņot šādu informāciju:






  a) | kopējie aktīvi, kas atbilst tās filiāles darbībai, kurai piešķirta atļauja minētajā dalībvalstī; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

direktīvas 47. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu punktu:

“1.a   Dalībvalsts no kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, prasa vismaz reizi gadā kompetentajām iestādēm paziņot šādu informāciju:

a)

kopējie aktīvi, kas atbilst tās filiāles darbībai, kurai piešķirta atļauja minētajā dalībvalstī;

| b) | informācija par likvīdiem aktīviem, kas filiālei ir pieejami, jo īpaši par likvīdiem aktīviem, kas ir pieejami dalībvalstu valūtās; |
| --- | --- |

b)

informācija par likvīdiem aktīviem, kas filiālei ir pieejami, jo īpaši par likvīdiem aktīviem, kas ir pieejami dalībvalstu valūtās;

| c) | pašu kapitāls, kas ir filiāles rīcībā; |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāls, kas ir filiāles rīcībā;

| d) | noguldījumu aizsardzības pasākumi, kas noguldītājiem pieejami filiālē; |
| --- | --- |

d)

noguldījumu aizsardzības pasākumi, kas noguldītājiem pieejami filiālē;

| e) | riska pārvaldības kārtība; |
| --- | --- |

e)

riska pārvaldības kārtība;

| f) | pārvaldības kārtība, tostarp personu, kas pilda ar filiāles darbību saistītās pamatfunkcijas; |
| --- | --- |

f)

pārvaldības kārtība, tostarp personu, kas pilda ar filiāles darbību saistītās pamatfunkcijas;

| g) | likviditātes atjaunošanas plāni filiālei; un |
| --- | --- |

g)

likviditātes atjaunošanas plāni filiālei; un

| h) | jebkura cita informācija, ko kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamu, lai varētu visaptveroši pārraudzīt filiāles darbības.”; |
| --- | --- |

h)

jebkura cita informācija, ko kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamu, lai varētu visaptveroši pārraudzīt filiāles darbības.”;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Kompetentās iestādes paziņo EBI par turpmāk minēto:






  a) | par visām filiāļu atļaujām, kas piešķirtas kredītiestādēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, un par jebkādām turpmākām izmaiņām šādās atļaujās; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Kompetentās iestādes paziņo EBI par turpmāk minēto:

a)

par visām filiāļu atļaujām, kas piešķirtas kredītiestādēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, un par jebkādām turpmākām izmaiņām šādās atļaujās;

| b) | par kopējiem aktīviem un saistībām, kādas ir to kredītiestāžu atļautajām filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, kā regulāri ziņots; |
| --- | --- |

b)

par kopējiem aktīviem un saistībām, kādas ir to kredītiestāžu atļautajām filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, kā regulāri ziņots;

| c) | tās trešā valsts grupas nosaukumu, pie kuras pieder filiāle, kam piešķirta atļauja. |
| --- | --- |

c)

tās trešā valsts grupas nosaukumu, pie kuras pieder filiāle, kam piešķirta atļauja.

EBI savā tīmekļa vietnē publicē visu to trešās valsts filiāļu sarakstu, kurām piešķirta atļauja darboties Savienībā, norādot dalībvalstis, kurās tām atļauts darboties.”;

| c) | iekļauj šādu punktu:

  “2.a   Kompetentās iestādes, kas uzrauga to kredītiestāžu filiāles, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, un to iestāžu kompetentās iestādes, kuras pieder pie tās pašas trešās valsts grupas, cieši sadarbojas, lai visām minētās trešās valsts grupas darbībām Savienībā nodrošinātu visaptverošu uzraudzību, nepieļautu, ka trešās valsts grupām saskaņā ar šo direktīvu un Regulu (ES) Nr. 575/2013 piemērojamās prasības tiek apietas, un nepieļautu nekādu nelabvēlīgu ietekmi uz Savienības finanšu stabilitāti.
  EBI šā punkta pirmās daļas nolūkā sekmē sadarbību starp kompetentajām iestādēm, tostarp, pārbaudot, vai ir ievērota 21.b panta 4. punktā minētā robežvērtība.”; |
| --- | --- |

c)

iekļauj šādu punktu:

“2.a   Kompetentās iestādes, kas uzrauga to kredītiestāžu filiāles, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, un to iestāžu kompetentās iestādes, kuras pieder pie tās pašas trešās valsts grupas, cieši sadarbojas, lai visām minētās trešās valsts grupas darbībām Savienībā nodrošinātu visaptverošu uzraudzību, nepieļautu, ka trešās valsts grupām saskaņā ar šo direktīvu un Regulu (ES) Nr. 575/2013 piemērojamās prasības tiek apietas, un nepieļautu nekādu nelabvēlīgu ietekmi uz Savienības finanšu stabilitāti.

EBI šā punkta pirmās daļas nolūkā sekmē sadarbību starp kompetentajām iestādēm, tostarp, pārbaudot, vai ir ievērota 21.b panta 4. punktā minētā robežvērtība.”;

| 12) | direktīvas 56. pantu groza šādi:






  a) | panta g) punktu aizstāj ar šādu:






  “g) | iestādēm, kas atbildīgas par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 (*5) 2. panta 1. punkta 1) un 2) apakšpunktā uzskaitīto atbildīgo subjektu uzraudzību saistībā ar atbilstību minētajai direktīvai un finanšu ziņu vākšanas vienībām; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

direktīvas 56. pantu groza šādi:

a)

panta g) punktu aizstāj ar šādu:

“g)

iestādēm, kas atbildīgas par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 (*5

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).”;"

*5

| b) | pievieno šādu punktu:






  “h) | kompetentajām iestādēm vai struktūrām, kas ir atbildīgas par noteikumu piemērošanu attiecībā uz darbību strukturālu nodalīšanu banku grupā.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“h)

kompetentajām iestādēm vai struktūrām, kas ir atbildīgas par noteikumu piemērošanu attiecībā uz darbību strukturālu nodalīšanu banku grupā.”;

| 13) | direktīvas 57. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  “1.   Neatkarīgi no 53., 54. un 55. panta dalībvalstis nodrošina, lai var notikt informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm un iestādēm, kas ir atbildīgas par to, lai pārraudzītu:”; |
| --- | --- |

13)

direktīvas 57. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“1.   Neatkarīgi no 53., 54. un 55. panta dalībvalstis nodrošina, lai var notikt informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm un iestādēm, kas ir atbildīgas par to, lai pārraudzītu:”;

| 14) | iekļauj šādu pantu:

  “58.a pants
  Informācijas nosūtīšana starptautiskām struktūrām

  1.   Neatkarīgi no 53. panta 1. punkta un 54. panta kompetentās iestādes var, ievērojot šā panta 2., 3. un 4. punktā izklāstītos nosacījumus, nosūtīt konkrētu informāciju vai dalīties tajā ar:






  a) | Starptautisko Valūtas fondu un Pasaules Banku – finanšu sektora novērtēšanas programmai paredzēto izvērtējumu nolūkā; |
| --- | --- | --- |

14)

iekļauj šādu pantu:

“58.a pants

Informācijas nosūtīšana starptautiskām struktūrām

1.   Neatkarīgi no 53. panta 1. punkta un 54. panta kompetentās iestādes var, ievērojot šā panta 2., 3. un 4. punktā izklāstītos nosacījumus, nosūtīt konkrētu informāciju vai dalīties tajā ar:

a)

Starptautisko Valūtas fondu un Pasaules Banku – finanšu sektora novērtēšanas programmai paredzēto izvērtējumu nolūkā;

| b) | Starptautisko norēķinu banku – kvantitatīvās ietekmes pētījumu nolūkā; |
| --- | --- |

b)

Starptautisko norēķinu banku – kvantitatīvās ietekmes pētījumu nolūkā;

| c) | Finanšu stabilitātes padomi – tās uzraudzības funkciju izpildes nolūkā. |
| --- | --- |

c)

Finanšu stabilitātes padomi – tās uzraudzības funkciju izpildes nolūkā.

2.   Kompetentās iestādes ar konfidenciālu informāciju var dalīties tikai pēc konkrēta attiecīgās struktūras pieprasījuma, ja ir izpildīti vismaz šādi nosacījumi:

| a) | pieprasījums ir pienācīgi pamatots, ņemot vērā konkrētos uzdevumus, ko pieprasītāja struktūra veic saskaņā ar tai tiesību aktos noteiktajām pilnvarām; |
| --- | --- |

a)

pieprasījums ir pienācīgi pamatots, ņemot vērā konkrētos uzdevumus, ko pieprasītāja struktūra veic saskaņā ar tai tiesību aktos noteiktajām pilnvarām;

| b) | pieprasījums ir pietiekami precīzs attiecībā uz pieprasītās informācijas būtību, tvērumu un formātu, un tās izpaušanas vai nosūtīšanas līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

pieprasījums ir pietiekami precīzs attiecībā uz pieprasītās informācijas būtību, tvērumu un formātu, un tās izpaušanas vai nosūtīšanas līdzekļiem;

| c) | pieprasītā informācija ir ļoti nepieciešama konkrētu pieprasītājas struktūras uzdevumu veikšanai, un tā nepārsniedz pieprasītājai struktūrai ar tiesību aktiem piešķirto uzdevumu tvērumu; |
| --- | --- |

c)

pieprasītā informācija ir ļoti nepieciešama konkrētu pieprasītājas struktūras uzdevumu veikšanai, un tā nepārsniedz pieprasītājai struktūrai ar tiesību aktiem piešķirto uzdevumu tvērumu;

| d) | informācija tiek nosūtīta vai izpausta tikai personām, kuras ir tieši iesaistītas konkrētā uzdevuma veikšanā; |
| --- | --- |

d)

informācija tiek nosūtīta vai izpausta tikai personām, kuras ir tieši iesaistītas konkrētā uzdevuma veikšanā;

| e) | uz personām, kam ir piekļuve informācijai, attiecas dienesta noslēpuma prasības, kas ir vismaz līdzvērtīgas 53. panta 1. punktā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

e)

uz personām, kam ir piekļuve informācijai, attiecas dienesta noslēpuma prasības, kas ir vismaz līdzvērtīgas 53. panta 1. punktā minētajām prasībām.

3.   Ja pieprasījumu ir iesniegusi kāda no 1. punktā minētajām struktūrām, kompetentās iestādes var nosūtīt tikai apkopotu vai anonimizētu informāciju, un ar citu informāciju var dalīties tikai kompetentās iestādes telpās.

4.   Ciktāl informācijas izpaušanā ir iesaistīta personas datu apstrāde, jebkādā personas datu apstrādē, ko veic pieprasītāja struktūra, ievēro prasības, kas ir izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (*6).

(*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).”;"

*6

| 15) | direktīvas 63. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentās iestādes varētu pieprasīt šā punkta pirmajā daļā minētās personas nomaiņu, ja minētā persona rīkojas pretēji saviem pienākumiem, kas tai noteikti šā punkta pirmajā daļā.”; |
| --- | --- |

15)

direktīvas 63. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentās iestādes varētu pieprasīt šā punkta pirmajā daļā minētās personas nomaiņu, ja minētā persona rīkojas pretēji saviem pienākumiem, kas tai noteikti šā punkta pirmajā daļā.”;

| 16) | direktīvas 64. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Kompetentajām iestādēm piešķir visas uzraudzības pilnvaras iejaukties iestāžu, finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību darbībā, kuras ir vajadzīgas to funkciju izpildei, tostarp, jo īpaši tiesības atsaukt atļauju saskaņā ar 18. pantu, 18., 102., 104. un 105. pantā minētās pilnvaras un pilnvaras 21.a panta 6. punktā minēto pasākumu īstenošanai.”; |
| --- | --- | --- |

16)

direktīvas 64. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kompetentajām iestādēm piešķir visas uzraudzības pilnvaras iejaukties iestāžu, finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību darbībā, kuras ir vajadzīgas to funkciju izpildei, tostarp, jo īpaši tiesības atsaukt atļauju saskaņā ar 18. pantu, 18., 102., 104. un 105. pantā minētās pilnvaras un pilnvaras 21.a panta 6. punktā minēto pasākumu īstenošanai.”;

| b) | pievieno šādu punktu:

  “3.   Lēmumos, ko kompetentās iestādes pieņem, īstenojot savas uzraudzības pilnvaras un pilnvaras noteikt sankcijas, tiek dots pamatojums, uz kura tie ir balstīti.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Lēmumos, ko kompetentās iestādes pieņem, īstenojot savas uzraudzības pilnvaras un pilnvaras noteikt sankcijas, tiek dots pamatojums, uz kura tie ir balstīti.”;

| 17) | 66. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “e) | to, ka nav iesniegts pieteikums apstiprinājuma saņemšanai, tādējādi pārkāpjot 21.a pantu, vai par jebkādiem citiem minētajā pantā izklāstīto prasību pārkāpumiem.”; |
| --- | --- | --- |

17)

66. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“e)

to, ka nav iesniegts pieteikums apstiprinājuma saņemšanai, tādējādi pārkāpjot 21.a pantu, vai par jebkādiem citiem minētajā pantā izklāstīto prasību pārkāpumiem.”;

| 18) | direktīvas 67. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “q) | mātes iestādei, mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai mātes jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai, kura neveic nekādas darbības, kas var būt vajadzīgas, lai nodrošinātu atbilstību prudenciālajām prasībām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā, Sestajā vai Septītajā daļā vai noteiktas saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai 105. pantu, konsolidēti vai subkonsolidēti.”; |
| --- | --- | --- |

18)

direktīvas 67. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“q)

mātes iestādei, mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai mātes jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai, kura neveic nekādas darbības, kas var būt vajadzīgas, lai nodrošinātu atbilstību prudenciālajām prasībām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā, Sestajā vai Septītajā daļā vai noteiktas saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai 105. pantu, konsolidēti vai subkonsolidēti.”;

| 19) | direktīvas 74. pantu aizstāj ar šādu:

  “74. pants
  Iekšējā pārvaldība un atveseļošanas un noregulējuma plāni

  1.   Iestādēm ir noturīga pārvaldības kārtība, kas aptver skaidru organizatorisko struktūru ar precīzi definētu, pārredzamu un konsekventu atbildības sadalījumu, efektīvus procesus esošo vai varbūtējo risku noteikšanai, pārvaldībai, pārraudzībai un ziņošanai par tiem, piemērotus iekšējās kontroles mehānismus, tostarp pareizas administratīvās un grāmatvedības procedūras, un tāda atalgojuma politika un prakse, kas atbilst pareizai un efektīvai riska pārvaldībai un veicina to.
  Pirmajā daļā minētā atalgojuma politika un prakse ir dzimumneitrālas.


  2.   Šā panta 1. punktā minētā kārtība, procesi un mehānismi ir vispusīgi un samērīgi ar to risku veidu, mērogu un sarežģītību, kuri saistīti ar attiecīgo uzņēmējdarbības modeli un iestādes darbību. Vērā ņem 76. līdz 95. pantā noteiktos tehniskos kritērijus.


  3.   EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu nāk klajā ar pamatnostādnēm par šā panta 1. punktā minēto kārtību, procesiem un mehānismiem, ņemot vērā šā panta 2. punktu.
  EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu nāk klajā ar iestādēm paredzētām pamatnostādnēm par dzimumneitrālu atalgojuma politiku.
  Divu gadu laikā pēc otrajā daļā minēto pamatnostādņu publicēšanas dienas un pamatojoties uz kompetento iestāžu apkopoto informāciju, EBI nāk klajā ar ziņojumu par dzimumneitrālas atalgojuma politikas piemērošanu iestādēs.”; |
| --- | --- |

19)

direktīvas 74. pantu aizstāj ar šādu:

“74. pants

Iekšējā pārvaldība un atveseļošanas un noregulējuma plāni

1.   Iestādēm ir noturīga pārvaldības kārtība, kas aptver skaidru organizatorisko struktūru ar precīzi definētu, pārredzamu un konsekventu atbildības sadalījumu, efektīvus procesus esošo vai varbūtējo risku noteikšanai, pārvaldībai, pārraudzībai un ziņošanai par tiem, piemērotus iekšējās kontroles mehānismus, tostarp pareizas administratīvās un grāmatvedības procedūras, un tāda atalgojuma politika un prakse, kas atbilst pareizai un efektīvai riska pārvaldībai un veicina to.

Pirmajā daļā minētā atalgojuma politika un prakse ir dzimumneitrālas.

2.   Šā panta 1. punktā minētā kārtība, procesi un mehānismi ir vispusīgi un samērīgi ar to risku veidu, mērogu un sarežģītību, kuri saistīti ar attiecīgo uzņēmējdarbības modeli un iestādes darbību. Vērā ņem 76. līdz 95. pantā noteiktos tehniskos kritērijus.

3.   EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu nāk klajā ar pamatnostādnēm par šā panta 1. punktā minēto kārtību, procesiem un mehānismiem, ņemot vērā šā panta 2. punktu.

EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu nāk klajā ar iestādēm paredzētām pamatnostādnēm par dzimumneitrālu atalgojuma politiku.

Divu gadu laikā pēc otrajā daļā minēto pamatnostādņu publicēšanas dienas un pamatojoties uz kompetento iestāžu apkopoto informāciju, EBI nāk klajā ar ziņojumu par dzimumneitrālas atalgojuma politikas piemērošanu iestādēs.”;

| 20) | direktīvas 75. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Kompetentās iestādes apkopo informāciju, kas atklāta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 450. panta 1. punkta g), h), i) un k) apakšpunktā noteiktajiem informācijas atklāšanas kritērijiem, kā arī iestāžu sniegto informāciju par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībām, un minēto informāciju izmanto, lai novērtētu atalgojuma tendences un praksi. Kompetentās iestādes minēto informāciju sniedz EBI.”; |
| --- | --- |

20)

direktīvas 75. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kompetentās iestādes apkopo informāciju, kas atklāta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 450. panta 1. punkta g), h), i) un k) apakšpunktā noteiktajiem informācijas atklāšanas kritērijiem, kā arī iestāžu sniegto informāciju par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībām, un minēto informāciju izmanto, lai novērtētu atalgojuma tendences un praksi. Kompetentās iestādes minēto informāciju sniedz EBI.”;

| 21) | direktīvas 84. pantu aizstāj ar šādu:

  “84. pants
  Procentu likmes risks, kas izriet no netirdzniecības portfeļa darbībām

  “1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka iestādes īsteno iekšējās sistēmas, izmanto standartizēto metodoloģiju vai vienkāršotu standartizēto metodoloģiju, lai identificētu, novērtētu, pārvaldītu un mazinātu riskus, kas izriet no iespējamajām procentu likmju izmaiņām, kuras ietekmē gan pašu kapitāla ekonomisko vērtību, gan iestādes netirdzniecības portfeļa darbību neto procentu ienākumus.


  2.   Kompetentās iestādes nodrošina, lai iestādes īstenotu sistēmas, ar ko novērtē un pārrauga riskus, kas izriet no iespējamajām kredītriska starpības izmaiņām, kuras ietekmē gan pašu kapitāla ekonomisko vērtību, gan iestādes netirdzniecības portfeļa darbību neto procentu ienākumus.


  3.   Kompetentā iestāde var prasīt, lai iestāde izmantotu 1. punktā minēto standartizēto metodoloģiju, ja minētās iestādes īstenotās iekšējās sistēmas minētajā punktā minēto risku novērtēšanai nav apmierinošas.


  4.   Kompetentā iestāde no mazas un nesarežgītas iestādes, kas ir definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 145) apakšpunktā, var prasīt izmantot standartizētu metodoloģiju, ja tā uzskata, ka vienkāršota standartizēta metodoloģija nav piemērota, lai aptvertu procentu likmju risku, ko rada iestādes netirdzniecības portfeļa darbības.


  5.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai šā panta vajadzībām precizētu standartizēto metodoloģiju, ko iestādes var izmantot šā panta 1. punktā minēto risku novērtēšanai, tostarp tādu vienkāršotu standartizēto metodoloģiju Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 145) apakšpunktā definētām mazām un nesarežgītām iestādēm, kura ir vismaz tikpat piesardzīga kā standartizētā metodoloģija.
  EBI līdz 2020. gada 28. jūnijam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.
  Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo direktīvu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.


  6.   EBI izdod pamatnostādnes, lai precizētu kritērijus,






  a) | ko izmanto iestādes iekšējā sistēma, lai novērtētu 1. punktā minētos riskus; |
| --- | --- | --- |

21)

direktīvas 84. pantu aizstāj ar šādu:

“84. pants

Procentu likmes risks, kas izriet no netirdzniecības portfeļa darbībām

“1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka iestādes īsteno iekšējās sistēmas, izmanto standartizēto metodoloģiju vai vienkāršotu standartizēto metodoloģiju, lai identificētu, novērtētu, pārvaldītu un mazinātu riskus, kas izriet no iespējamajām procentu likmju izmaiņām, kuras ietekmē gan pašu kapitāla ekonomisko vērtību, gan iestādes netirdzniecības portfeļa darbību neto procentu ienākumus.

2.   Kompetentās iestādes nodrošina, lai iestādes īstenotu sistēmas, ar ko novērtē un pārrauga riskus, kas izriet no iespējamajām kredītriska starpības izmaiņām, kuras ietekmē gan pašu kapitāla ekonomisko vērtību, gan iestādes netirdzniecības portfeļa darbību neto procentu ienākumus.

3.   Kompetentā iestāde var prasīt, lai iestāde izmantotu 1. punktā minēto standartizēto metodoloģiju, ja minētās iestādes īstenotās iekšējās sistēmas minētajā punktā minēto risku novērtēšanai nav apmierinošas.

4.   Kompetentā iestāde no mazas un nesarežgītas iestādes, kas ir definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 145) apakšpunktā, var prasīt izmantot standartizētu metodoloģiju, ja tā uzskata, ka vienkāršota standartizēta metodoloģija nav piemērota, lai aptvertu procentu likmju risku, ko rada iestādes netirdzniecības portfeļa darbības.

5.   EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai šā panta vajadzībām precizētu standartizēto metodoloģiju, ko iestādes var izmantot šā panta 1. punktā minēto risku novērtēšanai, tostarp tādu vienkāršotu standartizēto metodoloģiju Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 145) apakšpunktā definētām mazām un nesarežgītām iestādēm, kura ir vismaz tikpat piesardzīga kā standartizētā metodoloģija.

EBI līdz 2020. gada 28. jūnijam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo direktīvu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.

6.   EBI izdod pamatnostādnes, lai precizētu kritērijus,

a)

ko izmanto iestādes iekšējā sistēma, lai novērtētu 1. punktā minētos riskus;

| b) | ar ko iestādes nosaka, pārvalda un samazina 1. punktā minētos riskus; |
| --- | --- |

b)

ar ko iestādes nosaka, pārvalda un samazina 1. punktā minētos riskus;

| c) | ar ko iestādes novērtē un pārrauga 2. punktā minētos riskus; |
| --- | --- |

c)

ar ko iestādes novērtē un pārrauga 2. punktā minētos riskus;

| d) | ar ko nosaka, kuras no iestāžu 1. punkta nolūkā īstenotajām iekšējām sistēmām nav apmierinošas, kā minēts 3. punktā. |
| --- | --- |

d)

ar ko nosaka, kuras no iestāžu 1. punkta nolūkā īstenotajām iekšējām sistēmām nav apmierinošas, kā minēts 3. punktā.

EBI ar šīm pamatnostādnēm nāk klajā līdz 2020. gada 28. jūnijam.”;

| 22) | direktīvas 85. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Kompetentās iestādes nodrošina, lai iestādes īstenotu politiku un procesus, ar ko novērtē un pārvalda pakļautību operacionālajam riskam, tostarp modeļa riskam un riskiem, kas izriet no ārpakalpojumu izmantošanas, un ar ko nosedz retus notikumus ar būtisku ietekmi. Iestādes precizē, kas ir operacionālais risks minētās politikas un šo procedūru vajadzībām.”; |
| --- | --- |

22)

direktīvas 85. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kompetentās iestādes nodrošina, lai iestādes īstenotu politiku un procesus, ar ko novērtē un pārvalda pakļautību operacionālajam riskam, tostarp modeļa riskam un riskiem, kas izriet no ārpakalpojumu izmantošanas, un ar ko nosedz retus notikumus ar būtisku ietekmi. Iestādes precizē, kas ir operacionālais risks minētās politikas un šo procedūru vajadzībām.”;

| 23) | direktīvas 88. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Dalībvalstis nodrošina, lai dati par kredītiem, kas doti vadības struktūras locekļiem un ar tiem saistītām personām, tiktu pienācīgi dokumentēti un pēc pieprasījuma darīti pieejami kompetentajām iestādēm.
  Šajā pantā termins “ar tiem saistītā persona” ir:






  a) | vadības struktūras locekļa laulātais, reģistrētais partneris saskaņā ar valsts tiesību aktiem, bērns vai kāds no vecākiem; |
| --- | --- | --- |

23)

direktīvas 88. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis nodrošina, lai dati par kredītiem, kas doti vadības struktūras locekļiem un ar tiem saistītām personām, tiktu pienācīgi dokumentēti un pēc pieprasījuma darīti pieejami kompetentajām iestādēm.

Šajā pantā termins “ar tiem saistītā persona” ir:

a)

vadības struktūras locekļa laulātais, reģistrētais partneris saskaņā ar valsts tiesību aktiem, bērns vai kāds no vecākiem;

| b) | komercsabiedrība, kurā vadības struktūras loceklim vai viņam tuvam ģimenes loceklim, kā minēts a) apakšpunktā, ir būtiska līdzdalība kapitālā 10 vai vairāk % apmērā vai būtiska līdzdalība šīs sabiedrības balsošanas tiesībās, vai kuru minētās personas var būtiski ietekmēt, vai kurā minētās personas ieņem augstākās vadības amatus vai ir vadības struktūras locekļi.”; |
| --- | --- |

b)

komercsabiedrība, kurā vadības struktūras loceklim vai viņam tuvam ģimenes loceklim, kā minēts a) apakšpunktā, ir būtiska līdzdalība kapitālā 10 vai vairāk % apmērā vai būtiska līdzdalība šīs sabiedrības balsošanas tiesībās, vai kuru minētās personas var būtiski ietekmēt, vai kurā minētās personas ieņem augstākās vadības amatus vai ir vadības struktūras locekļi.”;

| 24) | direktīvas 89. pantam pievieno šādu punktu:

  “6.   Līdz 2021. gada 1. janvārim Komisija pēc apspriešanās ar EBI, EAAPI un EVTI pārbauda, vai 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā minētā informācija joprojām ir aktuāla, vienlaikus ņemot vērā iepriekšējos ietekmes novērtējumus, starptautiskos nolīgumus un likumdošanas tendences Savienībā, un nosaka, vai 1. punktā varētu iekļaut prasības pēc attiecīgas papildu informācijas.
  Līdz 2021. gada 30. jūnijam Komisija, pamatojoties uz apspriešanos ar EBI, EAAPI un EVTI, ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šajā punktā minēto novērtēšanu un vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei leģislatīva akta priekšlikumu.”; |
| --- | --- |

24)

direktīvas 89. pantam pievieno šādu punktu:

“6.   Līdz 2021. gada 1. janvārim Komisija pēc apspriešanās ar EBI, EAAPI un EVTI pārbauda, vai 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā minētā informācija joprojām ir aktuāla, vienlaikus ņemot vērā iepriekšējos ietekmes novērtējumus, starptautiskos nolīgumus un likumdošanas tendences Savienībā, un nosaka, vai 1. punktā varētu iekļaut prasības pēc attiecīgas papildu informācijas.

Līdz 2021. gada 30. jūnijam Komisija, pamatojoties uz apspriešanos ar EBI, EAAPI un EVTI, ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šajā punktā minēto novērtēšanu un vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei leģislatīva akta priekšlikumu.”;

| 25) | direktīvas 91. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Iestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības ir galvenās atbildīgās par to, lai vadības struktūras locekļiem vienmēr būtu pietiekami laba reputācija un pietiekamas zināšanas, iemaņas un pieredze savu pienākumu veikšanai. Vadības struktūras locekļi jo īpaši atbilst 2. līdz 8. punktā noteiktajām prasībām.
  Ja vadības struktūras locekļi nepilda šajā punktā noteiktās prasības, kompetentajām iestādēm ir pilnvaras šādus vadības struktūras locekļus atcelt no amata. Kompetentās iestādes jo īpaši pārbauda, vai šajā punktā noteiktās prasības joprojām tiek pildītas, ja tām ir pamatotas aizdomas, ka notiek vai ir notikusi vai mēģināta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana vai terorisma finansēšana vai ka saistībā ar minēto iestādi pastāv šāds paaugstināts risks.”; |
| --- | --- | --- |

25)

direktīvas 91. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Iestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības ir galvenās atbildīgās par to, lai vadības struktūras locekļiem vienmēr būtu pietiekami laba reputācija un pietiekamas zināšanas, iemaņas un pieredze savu pienākumu veikšanai. Vadības struktūras locekļi jo īpaši atbilst 2. līdz 8. punktā noteiktajām prasībām.

Ja vadības struktūras locekļi nepilda šajā punktā noteiktās prasības, kompetentajām iestādēm ir pilnvaras šādus vadības struktūras locekļus atcelt no amata. Kompetentās iestādes jo īpaši pārbauda, vai šajā punktā noteiktās prasības joprojām tiek pildītas, ja tām ir pamatotas aizdomas, ka notiek vai ir notikusi vai mēģināta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana vai terorisma finansēšana vai ka saistībā ar minēto iestādi pastāv šāds paaugstināts risks.”;

| b) | panta 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:

  “7.   Vadības struktūras kolektīvās zināšanas, iemaņas un pieredze ir pienācīgas, lai varētu izprast iestādes darbības, tostarp galvenos riskus. Vadības struktūras vispārējā sastāvā ir atspoguļota pietiekami plaša pieredze.


  8.   Katrs vadības struktūras loceklis darbojas pēc atklātuma, godīguma un neatkarības principa, lai nepieciešamības gadījumā efektīvi izvērtētu un apstrīdētu augstākā līmeņa vadības lēmumus un lai efektīvi pārraudzītu un uzraudzītu vadības lēmumu pieņemšanu. Tas, ka kāds ir saistīto uzņēmumu vai saistīto sabiedrību loceklis, pats par sevi vēl netraucē rīkoties pēc neatkarības principa.”; |
| --- | --- |

b)

panta 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:

“7.   Vadības struktūras kolektīvās zināšanas, iemaņas un pieredze ir pienācīgas, lai varētu izprast iestādes darbības, tostarp galvenos riskus. Vadības struktūras vispārējā sastāvā ir atspoguļota pietiekami plaša pieredze.

8.   Katrs vadības struktūras loceklis darbojas pēc atklātuma, godīguma un neatkarības principa, lai nepieciešamības gadījumā efektīvi izvērtētu un apstrīdētu augstākā līmeņa vadības lēmumus un lai efektīvi pārraudzītu un uzraudzītu vadības lēmumu pieņemšanu. Tas, ka kāds ir saistīto uzņēmumu vai saistīto sabiedrību loceklis, pats par sevi vēl netraucē rīkoties pēc neatkarības principa.”;

| c) | panta 12. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “f) | konsekventu 1. punkta otrajā daļā minēto pilnvaru piemērošanu.”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 12. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“f)

konsekventu 1. punkta otrajā daļā minēto pilnvaru piemērošanu.”;

| 26) | direktīvas 92. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

26)

direktīvas 92. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu svītro;

| b) | panta 2. punktu groza šādi:






  i) | ievaddaļu aizstāj ar šādu:
  “Dalībvalstis nodrošina, lai, izstrādājot un piemērojot kopējo atalgojuma politiku, tostarp algas un diskrecionāras pensijas pabalstus, attiecībā uz darba ņēmēju kategorijām, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu, iestādes ievēro šādas prasības tādā veidā, kas atbilst to lielumam, iekšējai struktūrai un to darbības veidam, mērogam un sarežģītībai:”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktu groza šādi:

i)

ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalstis nodrošina, lai, izstrādājot un piemērojot kopējo atalgojuma politiku, tostarp algas un diskrecionāras pensijas pabalstus, attiecībā uz darba ņēmēju kategorijām, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu, iestādes ievēro šādas prasības tādā veidā, kas atbilst to lielumam, iekšējai struktūrai un to darbības veidam, mērogam un sarežģītībai:”;

| ii) | iekļauj šādu apakšpunktu:






  “aa) | atalgojuma politika ir dzimumneitrāla atalgojuma politika.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

iekļauj šādu apakšpunktu:

“aa)

atalgojuma politika ir dzimumneitrāla atalgojuma politika.”;

| c) | pievieno šādu punktu:

  “3.   Šā panta 2. punkta nolūkā to darba ņēmēju kategorijās, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu, ir ietverti vismaz:






  a) | visi vadības struktūras un augstākās vadības locekļi; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“3.   Šā panta 2. punkta nolūkā to darba ņēmēju kategorijās, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu, ir ietverti vismaz:

a)

visi vadības struktūras un augstākās vadības locekļi;

| b) | darba ņēmēji, kas kā vadītāji ir atbildīgi par iestādes kontroles funkcijām vai būtiskām sabiedrības struktūrvienībām; |
| --- | --- |

b)

darba ņēmēji, kas kā vadītāji ir atbildīgi par iestādes kontroles funkcijām vai būtiskām sabiedrības struktūrvienībām;

| c) | darba ņēmēji, kam ir tiesības uz būtisku atalgojumu iepriekšējā finanšu gadā, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:






  i) | darba ņēmēju atalgojums ir līdzvērtīgs vai lielāks par 500 000 EUR un līdzvērtīgs vai lielāks par vidējo atalgojumu, kas ir piešķirts iestādes vadības struktūras un augstākās vadības locekļiem, kuri ir minēti a) apakšpunktā, vai pārsniedz šo summu; |
| --- | --- | --- |

c)

darba ņēmēji, kam ir tiesības uz būtisku atalgojumu iepriekšējā finanšu gadā, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

i)

darba ņēmēju atalgojums ir līdzvērtīgs vai lielāks par 500 000 EUR un līdzvērtīgs vai lielāks par vidējo atalgojumu, kas ir piešķirts iestādes vadības struktūras un augstākās vadības locekļiem, kuri ir minēti a) apakšpunktā, vai pārsniedz šo summu;

| ii) | darba ņēmējs savu profesionālo darbību veic būtiskā sabiedrības struktūrvienībā, un darbība ir tāda, kas būtiski ietekmē attiecīgās sabiedrības struktūrvienības riska profilu.”; |
| --- | --- |

ii)

darba ņēmējs savu profesionālo darbību veic būtiskā sabiedrības struktūrvienībā, un darbība ir tāda, kas būtiski ietekmē attiecīgās sabiedrības struktūrvienības riska profilu.”;

| 27) | direktīvas 94. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta l) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:






  “i) | akcijas vai – atkarībā no attiecīgās iestādes juridiskās struktūras – līdzvērtīgas īpašumtiesības daļas; vai ar akcijām saistīti instrumenti vai – atkarībā no attiecīgās iestādes juridiskās struktūras – līdzvērtīgi bezskaidras naudas instrumenti;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

27)

direktīvas 94. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta l) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:

“i)

akcijas vai – atkarībā no attiecīgās iestādes juridiskās struktūras – līdzvērtīgas īpašumtiesības daļas; vai ar akcijām saistīti instrumenti vai – atkarībā no attiecīgās iestādes juridiskās struktūras – līdzvērtīgi bezskaidras naudas instrumenti;”;

| ii) | punkta m) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “m) | būtisku mainīgās atalgojuma daļas procentuālo daļu, kas jebkurā gadījumā ir vismaz 40 %, atliek uz vismaz četriem līdz pieciem gadiem un pareizi pielāgo uzņēmējdarbības veidam, tā riskiem un attiecīgā darba ņēmēja darbībām. Lieluma, iekšējās organizācijas un darbības veida, mēroga un sarežģītības ziņā būtisku iestāžu vadības struktūras un augstākās vadības locekļiem atlikšanas termiņš nedrīkstētu būt mazāks par pieciem gadiem.
  Atalgojumu, kas jāizmaksā saskaņā ar atlikta maksājuma noteikumiem, izmaksā vienīgi proporcionāli pa daļām. Ja atalgojuma mainīgā daļa ir īpaši liela summa, atliek vismaz 60 % no summas. Atliktā maksājuma termiņa ilgumu nosaka saskaņā ar uzņēmējdarbības ciklu, uzņēmējdarbības veidu, riskiem un attiecīgā darba ņēmēja darbībām;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta m) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“m)

būtisku mainīgās atalgojuma daļas procentuālo daļu, kas jebkurā gadījumā ir vismaz 40 %, atliek uz vismaz četriem līdz pieciem gadiem un pareizi pielāgo uzņēmējdarbības veidam, tā riskiem un attiecīgā darba ņēmēja darbībām. Lieluma, iekšējās organizācijas un darbības veida, mēroga un sarežģītības ziņā būtisku iestāžu vadības struktūras un augstākās vadības locekļiem atlikšanas termiņš nedrīkstētu būt mazāks par pieciem gadiem.

Atalgojumu, kas jāizmaksā saskaņā ar atlikta maksājuma noteikumiem, izmaksā vienīgi proporcionāli pa daļām. Ja atalgojuma mainīgā daļa ir īpaši liela summa, atliek vismaz 60 % no summas. Atliktā maksājuma termiņa ilgumu nosaka saskaņā ar uzņēmējdarbības ciklu, uzņēmējdarbības veidu, riskiem un attiecīgā darba ņēmēja darbībām;”;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu to instrumentu kategorijas, kas atbilst 1. punkta l) apakšpunkta ii) punktā izklāstītajiem nosacījumiem.
  EBI līdz 2014. gada 31. martam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.
  Lai identificētu, kuras darba ņēmēju profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu, kā minēts 92. panta 3. punktā, EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā izklāsta kritērijus nolūkā definēt šādus turpmāk uzskaitītos aspektus:






  a) | vadītāja atbildības un kontroles funkcijas; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu to instrumentu kategorijas, kas atbilst 1. punkta l) apakšpunkta ii) punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

EBI līdz 2014. gada 31. martam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Lai identificētu, kuras darba ņēmēju profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu, kā minēts 92. panta 3. punktā, EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā izklāsta kritērijus nolūkā definēt šādus turpmāk uzskaitītos aspektus:

a)

vadītāja atbildības un kontroles funkcijas;

| b) | būtiska sabiedrības struktūrvienība un būtiska ietekme uz attiecīgās sabiedrības struktūrvienības riska profilu; un |
| --- | --- |

b)

būtiska sabiedrības struktūrvienība un būtiska ietekme uz attiecīgās sabiedrības struktūrvienības riska profilu; un

| c) | citas darba ņēmēju kategorijas, kuras nav konkrēti minētas 92. panta 3. punktā un kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā 92. panta 3. punktā minētajām darba ņēmēju kategorijām. |
| --- | --- |

c)

citas darba ņēmēju kategorijas, kuras nav konkrēti minētas 92. panta 3. punktā un kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā 92. panta 3. punktā minētajām darba ņēmēju kategorijām.

EBI līdz 2019. gada 28. decembrim iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo direktīvu, pieņemot šajā punktā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantā.”;

| c) | pievieno šādus punktus:

  “3.   Atkāpjoties no 1. punkta, prasības, kas izklāstītas minētā punkta l) un m) apakšpunktā un o) apakšpunkta otrajā daļā, nepiemēro:






  a) | iestādei, kura nav liela iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 146) apakšpunktā, un kuras aktīvu vērtība vidēji un individuāli saskaņā ar šo direktīvu un Regulu (ES) Nr. 575/2013 ir līdzvērtīga vai mazāka par 5 miljardiem EUR četru gadu laikposmā, kas ir tieši pirms pašreizējā finanšu gada; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādus punktus:

“3.   Atkāpjoties no 1. punkta, prasības, kas izklāstītas minētā punkta l) un m) apakšpunktā un o) apakšpunkta otrajā daļā, nepiemēro:

a)

iestādei, kura nav liela iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 146) apakšpunktā, un kuras aktīvu vērtība vidēji un individuāli saskaņā ar šo direktīvu un Regulu (ES) Nr. 575/2013 ir līdzvērtīga vai mazāka par 5 miljardiem EUR četru gadu laikposmā, kas ir tieši pirms pašreizējā finanšu gada;

| b) | darba ņēmējam, kura gada mainīgais atalgojums nepārsniedz 50 000 EUR un neveido vairāk par vienu trešdaļu no minētā darba ņēmēja kopējā atalgojuma gadā. |
| --- | --- |

b)

darba ņēmējam, kura gada mainīgais atalgojums nepārsniedz 50 000 EUR un neveido vairāk par vienu trešdaļu no minētā darba ņēmēja kopējā atalgojuma gadā.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta a) apakšpunkta, dalībvalsts var pazemināt vai paaugstināt šeit minēto robežvērtību ar noteikumu, ka:

| a) | iestāde, attiecībā uz kuru dalībvalsts šo noteikumu izmanto, nav liela iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 146) apakšpunktā, un robežvērtības paaugstināšanas gadījumā:






  i) | iestāde atbilst kritērijiem, kas ir izklāstīti Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 145) apakšpunkta c), d) un e) punktā; un |
| --- | --- | --- |

a)

iestāde, attiecībā uz kuru dalībvalsts šo noteikumu izmanto, nav liela iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 146) apakšpunktā, un robežvērtības paaugstināšanas gadījumā:

i)

iestāde atbilst kritērijiem, kas ir izklāstīti Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 145) apakšpunkta c), d) un e) punktā; un

| ii) | robežvērtība nepārsniedz 15 miljardus EUR; |
| --- | --- |

ii)

robežvērtība nepārsniedz 15 miljardus EUR;

| b) | ir lietderīgi grozīt robežvērtību saskaņā ar šo punktu, ņemot vērā iestādes darbības veidu, mērogu un tās darbību sarežģītību, tās iekšējo struktūru vai, attiecīgā gadījumā, tās grupas īpatnības, pie kuras tā pieder. |
| --- | --- |

b)

ir lietderīgi grozīt robežvērtību saskaņā ar šo punktu, ņemot vērā iestādes darbības veidu, mērogu un tās darbību sarežģītību, tās iekšējo struktūru vai, attiecīgā gadījumā, tās grupas īpatnības, pie kuras tā pieder.

5.   Atkāpjoties no 3. punkta b) apakšpunkta, dalībvalsts var izlemt, ka darba ņēmējiem, kuriem ir tiesības uz gada mainīgo atalgojumu, kas nepārsniedz robežvērtību un minētajā apakšpunktā minēto daļu, nepiemēro šeit izklāstīto atkāpi valsts tirgus īpatnību dēļ atalgojuma prakses ziņā vai minēto darba ņēmēju pienākumu veida vai darba profila dēļ.

6.   Līdz 2023. gada 28. jūnijam Komisija, cieši sadarbojoties ar EBI, pārskata 3.–5. punkta piemērošanu, sagatavo par to ziņojumu un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā tam pievienojot leģislatīva akta priekšlikumu.

7.   EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu izdod pamatnostādnes, kas veicina 3., 4. un 5. punkta īstenošanu un nodrošina konsekventu to piemērošanu.”;

| 28) | direktīvas 97. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta b) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- | --- |

28)

direktīvas 97. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta b) apakšpunktu svītro;

| b) | panta 4. punktam pievieno šādu daļu:
  “Veicot šā panta 1. punktā minēto pārbaudi un novērtēšanu, kompetentās iestādes piemēro proporcionalitātes principu saskaņā ar kritērijiem, kas ir darīti zināmi, ievērojot 143. panta 1. punkta c) apakšpunktu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktam pievieno šādu daļu:

“Veicot šā panta 1. punktā minēto pārbaudi un novērtēšanu, kompetentās iestādes piemēro proporcionalitātes principu saskaņā ar kritērijiem, kas ir darīti zināmi, ievērojot 143. panta 1. punkta c) apakšpunktu.”;

| c) | iekļauj šādu punktu:

  “4.a   Kompetentās iestādes var pielāgot metodoloģiju, lai piemērotu šā panta 1. punktā minēto pārbaudi un novērtēšanu, ņemot vērā iestādes ar līdzīgu riska profilu, piemēram, līdzīgiem uzņēmējdarbības modeļiem vai riska darījumu ģeogrāfisko atrašanās vietu. Šādā pielāgotā metodoloģijā var būt arī uz risku vērsti kritēriji un kvantitatīvi rādītāji, tā ļauj pienācīgi ņemt vērā īpašos riskus, kādiem katra iestāde var būt pakļauta, un tā neietekmē iestādei ar 104. pantu noteikto pasākumu specifiskumu.
  Ja kompetentās iestādes saskaņā ar šo punktu izmanto pielāgotu metodoloģiju, tās par to paziņo EBI. EBI pārrauga uzraudzības praksi un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu sniedz pamatnostādnes, kurās ir precizēts, kā šā punkta vajadzībām vērtē līdzīgus riska profilus, un lai nodrošinātu, ka visā Savienībā konsekventi un samērīgi piemēro metodoloģiju, kas ir pielāgota līdzīgām iestādēm.”; |
| --- | --- |

c)

iekļauj šādu punktu:

“4.a   Kompetentās iestādes var pielāgot metodoloģiju, lai piemērotu šā panta 1. punktā minēto pārbaudi un novērtēšanu, ņemot vērā iestādes ar līdzīgu riska profilu, piemēram, līdzīgiem uzņēmējdarbības modeļiem vai riska darījumu ģeogrāfisko atrašanās vietu. Šādā pielāgotā metodoloģijā var būt arī uz risku vērsti kritēriji un kvantitatīvi rādītāji, tā ļauj pienācīgi ņemt vērā īpašos riskus, kādiem katra iestāde var būt pakļauta, un tā neietekmē iestādei ar 104. pantu noteikto pasākumu specifiskumu.

Ja kompetentās iestādes saskaņā ar šo punktu izmanto pielāgotu metodoloģiju, tās par to paziņo EBI. EBI pārrauga uzraudzības praksi un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu sniedz pamatnostādnes, kurās ir precizēts, kā šā punkta vajadzībām vērtē līdzīgus riska profilus, un lai nodrošinātu, ka visā Savienībā konsekventi un samērīgi piemēro metodoloģiju, kas ir pielāgota līdzīgām iestādēm.”;

| d) | pievieno šādu punktu:

  “6.   Ja pārbaudē, jo īpaši pārvaldības kārtības, uzņēmējdarbības modeļa vai iestādes darbību novērtēšanā, kompetentajām iestādēm rodas pamatotas aizdomas, ka saistībā ar minēto iestādi notiek vai ir notikusi vai mēģināta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana vai terorisma finansēšana vai ka pastāv šāds paaugstināts risks, kompetentā iestāde nekavējoties ziņo EBI un tai iestādei vai struktūrai, kas uzrauga iestādi saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849 un ir kompetenta nodrošināt atbilstību minētajai direktīvai. Ja pastāv paaugstināta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas riska iespēja, kompetentā iestāde un tā iestāde vai struktūra, kas uzrauga iestādi saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849 un ir kompetenta nodrošināt atbilstību minētajai direktīvai, sadarbojas un nekavējoties paziņo EBI savu kopējo novērtējumu. Kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā veic pasākumus saskaņā ar šo direktīvu.”; |
| --- | --- |

d)

pievieno šādu punktu:

“6.   Ja pārbaudē, jo īpaši pārvaldības kārtības, uzņēmējdarbības modeļa vai iestādes darbību novērtēšanā, kompetentajām iestādēm rodas pamatotas aizdomas, ka saistībā ar minēto iestādi notiek vai ir notikusi vai mēģināta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana vai terorisma finansēšana vai ka pastāv šāds paaugstināts risks, kompetentā iestāde nekavējoties ziņo EBI un tai iestādei vai struktūrai, kas uzrauga iestādi saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849 un ir kompetenta nodrošināt atbilstību minētajai direktīvai. Ja pastāv paaugstināta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas riska iespēja, kompetentā iestāde un tā iestāde vai struktūra, kas uzrauga iestādi saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849 un ir kompetenta nodrošināt atbilstību minētajai direktīvai, sadarbojas un nekavējoties paziņo EBI savu kopējo novērtējumu. Kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā veic pasākumus saskaņā ar šo direktīvu.”;

| 29) | direktīvas 98. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta j) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- | --- |

29)

direktīvas 98. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta j) apakšpunktu svītro;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Kompetento iestāžu veiktajā pārbaudē un novērtēšanā iekļauj iestāžu pakļautību procentu likmju riskam, ko rada netirdzniecības portfeļa darbības.
  Uzraudzības pilnvaras īsteno vismaz šādos gadījumos:






  a) | ja kādas iestādes pašu kapitāla ekonomiskā vērtība, kā minēts 84. panta 1. punktā, pazeminās par vairāk nekā 15 % no tās pirmā līmeņa kapitāla tādēļ, ka ir notikušas pēkšņas un negaidītas procentu likmju izmaiņas, kā izklāstīts kādā no sešiem uzraudzības satricinājuma scenārijiem, ko piemēro procentu likmēm; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Kompetento iestāžu veiktajā pārbaudē un novērtēšanā iekļauj iestāžu pakļautību procentu likmju riskam, ko rada netirdzniecības portfeļa darbības.

Uzraudzības pilnvaras īsteno vismaz šādos gadījumos:

a)

ja kādas iestādes pašu kapitāla ekonomiskā vērtība, kā minēts 84. panta 1. punktā, pazeminās par vairāk nekā 15 % no tās pirmā līmeņa kapitāla tādēļ, ka ir notikušas pēkšņas un negaidītas procentu likmju izmaiņas, kā izklāstīts kādā no sešiem uzraudzības satricinājuma scenārijiem, ko piemēro procentu likmēm;

| b) | ja kādas iestādes neto procentu ienākumi, kā minēts 84. panta 1. punktā, ievērojami samazinās tādēļ, ka ir notikušas pēkšņas un negaidītas procentu likmju izmaiņas, kā izklāstīts kādā no diviem uzraudzības satricinājuma scenārijiem, ko piemēro procentu likmēm. |
| --- | --- |

b)

ja kādas iestādes neto procentu ienākumi, kā minēts 84. panta 1. punktā, ievērojami samazinās tādēļ, ka ir notikušas pēkšņas un negaidītas procentu likmju izmaiņas, kā izklāstīts kādā no diviem uzraudzības satricinājuma scenārijiem, ko piemēro procentu likmēm.

Neatkarīgi no otrās daļas kompetentajām iestādēm nav obligāti jāīsteno uzraudzības pilnvaras, ja tās, balstoties uz šajā punktā minēto pārbaudi un novērtēšanu, uzskata, ka iestāde piemēroti pārvalda procentu likmju risku, kas rodas darbībās ar netirdzniecības portfeli, un ka iestāde nav pārmērīgi pakļauta procentu likmju riskam, kas rodas darbībās ar netirdzniecības portfeli.

Šajā punktā termins “uzraudzības pilnvaras” nozīmē pilnvaras, kas minētas 104. panta 1. punktā, vai pilnvaras precizēt modelēšanas un parametru pieņēmumus, kas nav tie, ko identificējusi EBI, ievērojot šā panta 5.a punkta b) apakšpunktu, un kas iestādēm ir atspoguļojami savā pašu kapitāla ekonomiskās vērtības aprēķinā saskaņā ar 84. panta 1. punktu.”;

| c) | iekļauj šādu punktu:

  “5.a   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai 5. punkta nolūkā precizētu:






  a) | katras valūtas procentu likmēm piemērojamos sešus uzraudzības satricinājuma scenārijus, kas minēti 5. punkta otrās daļas a) apakšpunktā, un divus uzraudzības satricinājuma scenārijus, kas minēti 5. punkta otrās daļas b) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

c)

iekļauj šādu punktu:

“5.a   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai 5. punkta nolūkā precizētu:

a)

katras valūtas procentu likmēm piemērojamos sešus uzraudzības satricinājuma scenārijus, kas minēti 5. punkta otrās daļas a) apakšpunktā, un divus uzraudzības satricinājuma scenārijus, kas minēti 5. punkta otrās daļas b) apakšpunktā;

| b) | saskaņā ar starptautiski pieņemtiem prudenciālajiem standartiem – tos kopējos modelēšanas un parametru pieņēmumus, izņemot pieņēmumus par izturēšanos, kurus iestādes ņem vērā, aprēķinot savu pašu kapitāla ekonomisko vērtību, kā minēts 5. punkta otrās daļas a) apakšpunktā, un kuri attiecas tikai uz:






  i) | pieeju attiecībā uz iestādes pašu kapitālu; |
| --- | --- | --- |

b)

saskaņā ar starptautiski pieņemtiem prudenciālajiem standartiem – tos kopējos modelēšanas un parametru pieņēmumus, izņemot pieņēmumus par izturēšanos, kurus iestādes ņem vērā, aprēķinot savu pašu kapitāla ekonomisko vērtību, kā minēts 5. punkta otrās daļas a) apakšpunktā, un kuri attiecas tikai uz:

i)

pieeju attiecībā uz iestādes pašu kapitālu;

| ii) | tādu naudas plūsmu iekļaušanu, sastāvu un diskontēšanu, kuras ir jutīgas pret procentu likmēm, kas izriet no iestādes aktīviem, saistībām un ārpusbilances posteņiem, tostarp režīmu komerciālām rezervēm un citām starpību sastāvdaļām; |
| --- | --- |

ii)

tādu naudas plūsmu iekļaušanu, sastāvu un diskontēšanu, kuras ir jutīgas pret procentu likmēm, kas izriet no iestādes aktīviem, saistībām un ārpusbilances posteņiem, tostarp režīmu komerciālām rezervēm un citām starpību sastāvdaļām;

| iii) | dinamisku vai statisku bilances modeļu izmantošanu un no tā izrietošo režīmu amortizētām pozīcijām un pozīcijām ar drīzu galatermiņu; |
| --- | --- |

iii)

dinamisku vai statisku bilances modeļu izmantošanu un no tā izrietošo režīmu amortizētām pozīcijām un pozīcijām ar drīzu galatermiņu;

| c) | saskaņā ar starptautiski pieņemtiem standartiem – tos vispārējos modelēšanas un parametru pieņēmumus, izņemot pieņēmumus par izturēšanos, kurus iestādes ņem vērā, aprēķinot savus 5. punkta otrās daļas b) apakšpunktā minētos neto procentu ienākumus, un kuri attiecas tikai uz:






  i) | tādu naudas plūsmu iekļaušanu un sastāvu, kuras ir jutīgas pret procentu likmēm, kas izriet no iestādes aktīviem, saistībām un ārpusbilances posteņiem, tostarp režīmu komerciālām rezervēm un citām starpību sastāvdaļām; |
| --- | --- | --- |

c)

saskaņā ar starptautiski pieņemtiem standartiem – tos vispārējos modelēšanas un parametru pieņēmumus, izņemot pieņēmumus par izturēšanos, kurus iestādes ņem vērā, aprēķinot savus 5. punkta otrās daļas b) apakšpunktā minētos neto procentu ienākumus, un kuri attiecas tikai uz:

i)

tādu naudas plūsmu iekļaušanu un sastāvu, kuras ir jutīgas pret procentu likmēm, kas izriet no iestādes aktīviem, saistībām un ārpusbilances posteņiem, tostarp režīmu komerciālām rezervēm un citām starpību sastāvdaļām;

| ii) | dinamisku vai statisku bilances modeļu izmantošanu un no tā izrietošo režīmu amortizētām pozīcijām un pozīcijām ar drīzu galatermiņu; |
| --- | --- |

ii)

dinamisku vai statisku bilances modeļu izmantošanu un no tā izrietošo režīmu amortizētām pozīcijām un pozīcijām ar drīzu galatermiņu;

| iii) | periodu, kurā tiks mērīti gaidāmie neto procentu ienākumi; |
| --- | --- |

iii)

periodu, kurā tiks mērīti gaidāmie neto procentu ienākumi;

| d) | to, kas veido “ievērojamu samazināšanos”, kā minēts 5. punkta otrās daļas b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

to, kas veido “ievērojamu samazināšanos”, kā minēts 5. punkta otrās daļas b) apakšpunktā.

EBI līdz 2020. gada 28. jūnijam iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo direktīvu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”;

| d) | pievieno šādu punktu:

  “8.   EBI novērtē, vai kompetento iestāžu veiktajā pārbaudē un novērtēšanā var iekļaut vides, sociālos un pārvaldības riskus (VSP riskus).
  Pirmās daļas vajadzībām EBI novērtējumā ir ietverta vismaz šāda informācija:






  a) | vienotas VSP risku definīcijas izstrāde, tajā iekļaujot fiziskus riskus un pārejas riskus; pēdējie minētie aptver riskus, kas ir saistīti ar aktīvu vērtības samazināšanos reglamentējošu izmaiņu dēļ; |
| --- | --- | --- |

d)

pievieno šādu punktu:

“8.   EBI novērtē, vai kompetento iestāžu veiktajā pārbaudē un novērtēšanā var iekļaut vides, sociālos un pārvaldības riskus (VSP riskus).

Pirmās daļas vajadzībām EBI novērtējumā ir ietverta vismaz šāda informācija:

a)

vienotas VSP risku definīcijas izstrāde, tajā iekļaujot fiziskus riskus un pārejas riskus; pēdējie minētie aptver riskus, kas ir saistīti ar aktīvu vērtības samazināšanos reglamentējošu izmaiņu dēļ;

| b) | piemērotu kvantitatīvu un kvalitatīvu kritēriju izstrāde, ar kuriem vērtē VSP risku ietekmi uz iestāžu finanšu stabilitāti īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā; šādi kritēriji ietver stresa testu norisi un scenāriju analīzi, lai novērtētu VSP risku ietekmi dažāda smaguma pakāpes scenārijos; |
| --- | --- |

b)

piemērotu kvantitatīvu un kvalitatīvu kritēriju izstrāde, ar kuriem vērtē VSP risku ietekmi uz iestāžu finanšu stabilitāti īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā; šādi kritēriji ietver stresa testu norisi un scenāriju analīzi, lai novērtētu VSP risku ietekmi dažāda smaguma pakāpes scenārijos;

| c) | kārtība, procesi, mehānismi un stratēģijas, kas iestādēm ir jāīsteno, lai identificētu, novērtētu un pārvaldītu VSP riskus; |
| --- | --- |

c)

kārtība, procesi, mehānismi un stratēģijas, kas iestādēm ir jāīsteno, lai identificētu, novērtētu un pārvaldītu VSP riskus;

| d) | analīzes metodes un rīki, ar ko novērtē VSP risku ietekmi uz iestāžu aizdevumu un finanšu starpniecības darbībām. |
| --- | --- |

d)

analīzes metodes un rīki, ar ko novērtē VSP risku ietekmi uz iestāžu aizdevumu un finanšu starpniecības darbībām.

EBI līdz 2021. gada 28. jūnijam iesniedz Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par saviem konstatējumiem.

Pamatojoties uz šā ziņojuma rezultātu, EBI attiecīgā gadījumā var saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu izdot pamatnostādnes, lai VSP riskus vienoti iekļautu kompetento iestāžu īstenotajā uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesā.”;

| 30) | direktīvas 99. panta 2. punktā svītro b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

30)

direktīvas 99. panta 2. punktā svītro b) apakšpunktu;

| 31) | direktīvas 103. pantu svītro; |
| --- | --- |

31)

direktīvas 103. pantu svītro;

| 32) | direktīvas 104. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Šīs direktīvas 97. panta, 98. panta 4. un 5. punkta, 101. panta 4. punkta un 102. panta un Regulas (ES) Nr. 575/2013 piemērošanas nolūkā kompetentajām iestādēm ir vismaz pilnvaras:






  a) | pieprasīt iestādēm turēt papildu pašu kapitālu, kas pārsniedz Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasības, saskaņā ar šīs direktīvas 104.a pantā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- | --- | --- |

32)

direktīvas 104. pantu groza šādi:

a)

panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Šīs direktīvas 97. panta, 98. panta 4. un 5. punkta, 101. panta 4. punkta un 102. panta un Regulas (ES) Nr. 575/2013 piemērošanas nolūkā kompetentajām iestādēm ir vismaz pilnvaras:

a)

pieprasīt iestādēm turēt papildu pašu kapitālu, kas pārsniedz Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasības, saskaņā ar šīs direktīvas 104.a pantā izklāstītajiem nosacījumiem;

| b) | pieprasīt pastiprināt kārtību, procesus, mehānismus un stratēģijas, kas ieviesti saskaņā ar 73. un 74. pantu; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt pastiprināt kārtību, procesus, mehānismus un stratēģijas, kas ieviesti saskaņā ar 73. un 74. pantu;

| c) | pieprasīt iestādēm iesniegt plānu ar mērķi atjaunot atbilstību uzraudzības prasībām saskaņā ar šo direktīvu un ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 un noteikt termiņu tā īstenošanai, tostarp šā plāna uzlabojumus attiecībā uz darbības jomu un termiņu; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt iestādēm iesniegt plānu ar mērķi atjaunot atbilstību uzraudzības prasībām saskaņā ar šo direktīvu un ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 un noteikt termiņu tā īstenošanai, tostarp šā plāna uzlabojumus attiecībā uz darbības jomu un termiņu;

| d) | pieprasīt iestādēm piemērot īpašu uzkrājumu politiku vai procedūras attiecībā uz aktīviem saistībā ar pašu kapitāla prasībām; |
| --- | --- |

d)

pieprasīt iestādēm piemērot īpašu uzkrājumu politiku vai procedūras attiecībā uz aktīviem saistībā ar pašu kapitāla prasībām;

| e) | ierobežot vai sašaurināt iestāžu darījumdarbību, operācijas vai tīklu vai pieprasīt atbrīvoties no darbībām, kuras rada pārmērīgus riskus iestādes stabilitātei; |
| --- | --- |

e)

ierobežot vai sašaurināt iestāžu darījumdarbību, operācijas vai tīklu vai pieprasīt atbrīvoties no darbībām, kuras rada pārmērīgus riskus iestādes stabilitātei;

| f) | pieprasīt mazināt risku, kas saistīts ar iestāžu darbībām, produktiem un sistēmām, tostarp ārpakalpojumā uzticētajām darbībām; |
| --- | --- |

f)

pieprasīt mazināt risku, kas saistīts ar iestāžu darbībām, produktiem un sistēmām, tostarp ārpakalpojumā uzticētajām darbībām;

| g) | pieprasīt iestādēm ierobežot mainīgo atalgojumu, kas veido kopējo neto ieņēmumu procentuālo daļu, ja tas nesaskan ar stabilas kapitāla bāzes saglabāšanu; |
| --- | --- |

g)

pieprasīt iestādēm ierobežot mainīgo atalgojumu, kas veido kopējo neto ieņēmumu procentuālo daļu, ja tas nesaskan ar stabilas kapitāla bāzes saglabāšanu;

| h) | pieprasīt iestādēm izmantot neto peļņu, lai stiprinātu pašu kapitālu; |
| --- | --- |

h)

pieprasīt iestādēm izmantot neto peļņu, lai stiprinātu pašu kapitālu;

| i) | ierobežot vai aizliegt iestādes veiktu peļņas sadali vai procentu maksājumus akcionāriem, dalībniekiem vai pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu turētājiem, ja atcelšana nerada iestādes saistību neizpildes gadījumu; |
| --- | --- |

i)

ierobežot vai aizliegt iestādes veiktu peļņas sadali vai procentu maksājumus akcionāriem, dalībniekiem vai pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu turētājiem, ja atcelšana nerada iestādes saistību neizpildes gadījumu;

| j) | uzlikt papildu vai biežākas pārskatu sniegšanas prasības, tostarp pārskatu sniegšanu par pašu kapitālu, likviditāti un sviras rādītāju; |
| --- | --- |

j)

uzlikt papildu vai biežākas pārskatu sniegšanas prasības, tostarp pārskatu sniegšanu par pašu kapitālu, likviditāti un sviras rādītāju;

| k) | noteikt īpašas likviditātes prasības, tostarp ierobežojumus termiņu nesakritībai starp aktīviem un saistībām; |
| --- | --- |

k)

noteikt īpašas likviditātes prasības, tostarp ierobežojumus termiņu nesakritībai starp aktīviem un saistībām;

| l) | pieprasīt papildu informāciju. |
| --- | --- |

l)

pieprasīt papildu informāciju.

2.   Šā panta 1. punkta j) apakšpunkta nolūkā kompetentās iestādes var noteikt papildu vai biežākas ziņošanas prasības iestādēm tikai tad, ja attiecīgā prasība ir lietderīga un samērīga ar nolūku, kādam informācija tiek prasīta, un pieprasītā informācija nedublējas.

Šīs direktīvas 97.–102. panta vajadzībām jebkāda papildu informācija, ko no iestādēm var prasīt, tiek uzskatīta par dubultu, ja tāda pati vai būtībā tāda pati informācija jau citādi ir paziņota kompetentajai iestādei vai ja kompetentā iestādi tādu var iegūt pati.

Kompetentā iestāde neprasa, lai iestāde paziņotu papildu informāciju, ja tā informāciju saņēmusi iepriekš atšķirīgā formātā vai detalizācijas pakāpē un minētais atšķirīgais formāts vai detalizācija kompetentajai iestādei neliedz sagatavot tikpat kvalitatīvu un uzticamu informāciju kā tā, kas ir sagatavota uz papildu informācijas pamata, kura tiktu paziņota citādā veidā.”;

| b) | panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu svītro;

| 33) | iekļauj šādus pantus:

  “104.a pants
  Papildu pašu kapitāla prasība

  1.   Kompetentās iestādes nosaka 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto papildu pašu kapitāla prasību, ja, pamatojoties uz saskaņā ar 97. un 101. pantu veiktajām pārbaudēm, tās konstatē kādu no turpmāk minētajām situācijām kādā atsevišķā iestādē:






  a) | iestādes ir pakļautas riskiem vai riska elementiem, kas nav segti vai ir nepietiekami segti, kā precizēts šā panta 2. punktā, pašu kapitāla prasībās, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2402 (*7) 2. nodaļā; |
| --- | --- | --- |

33)

iekļauj šādus pantus:

“104.a pants

Papildu pašu kapitāla prasība

1.   Kompetentās iestādes nosaka 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto papildu pašu kapitāla prasību, ja, pamatojoties uz saskaņā ar 97. un 101. pantu veiktajām pārbaudēm, tās konstatē kādu no turpmāk minētajām situācijām kādā atsevišķā iestādē:

a)

iestādes ir pakļautas riskiem vai riska elementiem, kas nav segti vai ir nepietiekami segti, kā precizēts šā panta 2. punktā, pašu kapitāla prasībās, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2402 (*7) 2. nodaļā;

| b) | iestāde neatbilst šīs direktīvas 73. un 74. pantā vai Regulas (ES) Nr. 575/2013 393. pantā izklāstītajām prasībām, un ir maz ticams, ka ar citiem uzraudzības pasākumiem būtu pietiekami, lai nodrošinātu, ka atbilstību minētajām prasībām var panākt pienācīgā termiņā; |
| --- | --- |

b)

iestāde neatbilst šīs direktīvas 73. un 74. pantā vai Regulas (ES) Nr. 575/2013 393. pantā izklāstītajām prasībām, un ir maz ticams, ka ar citiem uzraudzības pasākumiem būtu pietiekami, lai nodrošinātu, ka atbilstību minētajām prasībām var panākt pienācīgā termiņā;

| c) | 98. panta 4. punktā minētās korekcijas uzskata par nepietiekamām, lai ļautu iestādei pārdot savas pozīcijas vai ierobežot savu risku īsā laikposmā bez būtisku zaudējumu rašanās parastos tirgus apstākļos; |
| --- | --- |

c)

98. panta 4. punktā minētās korekcijas uzskata par nepietiekamām, lai ļautu iestādei pārdot savas pozīcijas vai ierobežot savu risku īsā laikposmā bez būtisku zaudējumu rašanās parastos tirgus apstākļos;

| d) | novērtēšanā, kas veikta saskaņā ar 101. panta 4. punktu, tiek atklāts, ka neatbilstība prasībām, kas attiecas uz atļautās pieejas piemērošanu, varētu radīt nepietiekamas pašu kapitāla prasības; |
| --- | --- |

d)

novērtēšanā, kas veikta saskaņā ar 101. panta 4. punktu, tiek atklāts, ka neatbilstība prasībām, kas attiecas uz atļautās pieejas piemērošanu, varētu radīt nepietiekamas pašu kapitāla prasības;

| e) | iestāde atkārtoti nav spējusi izveidot vai uzturēt piemērotu papildu pašu kapitāla līmeni, kas atbilst norādēm, kuras paziņotas saskaņā ar 104.b panta 3. punktu; |
| --- | --- |

e)

iestāde atkārtoti nav spējusi izveidot vai uzturēt piemērotu papildu pašu kapitāla līmeni, kas atbilst norādēm, kuras paziņotas saskaņā ar 104.b panta 3. punktu;

| f) | ir bijušas citas iestādei specifiskas situācijas, kas pēc kompetentās iestādes ieskatiem raisa būtiskas bažas saistībā ar uzraudzību. |
| --- | --- |

f)

ir bijušas citas iestādei specifiskas situācijas, kas pēc kompetentās iestādes ieskatiem raisa būtiskas bažas saistībā ar uzraudzību.

Kompetentās iestādes 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto papildu pašu kapitāla prasību nosaka tikai tādēļ, lai segtu riskus, kādi atsevišķām iestādēm rodas to darbību dēļ, tostarp tos riskus, kuros atspoguļojas konkrētu ekonomisko un tirgus norišu ietekme uz kādas atsevišķas iestādes riska profilu.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkā uzskata, ka risks vai riska elementi nav segti vai nav pietiekami segti ar pašu kapitāla prasībām, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā un Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļā, tikai tad, ja tās kapitāla summas, veidi un sadale, kuru kompetentā iestāde uzskata par piemērotu, ņemot vērā uzraudzības pārbaudi par novērtēšanu, ko iestādes veikušas saskaņā ar šīs direktīvas 73. panta pirmo daļu, ir lielākas par pašu kapitāla prasībām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā un Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļā.

Šā punkta pirmās daļas nolūkā kompetentās iestādes, ņemot vērā katras atsevišķās iestādes riska profilu, novērtē riskus, kādiem, iestāde ir pakļauta, tostarp:

| a) | iestādei specifiskus riskus vai šādu risku elementus, kuri ir skaidri izslēgti no pašu kapitāla prasībām vai uz kuriem nav skaidri attiecinātas pašu kapitāla prasības, kas ir izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā un Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļā; |
| --- | --- |

a)

iestādei specifiskus riskus vai šādu risku elementus, kuri ir skaidri izslēgti no pašu kapitāla prasībām vai uz kuriem nav skaidri attiecinātas pašu kapitāla prasības, kas ir izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā un Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļā;

| b) | iestādei specifiskus riskus vai šādu risku elementus, kas, visticamāk, ir pārāk zemu novērtēti, lai gan pastāv atbilstība piemērojamajām prasībām, kuras ir izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā un Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļā. |
| --- | --- |

b)

iestādei specifiskus riskus vai šādu risku elementus, kas, visticamāk, ir pārāk zemu novērtēti, lai gan pastāv atbilstība piemērojamajām prasībām, kuras ir izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā un Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļā.

Tik, cik uz minētajiem riskiem vai riska elementiem attiecas šajā direktīvā vai Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktais pārejas režīms vai tiesības saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus, tie netiek uzskatīti par riskiem vai šādu risku elementiem, kas, visticamāk, ir pārāk zemu novērtēti, lai gan pastāv atbilstība piemērojamajām prasībām, kuras ir izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā un Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļā.

Šā punkta pirmās daļas nolūkā ar kapitālu, kuru uzskata par piemērotu, sedz visus tādus riskus vai risku elementus, kuri ir apzināti par būtiskiem, ievērojot izvērtējumu, kas noteikts šā punkta otrajā daļā, un kuri nav segti vai nav pietiekami segti ar pašu kapitāla prasībām, kuras izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā un Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļā.

Procentu likmju risku, kas rodas no netirdzniecības portfeļa pozīcijām, par būtisku var uzskatīt vismaz gadījumos, kas minēti 98. panta 5. punktā, izņemot, ja kompetentās iestādes, veicot pārbaudi un novērtēšanu, nonāk pie secinājuma, ka tas, kā iestāde pārvalda procentu likmju risku, kas rodas darbībās ar netirdzniecības portfeli, ir piemēroti un ka iestāde nav pārmērīgi pakļauta procentu likmju riskam, kas rodas darbībās ar netirdzniecības portfeli.

3.   Ja ir nepieciešams papildu pašu kapitāls, lai novērstu riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks un kuri nav pietiekami segti ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, tad kompetentās iestādes to papildu pašu kapitāla līmeni, kas prasīts saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunktu, nosaka kā starpību starp kapitālu, ko saskaņā ar šā panta 2. punktu uzskata par piemērotu, un attiecīgajām pašu kapitāla prasībām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā un Ceturtajā daļā un Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļā.

Ja ir nepieciešams papildu pašu kapitāls, lai novērstu pārmērīgas sviras risku, kas nav pietiekami segts ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, tad kompetentās iestādes to papildu pašu kapitāla līmeni, kas prasīts saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunktu, nosaka kā starpību starp kapitālu, ko saskaņā ar šā panta 2. punktu uzskata par piemērotu, un attiecīgajām pašu kapitāla prasībām, kuras izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā un Septītajā daļā.

4.   Attiecīgā iestāde papildu pašu kapitāla prasību, ko kompetentā iestāde noteikusi saskaņā ar 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, izpilda ar pašu kapitālu, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | vismaz trīs ceturtdaļas no papildu pašu kapitāla prasības nodrošina ar pirmā līmeņa kapitālu; |
| --- | --- |

a)

vismaz trīs ceturtdaļas no papildu pašu kapitāla prasības nodrošina ar pirmā līmeņa kapitālu;

| b) | vismaz trīs ceturtdaļas no pirmā līmeņa kapitāla, kas minēts a) apakšpunktā, veido pirmā līmeņa pamata kapitāls. |
| --- | --- |

b)

vismaz trīs ceturtdaļas no pirmā līmeņa kapitāla, kas minēts a) apakšpunktā, veido pirmā līmeņa pamata kapitāls.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, kompetentā iestāde, vajadzības gadījumā un ņemot vērā īpašos iestādes apstākļus, var prasīt, lai iestāde papildu pašu kapitāla prasību nodrošinātu ar lielāku pirmā līmeņa kapitāla vai pirmā līmeņa pamata kapitāla daļu.

Pašu kapitālu, ko izmanto, lai izpildītu šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto papildu pašu kapitāla prasību, ko kompetentās iestādes noteikušas, lai novērstu riskus, kas nav pārmērīgas sviras risks, neizmanto, lai izpildītu kādu no šādiem aspektiem:

| a) | pašu kapitāla prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā;

| b) | apvienoto rezervju prasību; |
| --- | --- |

b)

apvienoto rezervju prasību;

| c) | norādes par papildu pašu kapitālu, kas minētas šīs direktīvas 104.b panta 3. punktā, ja minētās norādes attiecas uz riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras risks. |
| --- | --- |

c)

norādes par papildu pašu kapitālu, kas minētas šīs direktīvas 104.b panta 3. punktā, ja minētās norādes attiecas uz riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras risks.

Pašu kapitālu, ko izmanto, lai izpildītu šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto papildu pašu kapitāla prasību, ko kompetentās iestādes noteikušas, lai novērstu pārmērīgas sviras risku, kas nav pietiekami segts ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, neizmanto, lai izpildītu kādu no šādiem aspektiem:

| a) | pašu kapitāla prasību, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla prasību, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā;

| b) | sviras rādītāja rezervju prasību, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1.a punktā; |
| --- | --- |

b)

sviras rādītāja rezervju prasību, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1.a punktā;

| c) | norādes par papildu pašu kapitālu, kas minētas šīs direktīvas 104.b panta 3. punktā, ja minētās norādes attiecas uz pārmērīgas sviras riskiem. |
| --- | --- |

c)

norādes par papildu pašu kapitālu, kas minētas šīs direktīvas 104.b panta 3. punktā, ja minētās norādes attiecas uz pārmērīgas sviras riskiem.

5.   Kompetentā iestāde katrai iestādei rakstiski pienācīgi pamato savu lēmumu noteikt papildu pašu kapitāla prasību saskaņā ar 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, sniedzot precīzu pārskatu par pilnīgu šā panta 1.–4. punktā minēto elementu novērtējumu. Šā panta 1. punkta e) apakšpunktā izklāstītajā gadījumā minētais pamatojums ietver īpašu paziņojumu par iemesliem, kuru dēļ norāžu par papildu pašu kapitālu noteikšana vairs netiek uzskatīta par pietiekamu.

104.b pants

Norādes par papildu pašu kapitālu

1.   Saskaņā ar 73. pantā minētajām stratēģijām un procesiem iestādes savu iekšējo kapitālu nosaka tādā piemērotā pašu kapitāla līmenī, kas ir pietiekams, lai ar to segtu visus riskus, kādiem iestāde ir pakļauta, un lai nodrošinātu, ka iestādes pašu kapitāls var absorbēt iespējamus zaudējumus, kas rodas stresa scenārijos, tostarp tos, kuri konstatēti saskaņā ar 100. pantā minēto uzraudzības stresa testu.

2.   Kompetentās iestādes regulāri pārskata iekšējā kapitāla līmeni, ko katra iestāde saskaņā ar šā panta 1. punktu ir noteikusi kā daļu no pārbaudēm un novērtējumiem, kas veikti saskaņā ar 97. un 101. pantu, tostarp izmantojot 100. pantā minēto stresa testu rezultātus.

Saskaņā ar minētajām pārbaudēm kompetentās iestādes katrai iestādei nosaka tādu vispārējo pašu kapitāla līmeni, kādu tās uzskata par piemērotu.

3.   Kompetentās iestādes paziņo iestādēm savas norādes par papildu pašu kapitālu.

Norādes par papildu pašu kapitālu ir pašu kapitāls, kas pārsniedz attiecīgo tā pašu kapitāla apjomu, kurš prasīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešo, Ceturto un Septīto daļu, Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļu, šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 128. panta 6. punktu vai, attiecīgi, ievērojot Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1.a punktu, un kurš ir nepieciešams, lai sasniegtu vispārējo pašu kapitāla līmeni, kādu kompetentās iestādes uzskata par piemērotu saskaņā ar šā panta 2. punktu.

4.   Kompetento iestāžu norādes par papildu pašu kapitālu, kuras sniedz saskaņā ar šā panta 3. punktu, ir iestādei specifiskas. Norādes var attiekties uz riskiem, uz kuriem attiecas papildu pašu kapitāla prasība, kas saskaņā ar 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu ir noteikta tikai tādā apmērā, kādā tā attiecas uz tiem minēto risku aspektiem, kuri vēl nav segti saskaņā ar minēto prasību.

5.   Pašu kapitālu, ko nolūkā izpildīt saskaņā ar šā panta 3. punktu paziņotās norādes par papildu pašu kapitālu izmanto, lai novērstu riskus, kas nav pārmērīgas sviras risks, neizmanto, lai izpildītu kādu no šādiem aspektiem:

| a) | pašu kapitāla prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā;

| b) | šīs direktīvas 104.a pantā noteiktā prasība, ko kompetentās iestādes ir noteikušas, lai novērstu riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, un apvienoto rezervju prasība. |
| --- | --- |

b)

šīs direktīvas 104.a pantā noteiktā prasība, ko kompetentās iestādes ir noteikušas, lai novērstu riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, un apvienoto rezervju prasība.

Pašu kapitālu, kas nolūkā izpildīt saskaņā ar šā panta 3. punktu paziņotās norādes par papildu pašu kapitālu tiek izmantots, lai novērstu pārmērīgas sviras risku, neizmanto, lai izpildītu Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto pašu kapitāla prasību, šīs direktīvas 104.a pantā noteikto prasību, ko kompetentās iestādes ir noteikušas, lai novērstu pārmērīgas sviras risku, un Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1.a punktā minēto sviras rādītāja rezervju prasību.

6.   Ja iestāde neievēro šā panta 3. punktā minētās norādes, bet ievēro attiecīgās pašu kapitāla prasības, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā un Regulas (ES) 2017/2402 2. nodaļā, attiecīgo papildu pašu kapitāla prasību, kas minēta šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā un, attiecīgā gadījumā, apvienoto rezervju prasību vai sviras rādītāja rezervju prasību, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1.a punktā, tas nerada ierobežojumus, kas minēti šīs direktīvas 141. vai 141.b pantā.

104.c pants

Sadarbība ar noregulējuma iestādēm

Kompetentās iestādes paziņo attiecīgajām noregulējuma iestādēm par papildu pašu kapitāla prasību, kas iestādēm noteikta saskaņā ar 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un par jebkādām norādēm attiecībā uz papildu pašu kapitālu, par kurām iestādēm paziņots saskaņā ar 104.b panta 3. punktu.

(*7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2402 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 347, 28.12.2017., 35. lpp.)”;"

*7

| 34) | direktīvas 105. panta d) punktu svītro; |
| --- | --- |

34)

direktīvas 105. panta d) punktu svītro;

| 35) | direktīvas 108. panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

35)

direktīvas 108. panta 3. punktu svītro;

| 36) | direktīvas 109. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

  “2.   Kompetentās iestādes pieprasa, lai mātesuzņēmumi un meitasuzņēmumi, uz kuriem attiecas šī direktīva, šīs nodaļas II iedaļā noteiktos pienākumus izpildītu konsolidēti vai subkonsolidēti nolūkā nodrošināt, lai kārtība, procesi un mehānismi, kas prasīti šīs nodaļas II iedaļā, būtu konsekventi un kārtīgi saskaņoti un lai būtu iespējams sagatavot jebkurus datus un informāciju, kas nepieciešami uzraudzības mērķiem. Jo īpaši tās nodrošina, lai mātesuzņēmumi un meitasuzņēmumi, uz kuriem attiecas šī direktīva, īstenotu minēto kārtību, procesus un mehānismus savos meitasuzņēmumos, uz kuriem šī direktīva neattiecas, tostarp tajos, kas veic uzņēmējdarbību ārzonas finanšu centros. Minētā kārtība, procesi un mehānismi ir arī konsekventi un kārtīgi saskaņoti, un minētie meitasuzņēmumi spēj arī sagatavot jebkurus datus un informāciju, kas nepieciešami uzraudzības mērķiem. Meitasuzņēmumi, uz kuriem pašiem šī direktīva neattiecas, individuāli ievēro savas darbības nozarei specifiskās prasības.


  3.   Pienākumi, kas izriet no šīs nodaļas II iedaļas un kas attiecas uz meitasuzņēmumiem, uz kuriem pašiem šī direktīva neattiecas, nav piemērojami, ja ES mātes iestāde var pierādīt kompetentajām iestādēm, ka II iedaļas piemērošana ir nelikumīga saskaņā ar tās trešās valsts tiesību aktiem, kurā attiecīgais meitasuzņēmums veic uzņēmējdarbību.”; |
| --- | --- | --- |

36)

direktīvas 109. pantu groza šādi:

a)

panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Kompetentās iestādes pieprasa, lai mātesuzņēmumi un meitasuzņēmumi, uz kuriem attiecas šī direktīva, šīs nodaļas II iedaļā noteiktos pienākumus izpildītu konsolidēti vai subkonsolidēti nolūkā nodrošināt, lai kārtība, procesi un mehānismi, kas prasīti šīs nodaļas II iedaļā, būtu konsekventi un kārtīgi saskaņoti un lai būtu iespējams sagatavot jebkurus datus un informāciju, kas nepieciešami uzraudzības mērķiem. Jo īpaši tās nodrošina, lai mātesuzņēmumi un meitasuzņēmumi, uz kuriem attiecas šī direktīva, īstenotu minēto kārtību, procesus un mehānismus savos meitasuzņēmumos, uz kuriem šī direktīva neattiecas, tostarp tajos, kas veic uzņēmējdarbību ārzonas finanšu centros. Minētā kārtība, procesi un mehānismi ir arī konsekventi un kārtīgi saskaņoti, un minētie meitasuzņēmumi spēj arī sagatavot jebkurus datus un informāciju, kas nepieciešami uzraudzības mērķiem. Meitasuzņēmumi, uz kuriem pašiem šī direktīva neattiecas, individuāli ievēro savas darbības nozarei specifiskās prasības.

3.   Pienākumi, kas izriet no šīs nodaļas II iedaļas un kas attiecas uz meitasuzņēmumiem, uz kuriem pašiem šī direktīva neattiecas, nav piemērojami, ja ES mātes iestāde var pierādīt kompetentajām iestādēm, ka II iedaļas piemērošana ir nelikumīga saskaņā ar tās trešās valsts tiesību aktiem, kurā attiecīgais meitasuzņēmums veic uzņēmējdarbību.”;

| b) | pantam pievieno šādus punktus:

  “4.   Atalgojuma prasības, kas noteiktas 92., 94. un 95. pantā, konsolidēti nepiemēro:






  a) | meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, ja uz tiem attiecas īpašas atalgojuma prasības saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

b)

pantam pievieno šādus punktus:

“4.   Atalgojuma prasības, kas noteiktas 92., 94. un 95. pantā, konsolidēti nepiemēro:

a)

meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, ja uz tiem attiecas īpašas atalgojuma prasības saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem;

| b) | meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā trešā valstī, ja uz tiem attiektos īpašas atalgojuma prasības saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem gadījumā, ja tie veiktu uzņēmējdarbību Savienībā. |
| --- | --- |

b)

meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā trešā valstī, ja uz tiem attiektos īpašas atalgojuma prasības saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem gadījumā, ja tie veiktu uzņēmējdarbību Savienībā.

5.   Atkāpjoties no šā panta 4. punkta, un lai novērstu, ka tiek apieti noteikumi, kas paredzēti 92., 94. un 95. pantā, dalībvalstis nodrošina, ka meitasuzņēmumu darba ņēmējiem, kuriem netiek piemērota šī direktīva, 92., 94. un 95. pantā noteiktās prasības piemēro individuālā kārtā, ja:

| a) | meitasuzņēmums ir vai nu aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība, vai arī uzņēmums, kas nodrošina Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 2., 3., 4., 6. un 7. punktā uzskaitītos ieguldījumu pakalpojumus un darbības; un |
| --- | --- |

a)

meitasuzņēmums ir vai nu aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība, vai arī uzņēmums, kas nodrošina Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 2., 3., 4., 6. un 7. punktā uzskaitītos ieguldījumu pakalpojumus un darbības; un

| b) | minētie darba ņēmēji ir pilnvaroti veikt profesionālas darbības, kurām ir tieša būtiska ietekme uz grupas iestāžu riska profilu vai darījumdarbību. |
| --- | --- |

b)

minētie darba ņēmēji ir pilnvaroti veikt profesionālas darbības, kurām ir tieša būtiska ietekme uz grupas iestāžu riska profilu vai darījumdarbību.

6.   Neatkarīgi no šā panta 4. un 5. punkta, dalībvalstis var konsolidēti piemērot 92., 94. un 95. pantu plašākam meitasuzņēmumu un to darbinieku lokam.”;

| 37) | direktīvas 111. pantu aizstāj ar šādu:

  “111. pants
  Konsolidētās uzraudzības iestādes noteikšana

  1.   Ja mātesuzņēmums ir dalībvalsts mātes kredītiestāde vai ES mātes kredītiestāde, konsolidēto uzraudzību veic tā kompetentā iestāde, kas individuāli uzrauga minēto dalībvalsts mātes kredītiestādi vai minēto ES mātes kredītiestādi.
  Ja mātesuzņēmums ir dalībvalsts mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība vai ES mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība un neviens no tās meitasuzņēmumiem nav kredītiestāde, konsolidēto uzraudzību veic tā kompetentā iestāde, kas individuāli uzrauga minēto dalībvalsts mātes ieguldījumu brokeru sabiedrību vai minēto ES mātes ieguldījumu brokeru sabiedrību.
  Ja mātesuzņēmums ir dalībvalsts mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība vai ES mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība un vismaz viens no tās meitasuzņēmumiem ir kredītiestāde, konsolidēto uzraudzību veic minētās kredītiestādes kompetentā iestāde vai, ja ir vairākas kredītiestādes, – tās kredītiestādes kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances vērtība.


  2.   Ja kādas iestādes mātesuzņēmums ir dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, vai dalībvalsts mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic tā kompetentā iestāde, kas individuāli uzrauga minēto iestādi.


  3.   Ja divām vai vairākām iestādēm, kas saņēmušas atļauju Savienībā, ir viena un tā pati dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, dalībvalsts mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic:






  a) | kredītiestādes kompetentā iestāde, ja grupā ir tikai viena kredītiestāde; |
| --- | --- | --- |

37)

direktīvas 111. pantu aizstāj ar šādu:

“111. pants

Konsolidētās uzraudzības iestādes noteikšana

1.   Ja mātesuzņēmums ir dalībvalsts mātes kredītiestāde vai ES mātes kredītiestāde, konsolidēto uzraudzību veic tā kompetentā iestāde, kas individuāli uzrauga minēto dalībvalsts mātes kredītiestādi vai minēto ES mātes kredītiestādi.

Ja mātesuzņēmums ir dalībvalsts mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība vai ES mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība un neviens no tās meitasuzņēmumiem nav kredītiestāde, konsolidēto uzraudzību veic tā kompetentā iestāde, kas individuāli uzrauga minēto dalībvalsts mātes ieguldījumu brokeru sabiedrību vai minēto ES mātes ieguldījumu brokeru sabiedrību.

Ja mātesuzņēmums ir dalībvalsts mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība vai ES mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība un vismaz viens no tās meitasuzņēmumiem ir kredītiestāde, konsolidēto uzraudzību veic minētās kredītiestādes kompetentā iestāde vai, ja ir vairākas kredītiestādes, – tās kredītiestādes kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances vērtība.

2.   Ja kādas iestādes mātesuzņēmums ir dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, vai dalībvalsts mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic tā kompetentā iestāde, kas individuāli uzrauga minēto iestādi.

3.   Ja divām vai vairākām iestādēm, kas saņēmušas atļauju Savienībā, ir viena un tā pati dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, dalībvalsts mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic:

a)

kredītiestādes kompetentā iestāde, ja grupā ir tikai viena kredītiestāde;

| b) | tās kredītiestādes kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances vērtība, ja grupā ir vairākas kredītiestādes; vai |
| --- | --- |

b)

tās kredītiestādes kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances vērtība, ja grupā ir vairākas kredītiestādes; vai

| c) | tās ieguldījumu brokeru sabiedrības kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances vērtība, ja grupā nav nevienas kredītiestādes. |
| --- | --- |

c)

tās ieguldījumu brokeru sabiedrības kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances vērtība, ja grupā nav nevienas kredītiestādes.

4.   Ja konsolidācija tiek prasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 3. vai 6. punktu, konsolidēto uzraudzību veic tās kredītiestādes kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances vērtība, vai, ja grupā nav nevienas kredītiestādes, – tās ieguldījumu brokeru sabiedrības kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances vērtība.

5.   Atkāpjoties no 1. punkta trešās daļas, no 3. punkta b) apakšpunkta un no 4. punkta, gadījumā, ja kompetentā iestāde individuāli uzrauga vairāk nekā vienu kādas grupas kredītiestādi, konsolidētās uzraudzības iestāde ir tā kompetentā iestāde, kas individuāli uzrauga vienu vai vairākas kredītiestādes tajā grupā, kurā minēto uzraudzīto kredītiestāžu bilanču vērtību summa ir lielāka nekā to kredītiestāžu bilanču vērtību summa, kuras individuāli uzrauga jebkura cita kompetentā iestāde.

Atkāpjoties no 3. punkta c) apakšpunkta, gadījumā, ja kompetentā iestāde kādā grupā individuāli uzrauga vairāk nekā vienu ieguldījumu brokeru sabiedrību, konsolidētās uzraudzības iestāde ir tā kompetentā iestāde, kas individuāli uzrauga vienu vai vairākas ieguldījumu brokeru sabiedrības tajā grupā, kurā kopumā ir lielākā bilances vērtība.

6.   Konkrētos gadījumos kompetentās iestādes, kopīgi vienojoties, var atkāpties no 1., 3. un 4. punktā minētajiem kritērijiem un konsolidētās uzraudzības veikšanai norīkot citu kompetento iestādi, ja šajos punktos minēto kritēriju piemērošana būtu nelietderīga, ņemot vērā attiecīgās iestādes un šo iestāžu darbības relatīvo būtiskumu attiecīgajās dalībvalstīs, vai vajadzību nodrošināt, lai konsolidēto uzraudzību turpinātu veikt tā pati kompetentā iestāde. Šādos gadījumos ES mātes iestādei, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībai, ES mātes jauktajai finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai iestādei ar lielāko bilances vērtību attiecīgi ir tiesības tikt uzklausītai, pirms kompetentās iestādes pieņem lēmumu.

7.   Kompetentās iestādes bez kavēšanās paziņo Komisijai un EBI par jebkādu vienošanos, uz kuru attiecas 6. punkts.”;

| 38) | direktīvas 113. pantu aizstāj ar šādu:

  “113. pants
  Kopīgi lēmumi par iestādes specifiskajām prudenciālajām prasībām

  1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kompetentās iestādes, kas atbild par ES mātes iestādes vai ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības, vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumu uzraudzību, veic visus to kompetencē esošos pasākumus, lai panāktu kopīgu lēmumu:






  a) | par 73. un 97. panta piemērošanu ar mērķi noteikt iestāžu grupas pašu kapitāla konsolidētā līmeņa pietiekamību, ņemot vērā tās finanšu stāvokli un riska profilu, un nepieciešamo pašu kapitāla līmeni 104. panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanai katrai iestāžu grupā ietilpstošajai sabiedrībai un konsolidēti; |
| --- | --- | --- |

38)

direktīvas 113. pantu aizstāj ar šādu:

“113. pants

Kopīgi lēmumi par iestādes specifiskajām prudenciālajām prasībām

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kompetentās iestādes, kas atbild par ES mātes iestādes vai ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības, vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumu uzraudzību, veic visus to kompetencē esošos pasākumus, lai panāktu kopīgu lēmumu:

a)

par 73. un 97. panta piemērošanu ar mērķi noteikt iestāžu grupas pašu kapitāla konsolidētā līmeņa pietiekamību, ņemot vērā tās finanšu stāvokli un riska profilu, un nepieciešamo pašu kapitāla līmeni 104. panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanai katrai iestāžu grupā ietilpstošajai sabiedrībai un konsolidēti;

| b) | par pasākumiem ar mērķi risināt jebkurus nozīmīgus jautājumus un būtiskus konstatējumus, kas attiecas uz likviditātes uzraudzību, tostarp tos, kas attiecas uz risku pārvaldības organizatorisko struktūru un procedūru pietiekamību, kā tas ir prasīts saskaņā ar 86. pantu un saistībā ar to, ka saskaņā ar 105. pantu ir nepieciešamas iestādes specifiskās likviditātes prasības; |
| --- | --- |

b)

par pasākumiem ar mērķi risināt jebkurus nozīmīgus jautājumus un būtiskus konstatējumus, kas attiecas uz likviditātes uzraudzību, tostarp tos, kas attiecas uz risku pārvaldības organizatorisko struktūru un procedūru pietiekamību, kā tas ir prasīts saskaņā ar 86. pantu un saistībā ar to, ka saskaņā ar 105. pantu ir nepieciešamas iestādes specifiskās likviditātes prasības;

| c) | par jebkādām norādēm attiecībā uz papildu pašu kapitālu, kas minētas 104.b panta 3. punktā. |
| --- | --- |

c)

par jebkādām norādēm attiecībā uz papildu pašu kapitālu, kas minētas 104.b panta 3. punktā.

2.   Šā panta 1. punktā minētos kopīgos lēmumus panāk:

| a) | šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkā četru mēnešu laikā pēc tam, kad konsolidētās uzraudzības iestāde citām attiecīgajām kompetentajām iestādēm ir iesniegusi ziņojumu par iestāžu grupas riska novērtējumu saskaņā ar 104.a pantu; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkā četru mēnešu laikā pēc tam, kad konsolidētās uzraudzības iestāde citām attiecīgajām kompetentajām iestādēm ir iesniegusi ziņojumu par iestāžu grupas riska novērtējumu saskaņā ar 104.a pantu;

| b) | šā panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkā četru mēnešu laikā pēc tam, kad konsolidētās uzraudzības iestāde ir iesniegusi ziņojumu, kurā ir iekļauts iestāžu grupas likviditātes riska profila novērtējums saskaņā ar 86. un 105. pantu; |
| --- | --- |

b)

šā panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkā četru mēnešu laikā pēc tam, kad konsolidētās uzraudzības iestāde ir iesniegusi ziņojumu, kurā ir iekļauts iestāžu grupas likviditātes riska profila novērtējums saskaņā ar 86. un 105. pantu;

| c) | šā panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā četru mēnešu laikā pēc tam, kad konsolidētās uzraudzības iestāde ir iesniegusi ziņojumu par iestāžu grupas riska novērtējumu saskaņā ar 104.b pantu. |
| --- | --- |

c)

šā panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā četru mēnešu laikā pēc tam, kad konsolidētās uzraudzības iestāde ir iesniegusi ziņojumu par iestāžu grupas riska novērtējumu saskaņā ar 104.b pantu.

Pieņemot kopīgos lēmumus, kas minēti šā panta 1. punktā, pienācīgi ņem vērā arī meitasuzņēmumu riska novērtējumu, kuru saskaņā ar 73., 97., 104.a un 104.b pantu veic attiecīgās kompetentās iestādes.

Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos kopīgos lēmumus izklāsta dokumentos, kuros iekļauj pilnu pamatojumu, un konsolidētās uzraudzības iestāde tos iesniedz ES mātes iestādei. Domstarpību gadījumā konsolidētās uzraudzības iestāde pēc jebkuras citas attiecīgās kompetentās iestādes pieprasījuma apspriežas ar EBI. Konsolidētās uzraudzības iestāde var apspriesties ar EBI pēc pašas iniciatīvas.

3.   Ja kompetentās iestādes šādu kopīgu lēmumu nepieņem laikposmos, kas minēti šā panta 2. punktā, lēmumu par šīs direktīvas 73., 86. un 97. panta, 104. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 104.b panta un 105. panta piemērošanu konsolidēti pieņem konsolidētās uzraudzības iestāde pēc tam, kad tā ir pienācīgi ņēmusi vērā meitasuzņēmumu riska novērtējumu, ko veikušas attiecīgās kompetentās iestādes. Ja šā panta 2. punktā minēto termiņu beigās kāda no attiecīgajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu jautājumu ir nodevusi EBI, konsolidētās uzraudzības iestāde atliek savu lēmumu un gaida jebkādu lēmumu, ko EBI var pieņemt saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un pieņem lēmumu atbilstīgi EBI lēmumam. Šā panta 2. punktā minētos laikposmus uzskata par samierināšanas laikposmiem Regulas (ES) Nr. 1093/2010 nozīmē. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā pēc tam, kad jautājums saņemts EBI. Pēc četru mēnešu laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas jautājumu EBI neiesniedz.

Lēmumu par šīs direktīvas 73., 86. un 97. panta, 104. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 104.b panta un 105. panta piemērošanu individuāli vai subkonsolidēti pieņem attiecīgās kompetentās iestādes, kas atbild par ES mātes kredītiestādes vai ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības, vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumu uzraudzību, pēc tam, kad tās ir pienācīgi ņēmušas vērā konsolidētās uzraudzības iestādes pausto viedokli un atrunas. Ja kāda šā panta 2. punktā minētā laikposma beigās kāda no attiecīgajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu jautājumu ir nodevusi EBI, kompetentās iestādes atliek savu lēmumu un gaida jebkādu lēmumu, ko EBI pieņem saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un pieņem savu lēmumu atbilstīgi EBI lēmumam. Šā panta 2. punktā minētos laikposmus uzskata par samierināšanas laikposmiem minētās regulas nozīmē. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā pēc tam, kad jautājums saņemts EBI. Pēc četru mēnešu laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas jautājumu EBI neiesniedz.

Lēmumus izklāsta dokumentā, kurā iekļauj pilnu pamatojumu, un tajos ņem vērā pārējo kompetento iestāžu veikto riska novērtējumu, kā arī to viedokļus un atrunas, kas izteiktas 2. punktā minētajos termiņos. Šo dokumentu konsolidētās uzraudzības iestāde iesniedz visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm un ES mātes iestādei.

Gadījumos, kad notikusi apspriešanās ar EBI, visas kompetentās iestādes ņem vērā tās ieteikumu un paskaidro jebkuru būtisku novirzi no tā.

4.   Šā panta 1. punktā minētie kopīgie lēmumi un lēmumi, kurus kompetentās iestādes pieņem gadījumos, kad nav pieņemts kopīgs lēmums, kā minēts 3. punktā, tiek uzskatīti par galīgiem, un tos piemēro kompetentās iestādes attiecīgajās dalībvalstīs.

Šā panta 1. punktā minētos kopīgos lēmumus un jebkuru lēmumu, kas saskaņā ar šā panta 3. punktu pieņemts, ja nav kopīga lēmuma, atjaunina ik gadu vai izņēmuma gadījumos, proti, ja kompetentā iestāde, kura atbild par ES mātes iestādes vai ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības, vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumu uzraudzību, iesniedz rakstisku un pilnīgi pamatotu lūgumu konsolidētās uzraudzības iestādei atjaunināt lēmumu par 104. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 104.b panta un 105. panta piemērošanu. Minētajos izņēmuma gadījumos atjauninājums var tikt izskatīts divpusēji starp konsolidētās uzraudzības iestādi un lūgumu iesniegušo kompetento iestādi.

5.   EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šajā pantā minēto kopīgo lēmuma pieņemšanas procesu piemērošanai, attiecībā uz 73., 86. un 97. panta, 104. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 104.b panta un 105. panta piemērošanu ar mērķi veicināt kopīgu lēmumu pieņemšanu.

EBI līdz 2014. gada 1. jūlijam iesniedz šos īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantā izklāstīto procedūru.”;

| 39) | direktīvas 115. pantam pievieno šādu punktu:

  “3.   Ja konsolidētās uzraudzības iestāde atšķiras no kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kurai ir piešķirts apstiprinājums saskaņā ar 21.a pantu, veic uzņēmējdarbību, šā panta 1. punktā minētie koordinēšanas un sadarbības plāni tiek noslēgti arī ar tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību.”; |
| --- | --- |

39)

direktīvas 115. pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Ja konsolidētās uzraudzības iestāde atšķiras no kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kurai ir piešķirts apstiprinājums saskaņā ar 21.a pantu, veic uzņēmējdarbību, šā panta 1. punktā minētie koordinēšanas un sadarbības plāni tiek noslēgti arī ar tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību.”;

| 40) | direktīvas 116. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu punktu:

  “1.a   Lai atvieglotu šīs direktīvas 112. panta 1. punktā, 114. panta 1. punktā un 115. panta 1. punktā minētos uzdevumus, konsolidētā uzraudzības iestāde izveido arī uzraudzības iestāžu kolēģijas, ja visiem kādas ES mātes iestādes, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības pārrobežu meitasuzņēmumiem galvenie biroji atrodas trešās valstīs, ar noteikumu, ka uz trešo valstu uzraudzības iestādēm attiecas konfidencialitātes prasības, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kuras noteiktas šīs direktīvas II iedaļas 1. nodaļā un, attiecīgā gadījumā, Direktīvas 2014/65/ES 76. un 81. pantā.”; |
| --- | --- | --- |

40)

direktīvas 116. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu punktu:

“1.a   Lai atvieglotu šīs direktīvas 112. panta 1. punktā, 114. panta 1. punktā un 115. panta 1. punktā minētos uzdevumus, konsolidētā uzraudzības iestāde izveido arī uzraudzības iestāžu kolēģijas, ja visiem kādas ES mātes iestādes, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības pārrobežu meitasuzņēmumiem galvenie biroji atrodas trešās valstīs, ar noteikumu, ka uz trešo valstu uzraudzības iestādēm attiecas konfidencialitātes prasības, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kuras noteiktas šīs direktīvas II iedaļas 1. nodaļā un, attiecīgā gadījumā, Direktīvas 2014/65/ES 76. un 81. pantā.”;

| b) | panta 6. punktam pievieno šādu daļu:
  “Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā uzņēmējdarbību veic finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kurai ir piešķirts apstiprinājums saskaņā ar 21.a pantu, var piedalīties attiecīgajā uzraudzības iestāžu kolēģijā.”; |
| --- | --- |

b)

panta 6. punktam pievieno šādu daļu:

“Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā uzņēmējdarbību veic finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kurai ir piešķirts apstiprinājums saskaņā ar 21.a pantu, var piedalīties attiecīgajā uzraudzības iestāžu kolēģijā.”;

| 41) | direktīvas 117. pantam pievieno šādus punktus:

  “5.   Kompetentās iestādes, finanšu ziņu vākšanas vienības un iestādes, kurām uzticēts publiskais pienākums uzraudzīt, vai Direktīvas (ES) 2015/849 2. panta 1. punkta 1. un 2. apakšpunktā minētie atbildīgie subjekti ievēro minētās direktīvas prasības, cieši sadarbojas savā starpā savu attiecīgo kompetenču robežās un cita citai sniedz informāciju, kas ir svarīga to attiecīgajiem pienākumiem saskaņā ar šo direktīvu, Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu (ES) 2015/849, ar noteikumu, ka šāda sadarbība un informācijas apmaiņa neietekmē notiekošu izziņu, izmeklēšanu vai procesu saskaņā ar tās dalībvalsts krimināltiesībām vai administratīvajām tiesībām, kurā atrodas kompetentā iestāde, finanšu ziņu vākšanas vienība vai iestāde, kurai uzticēts publiskais pienākums uzraudzīt atbildīgos subjektus, kas uzskaitīti Direktīvas (ES) 2015/849 2. panta 1. punkta 1. un 2. apakšpunktā.
  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. panta 1. punkta otro daļu EBI var palīdzēt kompetentajām iestādēm pēc savas iniciatīvas gadījumā, ja pastāv domstarpības par uzraudzības darbību koordinēšanu, ko veic saskaņā ar šo pantu.


  6.   EBI līdz 2020. gada 1. janvārim izdod pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu, kurās nosaka sadarbības un informācijas apmaiņas veidu starp iestādēm, kas minētas šā panta 5. punktā, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu grupām un saistībā ar to, lai konstatētu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumu nopietnus pārkāpumus.”; |
| --- | --- |

41)

direktīvas 117. pantam pievieno šādus punktus:

“5.   Kompetentās iestādes, finanšu ziņu vākšanas vienības un iestādes, kurām uzticēts publiskais pienākums uzraudzīt, vai Direktīvas (ES) 2015/849 2. panta 1. punkta 1. un 2. apakšpunktā minētie atbildīgie subjekti ievēro minētās direktīvas prasības, cieši sadarbojas savā starpā savu attiecīgo kompetenču robežās un cita citai sniedz informāciju, kas ir svarīga to attiecīgajiem pienākumiem saskaņā ar šo direktīvu, Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu (ES) 2015/849, ar noteikumu, ka šāda sadarbība un informācijas apmaiņa neietekmē notiekošu izziņu, izmeklēšanu vai procesu saskaņā ar tās dalībvalsts krimināltiesībām vai administratīvajām tiesībām, kurā atrodas kompetentā iestāde, finanšu ziņu vākšanas vienība vai iestāde, kurai uzticēts publiskais pienākums uzraudzīt atbildīgos subjektus, kas uzskaitīti Direktīvas (ES) 2015/849 2. panta 1. punkta 1. un 2. apakšpunktā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. panta 1. punkta otro daļu EBI var palīdzēt kompetentajām iestādēm pēc savas iniciatīvas gadījumā, ja pastāv domstarpības par uzraudzības darbību koordinēšanu, ko veic saskaņā ar šo pantu.

6.   EBI līdz 2020. gada 1. janvārim izdod pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu, kurās nosaka sadarbības un informācijas apmaiņas veidu starp iestādēm, kas minētas šā panta 5. punktā, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu grupām un saistībā ar to, lai konstatētu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumu nopietnus pārkāpumus.”;

| 42) | direktīvas 119. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Ievērojot 21.a pantu, dalībvalstis pieņem jebkādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības iekļautu konsolidētajā uzraudzībā.”; |
| --- | --- |

42)

direktīvas 119. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ievērojot 21.a pantu, dalībvalstis pieņem jebkādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības iekļautu konsolidētajā uzraudzībā.”;

| 43) | direktīvas 120. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja uz jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību attiecas līdzvērtīgi noteikumi saskaņā ar šo direktīvu un saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, jo īpaši saistībā ar uz risku balstītu uzraudzību, konsolidētās uzraudzības iestāde, vienojoties ar apdrošināšanas nozares grupas uzraudzības iestādi, var šai jauktajai finanšu pārvaldītājsabiedrībai piemērot vienīgi tās direktīvas noteikumus, kura saistīta ar nozīmīgāko finanšu nozari, kā definēts Direktīvas 2002/87/EK 3. panta 2. punktā.”; |
| --- | --- |

43)

direktīvas 120. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja uz jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību attiecas līdzvērtīgi noteikumi saskaņā ar šo direktīvu un saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, jo īpaši saistībā ar uz risku balstītu uzraudzību, konsolidētās uzraudzības iestāde, vienojoties ar apdrošināšanas nozares grupas uzraudzības iestādi, var šai jauktajai finanšu pārvaldītājsabiedrībai piemērot vienīgi tās direktīvas noteikumus, kura saistīta ar nozīmīgāko finanšu nozari, kā definēts Direktīvas 2002/87/EK 3. panta 2. punktā.”;

| 44) | direktīvas 125. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Ja saskaņā ar šīs direktīvas 111. pantu tās grupas konsolidētā uzraudzības iestāde, kurā ir mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, un koordinators, kas noteikts saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 10. pantu, ir atšķirīgas iestādes, tad konsolidētās uzraudzības iestāde un koordinators sadarbojas, lai konsolidēti piemērotu šo direktīvu un Regulu (ES) Nr. 575/2013. Lai izveidotu un veicinātu efektīvu sadarbību, konsolidētās uzraudzības iestāde un koordinators rakstiski nosaka koordinēšanas un sadarbības kārtību.”; |
| --- | --- |

44)

direktīvas 125. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Ja saskaņā ar šīs direktīvas 111. pantu tās grupas konsolidētā uzraudzības iestāde, kurā ir mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, un koordinators, kas noteikts saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 10. pantu, ir atšķirīgas iestādes, tad konsolidētās uzraudzības iestāde un koordinators sadarbojas, lai konsolidēti piemērotu šo direktīvu un Regulu (ES) Nr. 575/2013. Lai izveidotu un veicinātu efektīvu sadarbību, konsolidētās uzraudzības iestāde un koordinators rakstiski nosaka koordinēšanas un sadarbības kārtību.”;

| 45) | direktīvas 128. pantā pēc pirmās daļas iekļauj šādas daļas:
  “Pirmā līmeņa pamata kapitālu, kas tiek uzturēts nolūkā izpildīt apvienoto rezervju prasību, kura minēta šā panta pirmās daļas 6. punktā, iestādes neizmanto tam, lai izpildītu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, papildu pašu kapitāla prasības, kas noteiktas, ievērojot šīs direktīvas 104.a pantu, nolūkā novērst riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, un pamatnostādnes, kas paziņotas saskaņā ar šīs direktīvas 104.b panta 3. punktu, nolūkā novērst riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks.
  Pirmā līmeņa pamata kapitālu, kas tiek uzturēts nolūkā izpildīt vienu no tā apvienoto rezervju prasības elementiem, iestādes neizmanto, lai izpildītu citus tā apvienoto rezervju prasības piemērojamos elementus.
  Pirmā līmeņa pamata kapitālu, kas tiek uzturēts nolūkā izpildīt šā panta pirmās daļas 6. punktā minēto apvienoto rezervju prasību, iestādes neizmanto, lai izpildītu uz risku balstītos komponentus prasībās, kuras ir noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 92.b pantā un Direktīvas 2014/59/ES 45.c un 45.d pantā.”; |
| --- | --- |

45)

direktīvas 128. pantā pēc pirmās daļas iekļauj šādas daļas:

“Pirmā līmeņa pamata kapitālu, kas tiek uzturēts nolūkā izpildīt apvienoto rezervju prasību, kura minēta šā panta pirmās daļas 6. punktā, iestādes neizmanto tam, lai izpildītu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, papildu pašu kapitāla prasības, kas noteiktas, ievērojot šīs direktīvas 104.a pantu, nolūkā novērst riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, un pamatnostādnes, kas paziņotas saskaņā ar šīs direktīvas 104.b panta 3. punktu, nolūkā novērst riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks.

Pirmā līmeņa pamata kapitālu, kas tiek uzturēts nolūkā izpildīt vienu no tā apvienoto rezervju prasības elementiem, iestādes neizmanto, lai izpildītu citus tā apvienoto rezervju prasības piemērojamos elementus.

Pirmā līmeņa pamata kapitālu, kas tiek uzturēts nolūkā izpildīt šā panta pirmās daļas 6. punktā minēto apvienoto rezervju prasību, iestādes neizmanto, lai izpildītu uz risku balstītos komponentus prasībās, kuras ir noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 92.b pantā un Direktīvas 2014/59/ES 45.c un 45.d pantā.”;

| 46) | direktīvas 129. un 130. pantu aizstāj ar šādiem:

  “129. pants
  Prasība uzturēt kapitāla saglabāšanas rezerves

  1.   Dalībvalstis prasa, lai iestādes – papildus pirmā līmeņa pamata kapitālam, kas tiek uzturēts ar mērķi izpildīt jebkuru no pašu kapitāla prasībām, kuras izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, – uzturētu tādas kapitāla saglabāšanas rezerves pirmā līmeņa pamata kapitālam, kuras atbilst 2,5 % no to kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina individuāli un konsolidēti saskaņā ar minētās Regulas 92. panta 3. punktu, kā piemērojams saskaņā ar minētās regulas Pirmās daļas II sadaļu.


  2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, dalībvalsts var maza un vidēja izmēra ieguldījumu brokeru sabiedrības atbrīvot no 1. punktā minēto prasību izpildes, ja šāds atbrīvojums neapdraud minētās dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti.
  Lēmumus piemērot pirmajā daļā minēto atbrīvojumu pilnībā pamato, iekļaujot paskaidrojumu, kādēļ šāds atbrīvojums neapdraud attiecīgās dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti, un tajos precīzi definē, kurām maza un vidēja izmēra ieguldījumu brokeru sabiedrībām atbrīvojums ir piemērojams.
  Dalībvalstis, kuras nolemj piemērot atbrīvojumu, kas minēts pirmajā daļā, par to paziņo ESRK. ESRK nekavējoties nosūta šādu paziņojumus Komisijai, EBI un attiecīgās dalībvalsts kompetentajām un norīkotajām iestādēm.


  3.   Šā panta 2. punkta nolūkā dalībvalstis norīko iestādi, kam ir jābūt atbildīgai par šā panta piemērošanu. Minētā iestāde ir kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde.


  4.   Šā panta 2. punkta nolūkā ieguldījumu brokeru sabiedrības tiek iedalītas maza vai vidēja izmēra brokeru sabiedrību kategorijā saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2003/361/EK (*8).


  5.   Ja iestāde nespēj pilnībā izpildīt šā panta 1. punktā minētās prasības, tai piemēro 141. panta 2. un 3. punktā izklāstītos peļņas sadales ierobežojumus.



  130. pants
  Prasība uzturēt iestādes specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves

  1.   Dalībvalstis iestādēm prasa uzturēt iestādes specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves, kas atbilst to kopējai riska darījumu vērtībai, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu un reizina ar svērtām vidējām pretciklisko rezervju normām, ko aprēķina individuāli un konsolidēti saskaņā ar šīs direktīvas 140. pantu, kā tas paredzēts minētās regulas Pirmās daļas II sadaļā. Minētās rezerves sastāv no pirmā līmeņa pamata kapitāla.


  2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalsts var maza un vidēja izmēra ieguldījumu brokeru sabiedrības atbrīvot no 1. punktā minēto prasību izpildes, ja šāds atbrīvojums neapdraud minētās dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti.
  Lēmumus piemērot pirmajā daļā minēto atbrīvojumu pilnībā pamato, iekļaujot paskaidrojumu, kādēļ šāds atbrīvojums neapdraud attiecīgās dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti, un tajos precīzi definē, kurām maza un vidēja izmēra ieguldījumu brokeru sabiedrībām atbrīvojums ir piemērojams.
  Dalībvalstis, kuras nolemj piemērot pirmajā daļā minēto atbrīvojumu, par to paziņo ESRK. ESRK nekavējoties nosūta šādu paziņojumus Komisijai, EBI un attiecīgās dalībvalsts kompetentajām un norīkotajām iestādēm.


  3.   Šā panta 2. punkta nolūkā dalībvalstis norīko iestādi, kam ir jābūt atbildīgai par šā panta piemērošanu. Minētā iestāde ir kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde.



  4.   Šā panta 2. punkta nolūkā ieguldījumu brokeru sabiedrības tiek iedalītas maza un vidēja izmēra brokeru sabiedrību kategorijā saskaņā ar Ieteikumu 2003/361/EK.


  5.   Ja iestāde nespēj pilnībā izpildīt šā panta 1. punktā minētās prasības, tai piemēro 141. panta 2. un 3. punktā izklāstītos peļņas sadales ierobežojumus.


  (*8)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).”;" |
| --- | --- |

46)

direktīvas 129. un 130. pantu aizstāj ar šādiem:

“129. pants

Prasība uzturēt kapitāla saglabāšanas rezerves

1.   Dalībvalstis prasa, lai iestādes – papildus pirmā līmeņa pamata kapitālam, kas tiek uzturēts ar mērķi izpildīt jebkuru no pašu kapitāla prasībām, kuras izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, – uzturētu tādas kapitāla saglabāšanas rezerves pirmā līmeņa pamata kapitālam, kuras atbilst 2,5 % no to kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina individuāli un konsolidēti saskaņā ar minētās Regulas 92. panta 3. punktu, kā piemērojams saskaņā ar minētās regulas Pirmās daļas II sadaļu.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, dalībvalsts var maza un vidēja izmēra ieguldījumu brokeru sabiedrības atbrīvot no 1. punktā minēto prasību izpildes, ja šāds atbrīvojums neapdraud minētās dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti.

Lēmumus piemērot pirmajā daļā minēto atbrīvojumu pilnībā pamato, iekļaujot paskaidrojumu, kādēļ šāds atbrīvojums neapdraud attiecīgās dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti, un tajos precīzi definē, kurām maza un vidēja izmēra ieguldījumu brokeru sabiedrībām atbrīvojums ir piemērojams.

Dalībvalstis, kuras nolemj piemērot atbrīvojumu, kas minēts pirmajā daļā, par to paziņo ESRK. ESRK nekavējoties nosūta šādu paziņojumus Komisijai, EBI un attiecīgās dalībvalsts kompetentajām un norīkotajām iestādēm.

3.   Šā panta 2. punkta nolūkā dalībvalstis norīko iestādi, kam ir jābūt atbildīgai par šā panta piemērošanu. Minētā iestāde ir kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde.

4.   Šā panta 2. punkta nolūkā ieguldījumu brokeru sabiedrības tiek iedalītas maza vai vidēja izmēra brokeru sabiedrību kategorijā saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2003/361/EK (*8).

5.   Ja iestāde nespēj pilnībā izpildīt šā panta 1. punktā minētās prasības, tai piemēro 141. panta 2. un 3. punktā izklāstītos peļņas sadales ierobežojumus.

130. pants

Prasība uzturēt iestādes specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves

1.   Dalībvalstis iestādēm prasa uzturēt iestādes specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves, kas atbilst to kopējai riska darījumu vērtībai, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu un reizina ar svērtām vidējām pretciklisko rezervju normām, ko aprēķina individuāli un konsolidēti saskaņā ar šīs direktīvas 140. pantu, kā tas paredzēts minētās regulas Pirmās daļas II sadaļā. Minētās rezerves sastāv no pirmā līmeņa pamata kapitāla.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalsts var maza un vidēja izmēra ieguldījumu brokeru sabiedrības atbrīvot no 1. punktā minēto prasību izpildes, ja šāds atbrīvojums neapdraud minētās dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti.

Lēmumus piemērot pirmajā daļā minēto atbrīvojumu pilnībā pamato, iekļaujot paskaidrojumu, kādēļ šāds atbrīvojums neapdraud attiecīgās dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti, un tajos precīzi definē, kurām maza un vidēja izmēra ieguldījumu brokeru sabiedrībām atbrīvojums ir piemērojams.

Dalībvalstis, kuras nolemj piemērot pirmajā daļā minēto atbrīvojumu, par to paziņo ESRK. ESRK nekavējoties nosūta šādu paziņojumus Komisijai, EBI un attiecīgās dalībvalsts kompetentajām un norīkotajām iestādēm.

3.   Šā panta 2. punkta nolūkā dalībvalstis norīko iestādi, kam ir jābūt atbildīgai par šā panta piemērošanu. Minētā iestāde ir kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde.

4.   Šā panta 2. punkta nolūkā ieguldījumu brokeru sabiedrības tiek iedalītas maza un vidēja izmēra brokeru sabiedrību kategorijā saskaņā ar Ieteikumu 2003/361/EK.

5.   Ja iestāde nespēj pilnībā izpildīt šā panta 1. punktā minētās prasības, tai piemēro 141. panta 2. un 3. punktā izklāstītos peļņas sadales ierobežojumus.

(*8)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).”;"

*8

| 47) | direktīvas 131. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Dalībvalstis norīko iestādi, kam ir jābūt atbildīgai par to, lai konsolidēti tiktu apzinātas G-SNI un, attiecīgā gadījumā, individuāli, subkonsolidēti vai konsolidēti tiktu apzinātas citas sistēmiski nozīmīgas iestādes (C-SNI), kas ir saņēmušas atļauju to jurisdikcijā. Minētā iestāde ir kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde. Dalībvalstis var norīkot vairāk nekā vienu iestādi.
  G-SNI ir jebkuras no turpmāk minētajām:






  a) | grupa, ko vada ES mātes iestāde, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība; vai |
| --- | --- | --- | --- |

47)

direktīvas 131. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis norīko iestādi, kam ir jābūt atbildīgai par to, lai konsolidēti tiktu apzinātas G-SNI un, attiecīgā gadījumā, individuāli, subkonsolidēti vai konsolidēti tiktu apzinātas citas sistēmiski nozīmīgas iestādes (C-SNI), kas ir saņēmušas atļauju to jurisdikcijā. Minētā iestāde ir kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde. Dalībvalstis var norīkot vairāk nekā vienu iestādi.

G-SNI ir jebkuras no turpmāk minētajām:

a)

grupa, ko vada ES mātes iestāde, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība; vai

| b) | iestāde, kas nav ES mātes iestādes, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmums. |
| --- | --- |

b)

iestāde, kas nav ES mātes iestādes, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmums.

C-SNI var būt vai nu iestāde. vai grupa, ko vada ES mātes iestāde, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, dalībvalsts mātes iestāde, dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai dalībvalsts mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:

  “2.a   G-SNI apzināšanas papildu metodikas pamatā ir šādas kategorijas:






  a) | šā panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā minētās kategorijas; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“2.a   G-SNI apzināšanas papildu metodikas pamatā ir šādas kategorijas:

a)

šā panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā minētās kategorijas;

| b) | grupas pārrobežu darbība, izņemot grupas darbības iesaistītajās dalībvalstīs, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 4. pantā (*9). |
| --- | --- |

b)

grupas pārrobežu darbība, izņemot grupas darbības iesaistītajās dalībvalstīs, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 4. pantā (*9).

Katra kategorija tiek vērtēta kā līdzvērtīga un sastāv no kvantificējamiem rādītājiem. Attiecībā uz šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētajām kategorijām rādītāji ir tādi paši kā atbilstošie rādītāji, kas noteikti saskaņā ar 2. punktu.

Piemērojot šo apzināšanas papildu metodiku, par katru vērtēto sabiedrību, kā minēts 1. punktā, iegūst papildu vispārēju vērtējumu, uz kura pamata kompetentās vai norīkotās iestādes var veikt vienu no 10. punkta c) apakšpunktā minētajiem pasākumiem.

(*9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).”;"

*9

| c) | panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “EBI, pēc apspriešanās ar ESRK, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu līdz 2015. gada 1. janvārim izdod pamatnostādnes par kritērijiem, pēc kuriem attiecībā uz C-SNI novērtēšanu nosaka šā punkta piemērošanas nosacījumus. Minētajās pamatnostādnēs ņem vērā starptautiskās sistēmas attiecībā uz sistēmiski nozīmīgām iekšzemes iestādēm un Savienības un valsts iezīmes.
  EBI, pēc apspriešanās ar ESRK, līdz 2020. gada 31. decembrim sniedz ziņojumu Komisijai par atbilstīgo metodiku C-SNI rezervju normu izstrādi un kalibrēšanu.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“EBI, pēc apspriešanās ar ESRK, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu līdz 2015. gada 1. janvārim izdod pamatnostādnes par kritērijiem, pēc kuriem attiecībā uz C-SNI novērtēšanu nosaka šā punkta piemērošanas nosacījumus. Minētajās pamatnostādnēs ņem vērā starptautiskās sistēmas attiecībā uz sistēmiski nozīmīgām iekšzemes iestādēm un Savienības un valsts iezīmes.

EBI, pēc apspriešanās ar ESRK, līdz 2020. gada 31. decembrim sniedz ziņojumu Komisijai par atbilstīgo metodiku C-SNI rezervju normu izstrādi un kalibrēšanu.”;

| d) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde, ņemot vērā C-SNI apzināšanas kritērijus, var likt katrai C-SNI attiecīgi konsolidēti, subkonsolidēti vai individuāli uzturēt C-SNI rezerves līdz 3 % apmērā no kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu. Minētās rezerves sastāv no pirmā līmeņa pamata kapitāla.”; |
| --- | --- |

d)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde, ņemot vērā C-SNI apzināšanas kritērijus, var likt katrai C-SNI attiecīgi konsolidēti, subkonsolidēti vai individuāli uzturēt C-SNI rezerves līdz 3 % apmērā no kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu. Minētās rezerves sastāv no pirmā līmeņa pamata kapitāla.”;

| e) | pantā iekļauj šādu punktu:

  “5.a   Atkarībā no Komisijas atļaujas, kas minēta šā punkta trešajā daļā, kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde var likt katrai C-SNI attiecīgi konsolidēti, subkonsolidēti vai individuāli uzturēt C-SNI rezerves, kas ir lielākas par 3 % no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu. Minētās rezerves sastāv no pirmā līmeņa pamata kapitāla.
  ESRK sešās nedēļās pēc šā panta 7. punktā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz Komisijai atzinumu par to, vai C-SNI rezerves ir uzskatāmas par piemērotām. Arī EBI var sniegt Komisijai atzinumu par rezervēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 34. panta 1. punktu.
  Komisija – trīs mēnešos pēc 7. punktā minētā ESRK paziņojuma pārsūtīšanas Komisijai –, attiecīgā gadījumā ņemot vērā ESRK un EBI sniegto novērtējumu un pārliecinājusies, ka C-SNI rezerves neizraisa tādu nesamērīgu nelabvēlīgu ietekmi uz visu finanšu sistēmu vai tās daļām citās dalībvalstīs vai visā Savienībā, kas veido vai rada šķērsli pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, pieņem aktu, ar kuru kompetentajai iestādei vai norīkotajai iestādei atļauj pieņemt ierosināto pasākumu.”; |
| --- | --- |

e)

pantā iekļauj šādu punktu:

“5.a   Atkarībā no Komisijas atļaujas, kas minēta šā punkta trešajā daļā, kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde var likt katrai C-SNI attiecīgi konsolidēti, subkonsolidēti vai individuāli uzturēt C-SNI rezerves, kas ir lielākas par 3 % no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu. Minētās rezerves sastāv no pirmā līmeņa pamata kapitāla.

ESRK sešās nedēļās pēc šā panta 7. punktā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz Komisijai atzinumu par to, vai C-SNI rezerves ir uzskatāmas par piemērotām. Arī EBI var sniegt Komisijai atzinumu par rezervēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 34. panta 1. punktu.

Komisija – trīs mēnešos pēc 7. punktā minētā ESRK paziņojuma pārsūtīšanas Komisijai –, attiecīgā gadījumā ņemot vērā ESRK un EBI sniegto novērtējumu un pārliecinājusies, ka C-SNI rezerves neizraisa tādu nesamērīgu nelabvēlīgu ietekmi uz visu finanšu sistēmu vai tās daļām citās dalībvalstīs vai visā Savienībā, kas veido vai rada šķērsli pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, pieņem aktu, ar kuru kompetentajai iestādei vai norīkotajai iestādei atļauj pieņemt ierosināto pasākumu.”;

| f) | panta 7. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

  “7.   Pirms tiek noteiktas vai mainītas C-SNI rezerves, kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde par to paziņo ESRK vienu mēnesi pirms 5. punktā minētā lēmuma publicēšanas un trīs mēnešus pirms 5.a punktā minētā kompetentās iestādes vai norīkotās iestādes lēmuma publicēšanas. ESRK šādus paziņojumus nekavējoties nosūta Komisijai, EBI un attiecīgās dalībvalsts kompetentajām un norīkotajām iestādēm. Šādos paziņojumos sīki apraksta:”; |
| --- | --- |

f)

panta 7. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“7.   Pirms tiek noteiktas vai mainītas C-SNI rezerves, kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde par to paziņo ESRK vienu mēnesi pirms 5. punktā minētā lēmuma publicēšanas un trīs mēnešus pirms 5.a punktā minētā kompetentās iestādes vai norīkotās iestādes lēmuma publicēšanas. ESRK šādus paziņojumus nekavējoties nosūta Komisijai, EBI un attiecīgās dalībvalsts kompetentajām un norīkotajām iestādēm. Šādos paziņojumos sīki apraksta:”;

| g) | panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

  “8.   Neskarot 133. pantu un šā panta 5. punktu, ja C-SNI ir meitasuzņēmums vai nu tādai G-SNI, vai C-SNI, kura ir vai nu iestāde, vai grupa, ko vada ES mātes iestāde, un kurai konsolidēti piemēro C-SNI rezerves, tad rezerves, ko individuāli vai subkonsolidēti piemēro C-SNI, nepārsniedz mazāko no turpmāk minētajiem rādītājiem:






  a) | summu, ko veido augstākā no G-SNI vai C-SNI rezervju normām, kuru konsolidēti piemēro grupai, un 1 % no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu; un |
| --- | --- | --- |

g)

panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Neskarot 133. pantu un šā panta 5. punktu, ja C-SNI ir meitasuzņēmums vai nu tādai G-SNI, vai C-SNI, kura ir vai nu iestāde, vai grupa, ko vada ES mātes iestāde, un kurai konsolidēti piemēro C-SNI rezerves, tad rezerves, ko individuāli vai subkonsolidēti piemēro C-SNI, nepārsniedz mazāko no turpmāk minētajiem rādītājiem:

a)

summu, ko veido augstākā no G-SNI vai C-SNI rezervju normām, kuru konsolidēti piemēro grupai, un 1 % no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu; un

| b) | 3 % no kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, vai normu, ko Komisija ir atļāvusi konsolidēti piemērot attiecīgajai grupai saskaņā ar šā panta 5.a punktu.”; |
| --- | --- |

b)

3 % no kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, vai normu, ko Komisija ir atļāvusi konsolidēti piemērot attiecīgajai grupai saskaņā ar šā panta 5.a punktu.”;

| h) | panta 9. un 10. punktu aizstāj ar šādiem:

  “9.   Ir vismaz piecas G-SNI apakškategorijas. Zemāko robežšķirtni un robežšķirtnes starp atsevišķām apakškategorijām nosaka pēc vērtējumiem, kas noteikti saskaņā ar šā panta 2. punktā minēto apzināšanas metodiku. Blakus esošu apakškategoriju robežvērtējumi ir skaidri definēti, un tie atbilst principam, saskaņā ar kuru atsevišķām apakškategorijām, izņemot piekto apakškategoriju un jebkuru pievienotu augstāku apakškategoriju, piemēro pastāvīgu lineāru sistēmiskās nozīmes palielinājumu, kura rezultātā lineāri palielinās prasība nodrošināt papildu pirmā līmeņa pamata kapitālu. Šā punkta vajadzībām sistēmiskā nozīme ir gaidāmā ietekme, ko grūtībās nonākušas G-SNI atstātu uz globālo finanšu tirgu. Zemākajai apakškategorijai piemēro G-SNI rezerves 1 % apmērā no kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, un katrai nākamajai apakškategorijai piemērotais rezervju palielinājuma gradients ir vismaz 0,5 % no kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar minētās regulas 92. panta 3. punktu.


  10.   Neskarot 1. un 9. punktu un izmantojot 9. punktā minētās apakškategorijas un robežvērtējumus, kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde, īstenojot pārdomātu uzraudzības vērtēšanu, var:






  a) | pārcelt G-SNI no zemākas apakškategorijas uz augstāku apakškategoriju; |
| --- | --- | --- |

h)

panta 9. un 10. punktu aizstāj ar šādiem:

“9.   Ir vismaz piecas G-SNI apakškategorijas. Zemāko robežšķirtni un robežšķirtnes starp atsevišķām apakškategorijām nosaka pēc vērtējumiem, kas noteikti saskaņā ar šā panta 2. punktā minēto apzināšanas metodiku. Blakus esošu apakškategoriju robežvērtējumi ir skaidri definēti, un tie atbilst principam, saskaņā ar kuru atsevišķām apakškategorijām, izņemot piekto apakškategoriju un jebkuru pievienotu augstāku apakškategoriju, piemēro pastāvīgu lineāru sistēmiskās nozīmes palielinājumu, kura rezultātā lineāri palielinās prasība nodrošināt papildu pirmā līmeņa pamata kapitālu. Šā punkta vajadzībām sistēmiskā nozīme ir gaidāmā ietekme, ko grūtībās nonākušas G-SNI atstātu uz globālo finanšu tirgu. Zemākajai apakškategorijai piemēro G-SNI rezerves 1 % apmērā no kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, un katrai nākamajai apakškategorijai piemērotais rezervju palielinājuma gradients ir vismaz 0,5 % no kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar minētās regulas 92. panta 3. punktu.

10.   Neskarot 1. un 9. punktu un izmantojot 9. punktā minētās apakškategorijas un robežvērtējumus, kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde, īstenojot pārdomātu uzraudzības vērtēšanu, var:

a)

pārcelt G-SNI no zemākas apakškategorijas uz augstāku apakškategoriju;

| b) | pārcelt kādu 1. punktā minēto sabiedrību, kuras vispārējais vērtējums, kā minēts 2. punktā, ir zemāks par zemākās apakškategorijas robežvērtējumu, uz minēto apakškategoriju vai uz kādu augstāku apakškategoriju, tādējādi norādot, ka tā ir G-SNI; |
| --- | --- |

b)

pārcelt kādu 1. punktā minēto sabiedrību, kuras vispārējais vērtējums, kā minēts 2. punktā, ir zemāks par zemākās apakškategorijas robežvērtējumu, uz minēto apakškategoriju vai uz kādu augstāku apakškategoriju, tādējādi norādot, ka tā ir G-SNI;

| c) | ņemot vērā vienoto noregulējuma mehānismu, pamatojoties uz 2.a punktā minēto papildu vispārējo vērtējumu, pārcelt G-SNI no augstākas apakškategorijas uz zemāku apakškategoriju.”; |
| --- | --- |

c)

ņemot vērā vienoto noregulējuma mehānismu, pamatojoties uz 2.a punktā minēto papildu vispārējo vērtējumu, pārcelt G-SNI no augstākas apakškategorijas uz zemāku apakškategoriju.”;

| i) | panta 11. punktu svītro; |
| --- | --- |

i)

panta 11. punktu svītro;

| j) | panta 12. punktu aizstāj ar šādu:

  “12.   Kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde ESRK paziņo G-SNI un C-SNI nosaukumus un attiecīgo apakškategoriju, kurā ir iedalīta katra G-SNI. Paziņojumā iekļauj pilnu pamatojumu, kāpēc ir vai nav īstenota uzraudzības vērtēšana saskaņā ar 10. punkta a), b) un c) apakšpunktu. ESRK nekavējoties nosūta šādus paziņojumus Komisijai un EBI un publisko minēto iestāžu nosaukumus. Kompetentās iestādes vai norīkotās iestādes publisko to apakškategoriju, kurā ir iedalīta katra G-SNI.
  Kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde katru gadu pārskata G-SNI un C-SNI apzināšanu un G-SNI iedalīšanu attiecīgajās apakškategorijās un par rezultātu ziņo attiecīgajai sistēmiski nozīmīgai iestādei un ESRK, kas nekavējoties nosūta rezultātus Komisijai un EBI. Kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde publisko atjaunināto sarakstu ar apzinātajām sistēmiski nozīmīgām iestādēm un apakškategoriju, kurā iedalīta katra apzinātā G-SNI.”; |
| --- | --- |

j)

panta 12. punktu aizstāj ar šādu:

“12.   Kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde ESRK paziņo G-SNI un C-SNI nosaukumus un attiecīgo apakškategoriju, kurā ir iedalīta katra G-SNI. Paziņojumā iekļauj pilnu pamatojumu, kāpēc ir vai nav īstenota uzraudzības vērtēšana saskaņā ar 10. punkta a), b) un c) apakšpunktu. ESRK nekavējoties nosūta šādus paziņojumus Komisijai un EBI un publisko minēto iestāžu nosaukumus. Kompetentās iestādes vai norīkotās iestādes publisko to apakškategoriju, kurā ir iedalīta katra G-SNI.

Kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde katru gadu pārskata G-SNI un C-SNI apzināšanu un G-SNI iedalīšanu attiecīgajās apakškategorijās un par rezultātu ziņo attiecīgajai sistēmiski nozīmīgai iestādei un ESRK, kas nekavējoties nosūta rezultātus Komisijai un EBI. Kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde publisko atjaunināto sarakstu ar apzinātajām sistēmiski nozīmīgām iestādēm un apakškategoriju, kurā iedalīta katra apzinātā G-SNI.”;

| k) | panta 13. punktu svītro; |
| --- | --- |

k)

panta 13. punktu svītro;

| l) | panta 14. un 15. punktu aizstāj ar šādiem:

  “14.   Ja attiecībā uz kādu grupu ir konsolidēti jāpiemēro G-SNI rezerves un C-SNI rezerves, tad piemēro augstākās rezerves.


  15.   Ja attiecībā uz kādu iestādi ir jāpiemēro sistēmiskā riska rezerves, kas noteiktas saskaņā ar 133. pantu, minētās rezerves summē ar C-SNI rezervēm vai G-SNI rezervēm, ko piemēro saskaņā ar šo pantu.
  Ja šīs direktīvas 133. panta 10., 11. vai 12. punkta nolūkā aprēķinātās sistēmiskā riska rezervju normas un tai pašai iestādei piemērotās C-SNI rezervju vai G-SNI rezervju normas summa pārsniegtu 5 %, piemēro šā panta 5.a punktā izklāstīto procedūru.”; |
| --- | --- |

l)

panta 14. un 15. punktu aizstāj ar šādiem:

“14.   Ja attiecībā uz kādu grupu ir konsolidēti jāpiemēro G-SNI rezerves un C-SNI rezerves, tad piemēro augstākās rezerves.

15.   Ja attiecībā uz kādu iestādi ir jāpiemēro sistēmiskā riska rezerves, kas noteiktas saskaņā ar 133. pantu, minētās rezerves summē ar C-SNI rezervēm vai G-SNI rezervēm, ko piemēro saskaņā ar šo pantu.

Ja šīs direktīvas 133. panta 10., 11. vai 12. punkta nolūkā aprēķinātās sistēmiskā riska rezervju normas un tai pašai iestādei piemērotās C-SNI rezervju vai G-SNI rezervju normas summa pārsniegtu 5 %, piemēro šā panta 5.a punktā izklāstīto procedūru.”;

| m) | panta 16. un 17. punktu svītro; |
| --- | --- |

m)

panta 16. un 17. punktu svītro;

| n) | panta 18. punktu aizstāj ar šādu:

  “18.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, kuros šā panta nolūkos precizē metodikas, saskaņā ar kurām kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde tādu iestādi vai grupu, ko vada ES mātes iestāde, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, apzina kā G-SNI, un, ņemot vērā starptautiski saskaņotus standartus, precizē metodiku, lai definētu apakškategorijas un G-SNI iedalītu apakškategorijās atbilstīgi to sistēmiskajai nozīmei.
  EBI iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2014. gada 30. jūnijam.
  Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šajā punktā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”; |
| --- | --- |

n)

panta 18. punktu aizstāj ar šādu:

“18.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, kuros šā panta nolūkos precizē metodikas, saskaņā ar kurām kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde tādu iestādi vai grupu, ko vada ES mātes iestāde, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, apzina kā G-SNI, un, ņemot vērā starptautiski saskaņotus standartus, precizē metodiku, lai definētu apakškategorijas un G-SNI iedalītu apakškategorijās atbilstīgi to sistēmiskajai nozīmei.

EBI iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2014. gada 30. jūnijam.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šajā punktā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”;

| 48) | direktīvas 132. pantu svītro; |
| --- | --- |

48)

direktīvas 132. pantu svītro;

| 49) | direktīvas 133. un 134. pantu aizstāj ar šādiem:

  “133. pants
  Prasība uzturēt sistēmiskā riska rezerves

  1.   Katra dalībvalsts var ieviest pirmā līmeņa pamata kapitāla sistēmiskā riska rezerves finanšu sektorā vai vienā vai vairākās minētā sektora apakšgrupās visiem riska darījumiem vai to apakšgrupām, kā minēts šā panta 5. punktā, lai novērstu un mazinātu makroprudenciālus vai sistēmiskus riskus, uz kuriem neattiecas Regula (ES) Nr. 575/2013 un šīs direktīvas 130. un 131. pants, proti, risku izraisīt finanšu sistēmas darbības traucējumus, kam var būt ievērojama negatīva ietekme uz finanšu sistēmu un reālo ekonomiku konkrētā dalībvalstī.


  2.   Sistēmiskā riska rezervi iestādes aprēķina šādi:





  kur:

  BSR
  = sistēmiskā riska rezerve;

  rT
  = rezervju norma, ko piemēro iestādes kopējai riska darījumu vērtībai;

  ET
  = iestādes kopējā riska darījumu vērtība, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu;

  i= indekss, ar ko apzīmē riska darījumu apakšgrupu, kā minēts 5. punktā;

  ri
  = rezervju norma, ko piemēro riska darījumu apakšgrupas “i” riska darījumu vērtībai; un

  Ei
  = iestādes riska darījumu vērtība riska darījumu apakšgrupai “i”, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu.


  3.   Šā panta 1. punkta nolūkā dalībvalstis norīko iestādi, kam ir jābūt atbildīgai par sistēmiskā riska rezervju noteikšanu un tādu riska darījumu un iestāžu apakšgrupu apzināšanu, kurām to piemēro. Minētā iestāde ir vai nu kompetentā iestāde, vai norīkotā iestāde.


  4.   Šā panta 1. punkta nolūkā attiecīgā kompetentā vai, attiecīgā gadījumā, norīkotā iestāde var prasīt iestādēm, lai tās individuāli, konsolidēti vai subkonsolidēti, kā tas piemērojams saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Pirmās daļas II sadaļu, uzturētu sistēmiskā riska rezerves pirmā līmeņa pamata kapitālam, ko aprēķina saskaņā ar šā panta 2. punktu.


  5.   Sistēmiskā riska rezerves var piemērot:






  a) | visiem riska darījumiem dalībvalstī, kura nosaka minētās rezerves; |
| --- | --- | --- |

49)

direktīvas 133. un 134. pantu aizstāj ar šādiem:

“133. pants

Prasība uzturēt sistēmiskā riska rezerves

1.   Katra dalībvalsts var ieviest pirmā līmeņa pamata kapitāla sistēmiskā riska rezerves finanšu sektorā vai vienā vai vairākās minētā sektora apakšgrupās visiem riska darījumiem vai to apakšgrupām, kā minēts šā panta 5. punktā, lai novērstu un mazinātu makroprudenciālus vai sistēmiskus riskus, uz kuriem neattiecas Regula (ES) Nr. 575/2013 un šīs direktīvas 130. un 131. pants, proti, risku izraisīt finanšu sistēmas darbības traucējumus, kam var būt ievērojama negatīva ietekme uz finanšu sistēmu un reālo ekonomiku konkrētā dalībvalstī.

2.   Sistēmiskā riska rezervi iestādes aprēķina šādi:

Formula

kur:

BSR
  = sistēmiskā riska rezerve;

rT
  = rezervju norma, ko piemēro iestādes kopējai riska darījumu vērtībai;

ET
  = iestādes kopējā riska darījumu vērtība, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu;

i= indekss, ar ko apzīmē riska darījumu apakšgrupu, kā minēts 5. punktā;

ri
  = rezervju norma, ko piemēro riska darījumu apakšgrupas “i” riska darījumu vērtībai; un

Ei
  = iestādes riska darījumu vērtība riska darījumu apakšgrupai “i”, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu.

3.   Šā panta 1. punkta nolūkā dalībvalstis norīko iestādi, kam ir jābūt atbildīgai par sistēmiskā riska rezervju noteikšanu un tādu riska darījumu un iestāžu apakšgrupu apzināšanu, kurām to piemēro. Minētā iestāde ir vai nu kompetentā iestāde, vai norīkotā iestāde.

4.   Šā panta 1. punkta nolūkā attiecīgā kompetentā vai, attiecīgā gadījumā, norīkotā iestāde var prasīt iestādēm, lai tās individuāli, konsolidēti vai subkonsolidēti, kā tas piemērojams saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Pirmās daļas II sadaļu, uzturētu sistēmiskā riska rezerves pirmā līmeņa pamata kapitālam, ko aprēķina saskaņā ar šā panta 2. punktu.

5.   Sistēmiskā riska rezerves var piemērot:

a)

visiem riska darījumiem dalībvalstī, kura nosaka minētās rezerves;

| b) | šādiem nozares riska darījumiem, kas ir veikti dalībvalstī, kura nosaka minētās rezerves:






  i) | visiem riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU attiecībā uz fiziskām personām, kas nodrošināti ar mājokļa īpašumu; |
| --- | --- | --- |

b)

šādiem nozares riska darījumiem, kas ir veikti dalībvalstī, kura nosaka minētās rezerves:

i)

visiem riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU attiecībā uz fiziskām personām, kas nodrošināti ar mājokļa īpašumu;

| ii) | visiem riska darījumiem attiecībā uz juridiskām personām, kas nodrošināti ar komerciālā nekustamā īpašuma hipotēku; |
| --- | --- |

ii)

visiem riska darījumiem attiecībā uz juridiskām personām, kas nodrošināti ar komerciālā nekustamā īpašuma hipotēku;

| iii) | visiem riska darījumiem attiecībā uz juridiskām personām, izņemot ii) punktā precizētos riska darījumus; |
| --- | --- |

iii)

visiem riska darījumiem attiecībā uz juridiskām personām, izņemot ii) punktā precizētos riska darījumus;

| iv) | visiem riska darījumiem attiecībā uz fiziskām personām, izņemot i) punktā precizētos riska darījumus; |
| --- | --- |

iv)

visiem riska darījumiem attiecībā uz fiziskām personām, izņemot i) punktā precizētos riska darījumus;

| c) | visiem riska darījumiem citās dalībvalstīs, ievērojot 12. un 15. punktu; |
| --- | --- |

c)

visiem riska darījumiem citās dalībvalstīs, ievērojot 12. un 15. punktu;

| d) | nozares riska darījumiem, kā noteikts šā punkta b) apakšpunktā, citās dalībvalstīs vienīgi nolūkā dot iespēju atzīt citas dalībvalsts noteiktu rezervju normu saskaņā ar 134. pantu; |
| --- | --- |

d)

nozares riska darījumiem, kā noteikts šā punkta b) apakšpunktā, citās dalībvalstīs vienīgi nolūkā dot iespēju atzīt citas dalībvalsts noteiktu rezervju normu saskaņā ar 134. pantu;

| e) | riska darījumiem, kas ir veikti trešās valstīs; |
| --- | --- |

e)

riska darījumiem, kas ir veikti trešās valstīs;

| f) | jebkādu b) apakšpunktā apzināto riska darījumu kategoriju apakšgrupām. |
| --- | --- |

f)

jebkādu b) apakšpunktā apzināto riska darījumu kategoriju apakšgrupām.

6.   Apspriedusies ar ESRK, EBI līdz 2020. gada 30. jūnijam izdod pamatnostādnes – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu – par riska darījumu attiecīgajiem apakšsektoriem, kam kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde var piemērot sistēmiskā riska rezerves saskaņā ar šā panta 5. punkta f) apakšpunktu.

7.   Sistēmiskā riska rezerves piemēro visu iestāžu vai vienas vai vairāku minēto iestāžu apakšgrupu, attiecībā uz kurām attiecīgās dalībvalsts iestādes ir kompetentas saskaņā ar šo direktīvu, visiem riska darījumiem vai riska darījumu apakšgrupai, kā minēts šā panta 5. punktā, un tās nosaka ar korekcijas pakāpēm 0,5 procentpunktu apmērā vai apmērā, kas dalās bez atlikuma ar 0,5 procentpunktiem. Attiecībā uz dažādām iestāžu un riska darījumu apakšgrupām var noteikt atšķirīgas prasības. Ar sistēmiskā riska rezervēm nerisina riskus, kas ir segti ar 130. un 131. pantu.

8.   Izvirzot prasību uzturēt sistēmiskā riska rezerves, kompetentā vai norīkotā iestāde ievēro to, ka:

| a) | sistēmiskā riska rezerves neizraisa nesamērīgu nelabvēlīgu ietekmi uz visu finanšu sistēmu vai tās daļām citās dalībvalstīs vai visā Savienībā, veidojot vai radot šķērsli pienācīgai iekšējā tirgus darbībai; |
| --- | --- |

a)

sistēmiskā riska rezerves neizraisa nesamērīgu nelabvēlīgu ietekmi uz visu finanšu sistēmu vai tās daļām citās dalībvalstīs vai visā Savienībā, veidojot vai radot šķērsli pienācīgai iekšējā tirgus darbībai;

| b) | kompetentajai vai norīkotajai iestādei ir sistēmiskā riska rezerves jāpārskata vismaz reizi divos gados; |
| --- | --- |

b)

kompetentajai vai norīkotajai iestādei ir sistēmiskā riska rezerves jāpārskata vismaz reizi divos gados;

| c) | sistēmiskā riska rezerves nav izmantojamas, lai novērstu riskus, kas ir segti ar 130. un 131. pantu. |
| --- | --- |

c)

sistēmiskā riska rezerves nav izmantojamas, lai novērstu riskus, kas ir segti ar 130. un 131. pantu.

9.   Kompetentā iestāde vai attiecīgā gadījumā norīkotā iestāde pirms 13. punktā minētā lēmuma publicēšanas paziņo par to ESRK. ESRK šādus paziņojumus nekavējoties nosūta Komisijai, EBI un attiecīgās dalībvalsts kompetentajām un norīkotajām iestādēm.

Ja iestāde, kurai piemēro vienu vai vairākas sistēmiskā riska rezervju normas, ir meitas uzņēmums, kura mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde paziņo par to arī minētās dalībvalsts iestādēm.

Ja sistēmiskā riska rezervju normu piemēro riska darījumiem trešās valstīs, kompetentā iestāde vai attiecīgā gadījumā norīkotā iestāde paziņo par to arī ESRK. ESRK šādus paziņojumus nekavējoties nosūta minēto trešo valstu uzraudzības iestādēm.

Šādos paziņojumos sīki apraksta:

| a) | makroprudenciālos vai sistēmiskos riskus dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

makroprudenciālos vai sistēmiskos riskus dalībvalstī;

| b) | iemeslus, kādēļ makroprudenciālo vai sistēmisko risku apjoms apdraud finanšu sistēmas stabilitāti valsts līmenī, tādējādi pamatojot sistēmiskā riska rezervju normu; |
| --- | --- |

b)

iemeslus, kādēļ makroprudenciālo vai sistēmisko risku apjoms apdraud finanšu sistēmas stabilitāti valsts līmenī, tādējādi pamatojot sistēmiskā riska rezervju normu;

| c) | pamatojumu, kādēļ tiek uzskatīts, ka sistēmiskā riska rezerves varētu būt lietderīgs un samērīgs līdzeklis, lai mazinātu risku; |
| --- | --- |

c)

pamatojumu, kādēļ tiek uzskatīts, ka sistēmiskā riska rezerves varētu būt lietderīgs un samērīgs līdzeklis, lai mazinātu risku;

| d) | novērtējumu par sistēmiskā riska rezervju iespējamo labvēlīgo vai nelabvēlīgo ietekmi uz iekšējo tirgu, pamatojoties uz dalībvalstij pieejamo informāciju; |
| --- | --- |

d)

novērtējumu par sistēmiskā riska rezervju iespējamo labvēlīgo vai nelabvēlīgo ietekmi uz iekšējo tirgu, pamatojoties uz dalībvalstij pieejamo informāciju;

| e) | sistēmiskā riska rezervju normu vai normas, ko kompetentā iestāde vai, attiecīgā gadījumā, norīkotā iestāde vēlas noteikt, riska darījumus, kuriem šādas normas tiek piemērotas, un iestādes, uz kurām attiecas šādas normas; |
| --- | --- |

e)

sistēmiskā riska rezervju normu vai normas, ko kompetentā iestāde vai, attiecīgā gadījumā, norīkotā iestāde vēlas noteikt, riska darījumus, kuriem šādas normas tiek piemērotas, un iestādes, uz kurām attiecas šādas normas;

| f) | ja sistēmiskā riska rezervju norma tiek piemērota visiem riska darījumiem, – pamatojumu tam, kādēļ kompetentā vai norīkotā iestāde uzskata, ka sistēmiskā riska rezerves nedublē 131. pantā paredzēto C-SNI rezervju darbību. |
| --- | --- |

f)

ja sistēmiskā riska rezervju norma tiek piemērota visiem riska darījumiem, – pamatojumu tam, kādēļ kompetentā vai norīkotā iestāde uzskata, ka sistēmiskā riska rezerves nedublē 131. pantā paredzēto C-SNI rezervju darbību.

Ja lēmuma par sistēmiskā riska rezervju normas noteikšanu rezultātā tiek samazināta vai netiek mainīta iepriekš noteiktā rezervju norma, kompetentā iestāde vai, attiecīgā gadījumā, norīkotā iestāde ievēro tikai šo punktu.

10.   Ja tas, ka nosaka vai maina sistēmiskā riska rezervju normu vai normas jebkurai no 5. punktā minētajām riska darījumu grupām vai apakšgrupām, kurām piemēro vienu vai vairākas sistēmiskā riska rezerves, nerezultējas ar apvienotu sistēmiskā riska rezervju normu, kas attiecībā uz jebkuru no minētajiem riska darījumiem pārsniedz 3 %, kompetentā iestāde vai, attiecīgā gadījumā, norīkotā iestāde sniedz paziņojumu ERSK saskaņā ar 9. punktu vienu mēnesi pirms 13. punktā minētā lēmuma publicēšanas.

Šā punkta nolūkā tādas sistēmiskā riska rezerves normas atzīšanu, kuru noteikusi cita dalībvalsts saskaņā ar 134. pantu, neieskaita 3 % robežvērtībā.

11.   Ja tas, ka nosaka vai maina sistēmiskā riska rezervju normu vai normas jebkurai no 5. punktā minētajām riska darījumu grupām vai apakšgrupām, kurām piemēro vienu vai vairākas sistēmiskā riska rezerves, rezultējas ar apvienotu sistēmiskā riska rezervju normu līmenī, kas ir augstāks par 3 % un nepārsniedz 5 % attiecībā uz jebkuru no minētajiem riska darījumiem, tās dalībvalsts kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde, kura nosaka minētās rezerves, paziņojumā, ko sniedz saskaņā ar 9. punktu, lūdz Komisijas atzinumu. Komisija sniedz atzinumu mēneša laikā pēc paziņojuma saņemšanas.

Ja Komisijas atzinums ir negatīvs, tās dalībvalsts kompetentā iestāde vai attiecīgā gadījumā norīkotā iestāde, kura nosaka minētās sistēmiskā riska rezerves, ievēro minēto atzinumu vai sniedz iemeslus, kādēļ tā to nedarīs.

Ja iestāde, kurai piemēro vienu vai vairākas sistēmiskā riska rezervju normas, ir meitasuzņēmums, kura mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, kompetentā iestāde vai norīkotā iestāde paziņojumā, kas iesniegts saskaņā ar 9. punktu, lūdz Komisijas un ESRK ieteikumu.

Komisija un ESRK sniedz katra savu ieteikumu sešās nedēļās pēc paziņojuma saņemšanas.

Ja meitasuzņēmuma un mātesuzņēmuma kompetentās vai norīkotās iestādes nepiekrīt sistēmiskā riska rezervju normai vai normām, kas piemērojamas minētajai iestādei, un ja negatīvu ieteikumu sniedz gan Komisija, gan ESRK, kompetentā iestāde vai, attiecīgā gadījumā, norīkotā iestāde var nodot šo jautājumu EBI un lūgt tās palīdzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu. Lēmumu noteikt sistēmiskā riska rezervju normu vai normas minētajiem riska darījumiem atceļ līdz brīdim, kad EBI būs pieņēmusi lēmumu.

12.   Ja tas, ka nosaka vai maina sistēmiskā riska rezervju normu vai normas jebkurai no 5. punktā minētajām riska darījumu grupām vai apakšgrupām, kurām piemēro vienu vai vairākas sistēmiskā riska rezerves, rezultējas ar apvienoto sistēmiskā riska rezervju normu, kas attiecībā uz jebkuru no minētajiem riska darījumiem pārsniedz 5 %, kompetentā iestāde vai, attiecīgā gadījumā, norīkotā iestāde pirms sistēmiskā riska rezervju īstenošanas lūdz Komisijas atļauju.

ESRK sešās nedēļās pēc šā panta 9. punktā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz Komisijai atzinumu par to, vai sistēmiskā riska rezerves ir uzskatāmas par piemērotām. Arī EBI var sniegt Komisijai atzinumu par minētajām sistēmiskā riska rezervēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 34. panta 1. punktu.

Komisija trīs mēnešos pēc 9. punktā minētā paziņojuma saņemšanas, attiecīgā gadījumā ņemot vērā ESRK un EBI sniegto novērtējumu un pārliecinājusies, ka sistēmiskā riska rezervju norma vai normas neizraisa nesamērīgu nelabvēlīgu ietekmi uz visu finanšu sistēmu vai tās daļām citās dalībvalstīs vai visā Savienībā un tādējādi neveido vai nerada šķēršļus pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, pieņem aktu, ar ko kompetentajai iestādei vai, attiecīgā gadījumā, norīkotajai iestādei atļauj pieņemt ierosināto pasākumu.

13.   Katra kompetentā iestāde vai, attiecīgā gadījumā, norīkotā iestāde paziņo, ka ir noteikta vai mainīta viena vai vairākas sistēmiskā riska rezervju normas, publicējot to atbilstīgā tīmekļa vietnē. Minētajā publikācijā ietver vismaz šādu informāciju:

| a) | sistēmiskā riska rezervju norma vai normas; |
| --- | --- |

a)

sistēmiskā riska rezervju norma vai normas;

| b) | iestādes, kurām piemēro sistēmiskā riska rezerves; |
| --- | --- |

b)

iestādes, kurām piemēro sistēmiskā riska rezerves;

| c) | riska darījumi, kuriem piemēro sistēmiskā riska rezervju normu vai normas; |
| --- | --- |

c)

riska darījumi, kuriem piemēro sistēmiskā riska rezervju normu vai normas;

| d) | pamatojums sistēmiskā riska rezervju normas vai normu noteikšanai vai mainīšanai; |
| --- | --- |

d)

pamatojums sistēmiskā riska rezervju normas vai normu noteikšanai vai mainīšanai;

| e) | diena, no kuras iestādes piemēro sistēmiskā riska rezervju noteikšanu vai mainīšanu; un |
| --- | --- |

e)

diena, no kuras iestādes piemēro sistēmiskā riska rezervju noteikšanu vai mainīšanu; un

| f) | to valstu nosaukumi, kurās tajās esošie riska darījumi ir atzīti sistēmiskā riska rezervēs. |
| --- | --- |

f)

to valstu nosaukumi, kurās tajās esošie riska darījumi ir atzīti sistēmiskā riska rezervēs.

Ja pirmās daļas d) apakšpunktā minētās informācijas publicēšana varētu apdraudēt finanšu sistēmas stabilitāti, minēto informāciju publikācijā neietver.

14.   Ja iestāde nespēj pilnībā izpildīt šā panta 1. punktā noteiktās prasības, tai piemēro 141. panta 2. un 3. punktā izklāstītos peļņas sadales ierobežojumus.

Ja sadales ierobežojumu piemērošanas rezultātā iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāls netiek uzlabots pietiekami, ņemot vērā attiecīgo sistēmisko risku, kompetentās iestādes var veikt papildu pasākumus saskaņā ar 64. pantu.

15.   Ja kompetentā iestāde vai, attiecīgā gadījumā, norīkotā iestāde nolemj noteikt sistēmiskā riska rezerves, pamatojoties uz riska darījumiem, kas veikti citās dalībvalstīs, rezerves nosaka vienādi visiem riska darījumiem Savienībā, ja vien rezerves nenosaka tādēļ, lai saskaņā ar 134. pantu atzītu sistēmiskā riska rezervju normu, ko noteikusi cita dalībvalsts.

134. pants

Sistēmiskā riska rezervju normas atzīšana

1.   Citas dalībvalstis var atzīt sistēmiskā riska rezervju normu, kas noteikta saskaņā ar 133. pantu, un var minēto normu piemērot iekšzemē atļauju saņēmušām iestādēm attiecībā uz riska darījumiem dalībvalstī, kura nosaka minēto normu.

2.   Ja dalībvalstis atzīst sistēmiskā riska rezervju normu attiecībā uz iekšzemē atļauju saņēmušām iestādēm saskaņā ar 1. punktu, tās par to paziņo ESRK. ESRK šādus paziņojumus nekavējoties nosūta Komisijai, EBI un dalībvalstij, kura nosaka minēto normu.

3.   Pieņemot lēmumu par to, vai atzīt sistēmiskā riska rezervju normu saskaņā ar 1. punktu, dalībvalsts ņem vērā informāciju, ko iesniegusi tā dalībvalsts, kas nosaka minēto normu saskaņā ar 133. panta 9. un 13. punktu.

4.   Ja dalībvalstis atzīst sistēmiskā riska rezervju normu attiecībā uz iekšzemē atļauju saņēmušām iestādēm, minētās sistēmiskā riska rezerves var summēt ar sistēmiskā riska rezervēm, ko piemēro saskaņā ar 133. pantu, ar noteikumu, ka rezerves attiecas uz atšķirīgiem riskiem. Ja rezerves attiecas uz vieniem un tiem pašiem riskiem, piemēro tikai augstākās rezerves.

5.   Dalībvalsts, kura nosaka sistēmiskā riska rezervju normu saskaņā ar šīs direktīvas 133. pantu, var lūgt ESRK izdot ieteikumu, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1092/2010 16. pantā, vienai vai vairākām dalībvalstīm, kuras var atzīt sistēmiskā riska rezervju normu.”;

| 50) | direktīvas 136. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

  “3.   Katra norīkotā iestāde reizi ceturksnī novērtē cikliskā sistēmiskā riska intensitāti un savas dalībvalsts pretciklisko rezervju normas atbilstību un vajadzības gadījumā nosaka vai koriģē pretciklisko rezervju normu. To darot, katra norīkotā iestāde ņem vērā:”; |
| --- | --- | --- |

50)

direktīvas 136. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“3.   Katra norīkotā iestāde reizi ceturksnī novērtē cikliskā sistēmiskā riska intensitāti un savas dalībvalsts pretciklisko rezervju normas atbilstību un vajadzības gadījumā nosaka vai koriģē pretciklisko rezervju normu. To darot, katra norīkotā iestāde ņem vērā:”;

| b) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

  “7.   Katra norīkotā iestāde reizi ceturksnī savā tīmekļa vietnē publicē vismaz šādu informāciju:






  a) | piemērojamo pretciklisko rezervju normu; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Katra norīkotā iestāde reizi ceturksnī savā tīmekļa vietnē publicē vismaz šādu informāciju:

a)

piemērojamo pretciklisko rezervju normu;

| b) | attiecīgo kredītu un IKP attiecību un tās novirzi no ilgtermiņa tendencēm; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo kredītu un IKP attiecību un tās novirzi no ilgtermiņa tendencēm;

| c) | rezervju orientieri, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu; |
| --- | --- |

c)

rezervju orientieri, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu;

| d) | minētās rezervju normas pamatojumu; |
| --- | --- |

d)

minētās rezervju normas pamatojumu;

| e) | ja rezervju normu palielina, dienu, no kuras iestādes piemēro minēto palielināto rezervju normu, lai aprēķinātu savas iestādes specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves; |
| --- | --- |

e)

ja rezervju normu palielina, dienu, no kuras iestādes piemēro minēto palielināto rezervju normu, lai aprēķinātu savas iestādes specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves;

| f) | ja e) apakšpunktā minētā diena ir mazāk nekā 12 mēnešus pēc publicēšanas dienas saskaņā ar šo punktu, atsauci uz ārkārtas apstākļiem, kas pamato saīsinātu piemērošanas termiņu; |
| --- | --- |

f)

ja e) apakšpunktā minētā diena ir mazāk nekā 12 mēnešus pēc publicēšanas dienas saskaņā ar šo punktu, atsauci uz ārkārtas apstākļiem, kas pamato saīsinātu piemērošanas termiņu;

| g) | ja rezervju normu samazina, aptuveno laikposmu, kurā nav gaidāma rezervju normas palielināšana, kā arī minētā laikposma pamatojumu. |
| --- | --- |

g)

ja rezervju normu samazina, aptuveno laikposmu, kurā nav gaidāma rezervju normas palielināšana, kā arī minētā laikposma pamatojumu.

Norīkotās iestādes veic visus pamatotos pasākumus, lai koordinētu minētās publicēšanas laiku.

Norīkotās iestādes paziņo ESRK par katru pretciklisko rezervju normas maiņu un pirmās daļas a)–g) apakšpunktā precizēto vajadzīgo informāciju. ESRK savā tīmekļa vietnē publicē visas paziņotās rezervju normas un saistīto informāciju.”;

| 51) | direktīvas 141. panta 1.–6. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Iestāde, kas atbilst apvienoto rezervju prasībai, neveic peļņas sadali saistībā ar pirmā līmeņa pamata kapitālu, ciktāl tas samazinātu tās pirmā līmeņa pamata kapitālu tā, ka vairs nebūtu nodrošināta atbilstība apvienoto rezervju prasībai.


  2.   Iestāde, kas neatbilst apvienoto rezervju prasībai, aprēķina maksimālo sadalāmo summu (MSS) saskaņā ar 4. punktu un paziņo par to kompetentajai iestādei.
  Ja ir piemērojama pirmā daļa, iestāde, pirms tā ir aprēķinājusi MSS, neuzņemas nevienu no turpmāk uzskaitītajām darbībām:






  a) | veikt peļņas sadali saistībā ar pirmā līmeņa pamata kapitālu; |
| --- | --- | --- |

51)

direktīvas 141. panta 1.–6. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Iestāde, kas atbilst apvienoto rezervju prasībai, neveic peļņas sadali saistībā ar pirmā līmeņa pamata kapitālu, ciktāl tas samazinātu tās pirmā līmeņa pamata kapitālu tā, ka vairs nebūtu nodrošināta atbilstība apvienoto rezervju prasībai.

2.   Iestāde, kas neatbilst apvienoto rezervju prasībai, aprēķina maksimālo sadalāmo summu (MSS) saskaņā ar 4. punktu un paziņo par to kompetentajai iestādei.

Ja ir piemērojama pirmā daļa, iestāde, pirms tā ir aprēķinājusi MSS, neuzņemas nevienu no turpmāk uzskaitītajām darbībām:

a)

veikt peļņas sadali saistībā ar pirmā līmeņa pamata kapitālu;

| b) | radīt pienākumu, kas paredz maksāt mainīgu atalgojumu vai diskrecionārus pensiju pabalstus vai maksāt mainīgu atalgojumu, ja maksāšanas pienākums tika radīts laikā, kad iestāde neatbilda apvienoto rezervju prasībai; vai |
| --- | --- |

b)

radīt pienākumu, kas paredz maksāt mainīgu atalgojumu vai diskrecionārus pensiju pabalstus vai maksāt mainīgu atalgojumu, ja maksāšanas pienākums tika radīts laikā, kad iestāde neatbilda apvienoto rezervju prasībai; vai

| c) | veikt maksājumus par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem. |
| --- | --- |

c)

veikt maksājumus par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem.

3.   Ja iestāde neatbilst apvienoto rezervju prasībai vai nepārsniedz to, tā neveic peļņas sadali attiecībā uz summu, kas pārsniedz MSS, kuru aprēķina saskaņā ar 4. punktu, veicot jebkuru 2. punkta otrās daļas a), b) un c) apakšpunktā minēto darbību.

4.   Iestādes aprēķina MSS, reizinot summu, kas aprēķināta saskaņā ar 5. punktu, ar koeficientu, kurš noteikts saskaņā ar 6. punktu. Jebkura summa, kas izriet no jebkuras no 2. punkta otrās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām, samazina MSS.

5.   Summu, kas jāreizina saskaņā ar 4. punktu, veido:

| a) | jebkura pirmā līmeņa pamata kapitālā neietvertā starpposma peļņa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas izriet no šā panta 2. punkta otrās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;
  kam pieskaita |
| --- | --- |

a)

jebkura pirmā līmeņa pamata kapitālā neietvertā starpposma peļņa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas izriet no šā panta 2. punkta otrās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;

kam pieskaita

| b) | jebkuru pirmā līmeņa pamata kapitālā neietverto gada beigu peļņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas izriet no šā panta 2. punkta otrās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;
  no kā atskaita |
| --- | --- |

b)

jebkuru pirmā līmeņa pamata kapitālā neietverto gada beigu peļņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas izriet no šā panta 2. punkta otrās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;

no kā atskaita

| c) | summas, kas būtu maksājamas kā nodokļi, ja tiktu paturēti šā punkta a) un b) apakšpunktā norādītie posteņi. |
| --- | --- |

c)

summas, kas būtu maksājamas kā nodokļi, ja tiktu paturēti šā punkta a) un b) apakšpunktā norādītie posteņi.

6.   Koeficientu nosaka šādi:

| a) | koeficients ir 0, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu kādu no pašu kapitāla prasībām, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, un papildu pašu kapitāla prasību, ar ko novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, kas izklāstīta šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā, izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības pirmās (t. i., zemākās) kvartiles robežās; |
| --- | --- |

a)

koeficients ir 0, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu kādu no pašu kapitāla prasībām, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, un papildu pašu kapitāla prasību, ar ko novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, kas izklāstīta šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā, izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības pirmās (t. i., zemākās) kvartiles robežās;

| b) | koeficients ir 0,2, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu kādu no pašu kapitāla prasībām, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, un papildu pašu kapitāla prasību, ar ko novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, kas izklāstīta šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā, izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības otrās kvartiles robežās; |
| --- | --- |

b)

koeficients ir 0,2, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu kādu no pašu kapitāla prasībām, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, un papildu pašu kapitāla prasību, ar ko novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, kas izklāstīta šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā, izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības otrās kvartiles robežās;

| c) | koeficients ir 0,4, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu pašu kapitāla prasības, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, un papildu pašu kapitāla prasību, ar ko novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, kas izklāstīta šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā, izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības trešās kvartiles robežās; |
| --- | --- |

c)

koeficients ir 0,4, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu pašu kapitāla prasības, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, un papildu pašu kapitāla prasību, ar ko novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, kas izklāstīta šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā, izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības trešās kvartiles robežās;

| d) | koeficients ir 0,6, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu pašu kapitāla prasības, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā, un papildu pašu kapitāla prasību, ar ko novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, kas izklāstīta šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā, izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības ceturtās (t. i., augstākās) kvartiles robežās. |
| --- | --- |

d)

koeficients ir 0,6, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu pašu kapitāla prasības, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā, un papildu pašu kapitāla prasību, ar ko novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, kas izklāstīta šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā, izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības ceturtās (t. i., augstākās) kvartiles robežās.

Apvienoto rezervju prasības katras kvartiles zemāko un augstāko robežu aprēķina šādi:

Formula

Formula

kur:

Qn
  = attiecīgās kvartiles kārtas numurs.”;

| 52) | iekļauj šādus pantus:

  “141.a pants
  Neatbilstība apvienoto rezervju prasībai
  Uzskata, ka iestāde neatbilst apvienoto rezervju prasībai 141. panta nolūkā, ja tai nav tāda apmēra un kvalitātes pašu kapitāla, kas nepieciešamas, lai vienlaikus izpildītu apvienoto rezervju prasību un katru no turpmāk minētajām prasībām, kas noteiktas:






  a) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a) apakšpunktā un papildu pašu kapitāla prasībā, ar kuru novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

52)

iekļauj šādus pantus:

“141.a pants

Neatbilstība apvienoto rezervju prasībai

Uzskata, ka iestāde neatbilst apvienoto rezervju prasībai 141. panta nolūkā, ja tai nav tāda apmēra un kvalitātes pašu kapitāla, kas nepieciešamas, lai vienlaikus izpildītu apvienoto rezervju prasību un katru no turpmāk minētajām prasībām, kas noteiktas:

a)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a) apakšpunktā un papildu pašu kapitāla prasībā, ar kuru novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| b) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta b) apakšpunktā un papildu pašu kapitāla prasībā, ar kuru novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta b) apakšpunktā un papildu pašu kapitāla prasībā, ar kuru novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| c) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā un papildu pašu kapitāla prasībā, ar kuru novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā un papildu pašu kapitāla prasībā, ar kuru novērš riskus, kuri nav pārmērīgas sviras risks, saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

141.b pants

Ierobežojumi attiecībā uz sadali, ja netiek nodrošināta atbilstība sviras rādītāja rezervju prasībai

1.   Iestāde, kas atbilst sviras rādītāja rezervju prasībai, ievērojot Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1.a punktu, neveic peļņas sadali saistībā ar pirmā līmeņa pamata kapitālu, ciktāl tas samazinātu tās pirmā līmeņa pamata kapitālu tā, ka vairs nebūtu nodrošināta atbilstība sviras rādītāja rezervju prasībai.

2.   Iestāde, kas neatbilst sviras rādītāja rezervju prasībai, aprēķina ar sviras rādītāju saistīto maksimālo sadalāmo summu (S-MSS) saskaņā ar 4. punktu un par to paziņo kompetentajai iestādei.

Ja ir piemērojama pirmā daļa, iestāde, pirms tā ir aprēķinājusi S-MSS, neuzņemas nevienu no turpmāk uzskaitītajām darbībām:

| a) | veikt peļņas sadali saistībā ar pirmā līmeņa pamata kapitālu; |
| --- | --- |

a)

veikt peļņas sadali saistībā ar pirmā līmeņa pamata kapitālu;

| b) | radīt pienākumu, kas paredz maksāt mainīgu atalgojumu vai diskrecionārus pensiju pabalstus vai maksāt mainīgu atalgojumu, ja maksāšanas pienākums tika radīts laikā, kad iestāde neatbilda apvienoto rezervju prasībai; vai |
| --- | --- |

b)

radīt pienākumu, kas paredz maksāt mainīgu atalgojumu vai diskrecionārus pensiju pabalstus vai maksāt mainīgu atalgojumu, ja maksāšanas pienākums tika radīts laikā, kad iestāde neatbilda apvienoto rezervju prasībai; vai

| c) | veikt maksājumus par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem. |
| --- | --- |

c)

veikt maksājumus par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem.

3.   Ja iestāde neatbilst sviras rādītāja rezervju prasībai vai nepārsniedz to, tā neveic peļņas sadali attiecībā uz summu, kas pārsniedz S-MSS, kuru aprēķina saskaņā ar 4. punktu, veicot jebkuru 2. punkta otrās daļas a), b) un c) apakšpunktā minēto darbību.

4.   Iestādes aprēķina S-MSS, reizinot summu, kas aprēķināta saskaņā ar 5. punktu, ar koeficientu, kurš noteikts saskaņā ar 6. punktu. Jebkura summa, kas izriet no jebkuras no 2. punkta otrās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām, samazina S-MSS.

5.   Summu, kas jāreizina saskaņā ar 4. punktu, veido:

| a) | jebkura pirmā līmeņa pamata kapitālā neietvertā starpposma peļņa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas ir saistīts ar šā panta 2. punkta otrās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;
  kam pieskaita |
| --- | --- |

a)

jebkura pirmā līmeņa pamata kapitālā neietvertā starpposma peļņa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas ir saistīts ar šā panta 2. punkta otrās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;

kam pieskaita

| b) | jebkuru pirmā līmeņa pamata kapitālā neietverto gada beigu peļņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas ir saistīts ar šā panta 2. punkta otrās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;
  no kā atskaita |
| --- | --- |

b)

jebkuru pirmā līmeņa pamata kapitālā neietverto gada beigu peļņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas ir saistīts ar šā panta 2. punkta otrās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;

no kā atskaita

| c) | summas, kas būtu maksājamas kā nodokļi, ja tiktu paturēti šā punkta a) un b) apakšpunktā norādītie posteņi. |
| --- | --- |

c)

summas, kas būtu maksājamas kā nodokļi, ja tiktu paturēti šā punkta a) un b) apakšpunktā norādītie posteņi.

6.   Koeficientu, kas minēts 4. punktā, nosaka šādi:

| a) | koeficients ir 0, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu un saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja pievēršas pārmērīgas sviras riskam, ko pienācīgi nesedz ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 429. panta 4. punktu, ir sviras rādītāja rezervju prasības pirmās (t. i., zemākās) kvartiles robežās; |
| --- | --- |

a)

koeficients ir 0, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu un saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja pievēršas pārmērīgas sviras riskam, ko pienācīgi nesedz ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 429. panta 4. punktu, ir sviras rādītāja rezervju prasības pirmās (t. i., zemākās) kvartiles robežās;

| b) | koeficients ir 0,2, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu un saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja pievēršas pārmērīgas sviras riskam, ko pienācīgi nesedz ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 429. panta 4. punktu, ir sviras rādītāja rezervju prasības otrās kvartiles robežās; |
| --- | --- |

b)

koeficients ir 0,2, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu un saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja pievēršas pārmērīgas sviras riskam, ko pienācīgi nesedz ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 429. panta 4. punktu, ir sviras rādītāja rezervju prasības otrās kvartiles robežās;

| c) | koeficients ir 0,4, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu un saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja pievēršas pārmērīgas sviras riskam, ko pienācīgi nesedz ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 429. panta 4. punktu, ir sviras rādītāja rezervju prasības trešās kvartiles robežās; |
| --- | --- |

c)

koeficients ir 0,4, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu un saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja pievēršas pārmērīgas sviras riskam, ko pienācīgi nesedz ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 429. panta 4. punktu, ir sviras rādītāja rezervju prasības trešās kvartiles robežās;

| d) | koeficients ir 0,6, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu un saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja pievēršas pārmērīgas sviras riskam, ko pienācīgi nesedz ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 429. panta 4. punktu, ir sviras rādītāja rezervju prasības ceturtās (t. i., augstākās) kvartiles robežās. |
| --- | --- |

d)

koeficients ir 0,6, ja iestādes uzturētais pirmā līmeņa kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu un saskaņā ar šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja pievēršas pārmērīgas sviras riskam, ko pienācīgi nesedz ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kuru aprēķina saskaņā ar minētās regulas 429. panta 4. punktu, ir sviras rādītāja rezervju prasības ceturtās (t. i., augstākās) kvartiles robežās.

Sviras rādītāja rezervju prasības katras kvartiles zemāko un augstāko robežu aprēķina šādi:

Formula

Formula

kur:

Qn
  = attiecīgās kvartiles kārtas numurs.

7.   Šajā pantā paredzētos ierobežojumus piemēro tikai maksājumiem, kuru rezultātā samazinās pirmā līmeņa kapitāls vai peļņa, un ja maksājuma atlikšana vai neveikšana nav saistību neizpilde vai nosacījums, lai sāktu procedūras saskaņā ar iestādei piemērojamo maksātnespējas režīmu.

8.   Ja iestāde neatbilst sviras rādītāja rezervju prasībai un vēlas veikt jebkādas savas sadalāmās peļņas sadali vai uzņemties kādu no šā panta 2. punkta otrās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētajām darbībām, tā par to informē kompetento iestādi un sniedz tai informāciju, kas uzskaitīta 141. panta 8. punktā, izņemot a) apakšpunkta iii) daļu, un norāda S-MSS, kuru aprēķina saskaņā ar šā panta 4. punktu.

9.   Iestādes uztur kārtību, kas nodrošina, ka sadalāmās peļņas summa un S-MSS tiek aprēķinātas precīzi, un var apliecināt minēto precizitāti kompetentajām iestādēm pēc pieprasījuma.

10.   Šā panta 1. un 2. punkta nolūkos sadale saistībā ar pirmā līmeņa kapitālu ietver jebkuru no 141. panta 10. punktā minētajiem posteņiem.

141.c pants

Neatbilstība sviras rādītāja rezervju prasībai

Uzskata, ka iestāde neatbilst sviras rādītāja rezervju prasībai šīs direktīvas 141.b panta nolūkā, ja tai nav tāda apmēra pirmā līmeņa kapitāla, kas nepieciešams, lai vienlaikus izpildītu Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1.a punktā noteikto prasību un minētās regulas 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto prasību un šīs direktīvas 104. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto prasību, ja pievēršas pārmērīgas sviras riskam, ko pienācīgi nesedz ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu.”;

| 53) | regulas 142. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “1.   Ja iestāde neatbilst tās apvienoto rezervju prasībai vai, attiecīgā gadījumā, tās sviras rādītāja rezervju prasībai, tā sagatavo kapitāla saglabāšanas plānu un iesniedz to kompetentajai iestādei ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā pēc tam, kad ir konstatēts, ka tā neatbilst minētajai prasībai, ja vien kompetentā iestāde neļauj piemērot ilgāku termiņu – līdz 10 dienām.”; |
| --- | --- |

53)

regulas 142. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja iestāde neatbilst tās apvienoto rezervju prasībai vai, attiecīgā gadījumā, tās sviras rādītāja rezervju prasībai, tā sagatavo kapitāla saglabāšanas plānu un iesniedz to kompetentajai iestādei ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā pēc tam, kad ir konstatēts, ka tā neatbilst minētajai prasībai, ja vien kompetentā iestāde neļauj piemērot ilgāku termiņu – līdz 10 dienām.”;

| 54) | direktīvas 143. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | vispārējie kritēriji un metodes, ko tās izmanto 97. pantā minētajai pārbaudei un novērtēšanai, tostarp kritēriji, lai piemērotu proporcionalitātes principu, kā minēts 97. panta 4. punktā;”; |
| --- | --- | --- |

54)

direktīvas 143. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

vispārējie kritēriji un metodes, ko tās izmanto 97. pantā minētajai pārbaudei un novērtēšanai, tostarp kritēriji, lai piemērotu proporcionalitātes principu, kā minēts 97. panta 4. punktā;”;

| 55) | direktīvas 146. pantu aizstāj ar šādu:

  “146. pants
  Īstenošanas akti
  Saskaņā ar 147. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru ar īstenošanas aktu pieņem 12. pantā un IV sadaļā noteiktā sākotnējā kapitāla apmēra grozījumus, ņemot vērā pārmaiņas ekonomikas un monetārajā jomā.”; |
| --- | --- |

55)

direktīvas 146. pantu aizstāj ar šādu:

“146. pants

Īstenošanas akti

Saskaņā ar 147. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru ar īstenošanas aktu pieņem 12. pantā un IV sadaļā noteiktā sākotnējā kapitāla apmēra grozījumus, ņemot vērā pārmaiņas ekonomikas un monetārajā jomā.”;

| 56) | pēc 159. panta iekļauj šādu nodaļu:


  “
  1.a NODAĻA




  Pārejas noteikumi finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām




  159.a pants
  Pārejas noteikumi attiecībā uz finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību apstiprināšanu
  Mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības un mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kas jau pastāv 2019. gada 27. jūnijā, līdz 2021. gada 28. jūnijam iesniedz pieteikumu apstiprinājuma saņemšanai saskaņā ar 21.a pantu. Ja finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība līdz 2021. gada 28. jūnijam neiesniedz pieteikumu apstiprinājuma saņemšanai, tiek veikti attiecīgi pasākumi, ievērojot 21.a panta 6. punktu.
  Šā panta pirmajā daļā minētajā pārejas laikposmā kompetentajām iestādēm ir visas nepieciešamās uzraudzības pilnvaras, kas tām ar šo direktīvu ir piešķirtas konsolidētas uzraudzības īstenošanas nolūkā attiecībā uz finanšu pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, kurām jāsaņem apstiprinājums saskaņā ar 21.a pantu.”; |
| --- | --- |

56)

pēc 159. panta iekļauj šādu nodaļu:

“
  1.a NODAĻA

Pārejas noteikumi finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām

159.a pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību apstiprināšanu

Mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības un mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kas jau pastāv 2019. gada 27. jūnijā, līdz 2021. gada 28. jūnijam iesniedz pieteikumu apstiprinājuma saņemšanai saskaņā ar 21.a pantu. Ja finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība līdz 2021. gada 28. jūnijam neiesniedz pieteikumu apstiprinājuma saņemšanai, tiek veikti attiecīgi pasākumi, ievērojot 21.a panta 6. punktu.

Šā panta pirmajā daļā minētajā pārejas laikposmā kompetentajām iestādēm ir visas nepieciešamās uzraudzības pilnvaras, kas tām ar šo direktīvu ir piešķirtas konsolidētas uzraudzības īstenošanas nolūkā attiecībā uz finanšu pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, kurām jāsaņem apstiprinājums saskaņā ar 21.a pantu.”;

| 57) | direktīvas 161. pantam pievieno šādu punktu:

  “10.   Komisija līdz 2023. gada 31. decembrim pārskata 104. panta 1. punkta j) un l) apakšpunktā minēto uzraudzības pilnvaru īstenošanu un piemērošanu, sagatavo par to ziņojumu un šo ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.” |
| --- | --- |

57)

direktīvas 161. pantam pievieno šādu punktu:

“10.   Komisija līdz 2023. gada 31. decembrim pārskata 104. panta 1. punkta j) un l) apakšpunktā minēto uzraudzības pilnvaru īstenošanu un piemērošanu, sagatavo par to ziņojumu un šo ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.”

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis līdz 2020. gada 28. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2020. gada 29. decembra. Tomēr noteikumus, kas nepieciešami, lai panāktu atbilstību grozījumiem, kuri attiecībā uz Direktīvas 2013/36/ES 84. pantu un 98. panta 5. un 5.a punktu izklāstīti šīs direktīvas 1. panta 21) punktā un 29) punkta a), b) un c) apakšpunktā, piemēro no 2021. gada 28. jūnija, un noteikumus, kas nepieciešami, lai panāktu atbilstību grozījumiem, kuri attiecībā uz Direktīvas 2013/36/ES 141.b un 141.c pantu un 142. panta 1. punktu izklāstīti šīs direktīvas 1. panta 52) un 53) punktā, piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 20. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  
  OV C 34, 31.1.2018., 5. lpp.

1

(2)  
  OV C 209, 30.6.2017., 36. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 14. maija lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.).

10

(11)  
  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

11

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/296 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/296

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2019/879

(2019. gada 20. maijs),

ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Finanšu stabilitātes padome 2015. gada 9. novembrī publicēja kopējās zaudējumu absorbcijas spējas (TLAC) noteikumus (“TLAC standarts”), ko 2015. gada novembrī apstiprināja G20 valstis. TLAC standarta mērķis ir nodrošināt, lai globālām sistēmiski nozīmīgām bankām, ko Savienības regulējumā sauc par globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI), būtu zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja, kas vajadzīga, lai palīdzētu nodrošināt, ka noregulējumā un tūlīt pēc noregulējuma minētās iestādes var turpināt veikt kritiski svarīgas funkcijas, neapdraudot nodokļu maksātāju līdzekļus, tas ir, publiskos līdzekļus, vai finanšu stabilitāti. Komisija 2015. gada 24. novembra paziņojumā “Ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu” apņēmās līdz 2016. gada beigām nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, kas dotu iespēju Savienības tiesību aktos īstenot TLAC standartu līdz starptautiski saskaņotajam termiņam – 2019. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Finanšu stabilitātes padome 2015. gada 9. novembrī publicēja kopējās zaudējumu absorbcijas spējas (TLAC) noteikumus (“TLAC standarts”), ko 2015. gada novembrī apstiprināja G20 valstis. TLAC standarta mērķis ir nodrošināt, lai globālām sistēmiski nozīmīgām bankām, ko Savienības regulējumā sauc par globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI), būtu zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja, kas vajadzīga, lai palīdzētu nodrošināt, ka noregulējumā un tūlīt pēc noregulējuma minētās iestādes var turpināt veikt kritiski svarīgas funkcijas, neapdraudot nodokļu maksātāju līdzekļus, tas ir, publiskos līdzekļus, vai finanšu stabilitāti. Komisija 2015. gada 24. novembra paziņojumā “Ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu” apņēmās līdz 2016. gada beigām nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, kas dotu iespēju Savienības tiesību aktos īstenot TLAC standartu līdz starptautiski saskaņotajam termiņam – 2019. gadam.

| (2) | Lai TLAC standartu īstenotu Savienības tiesību aktos, ir jāņem vērā spēkā esošā iestādēm specifiskā minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL), kas ir piemērojama visām kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (“iestādes”), kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, kā arī jebkurai citai vienībai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (4) (“vienības”). Tā kā TLAC standartam un MREL ir viens un tas pats mērķis – nodrošināt, lai iestādēm un vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, būtu pietiekama zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja, abām prasībām vajadzētu būt vienota regulējuma papildinošiem elementiem.
  Darbības līmenī TLAC standarta saskaņotais minimālais līmenis attiecībā uz G-SNI (“
  TLAC minimuma prasība”) Savienības tiesību aktos būtu jāievieš, izdarot grozījumus Regulā (ES) Nr. 575/2013 (5), savukārt iestādēm specifiskais palielinājums attiecībā uz G-SNI un iestādēm specifiskā prasība attiecībā uz iestādēm, kas nav G-SNI, proti, MREL, būtu jārisina, izmantojot mērķtiecīgus grozījumus Direktīvā 2014/59/ES un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 806/2014 (6). Direktīvas 2014/59/ES, kas grozīta ar šo direktīvu, noteikumi par iestāžu un vienību zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju būtu jāpiemēro tādā veidā, kas ir savienojams ar noteikumiem Regulās (ES) Nr. 575/2013 un (ES) Nr. 806/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (7). |
| --- | --- |

(2)

Lai TLAC standartu īstenotu Savienības tiesību aktos, ir jāņem vērā spēkā esošā iestādēm specifiskā minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL), kas ir piemērojama visām kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (“iestādes”), kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, kā arī jebkurai citai vienībai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (4) (“vienības”). Tā kā TLAC standartam un MREL ir viens un tas pats mērķis – nodrošināt, lai iestādēm un vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, būtu pietiekama zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja, abām prasībām vajadzētu būt vienota regulējuma papildinošiem elementiem.

Darbības līmenī TLAC standarta saskaņotais minimālais līmenis attiecībā uz G-SNI (“
  TLAC minimuma prasība”) Savienības tiesību aktos būtu jāievieš, izdarot grozījumus Regulā (ES) Nr. 575/2013 (5), savukārt iestādēm specifiskais palielinājums attiecībā uz G-SNI un iestādēm specifiskā prasība attiecībā uz iestādēm, kas nav G-SNI, proti, MREL, būtu jārisina, izmantojot mērķtiecīgus grozījumus Direktīvā 2014/59/ES un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 806/2014 (6). Direktīvas 2014/59/ES, kas grozīta ar šo direktīvu, noteikumi par iestāžu un vienību zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju būtu jāpiemēro tādā veidā, kas ir savienojams ar noteikumiem Regulās (ES) Nr. 575/2013 un (ES) Nr. 806/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (7).

| (3) | Tas, ka trūkst saskaņotu Savienības noteikumu attiecībā uz TLAC standarta ieviešanu Savienībā, rada papildu izmaksas un juridisko nenoteiktību un apgrūtina iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanu pārrobežu iestādēm un vienībām. Saskaņotu Savienības noteikumu trūkums rada arī konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, ņemot vērā to, ka izmaksas iestādēm un vienībām saistībā ar spēkā esošo prasību un TLAC standarta ievērošanu Savienībā var ievērojami atšķirties. Tāpēc ir jānovērš minētie šķēršļi iekšējā tirgus darbībai un jāizvairās no konkurences izkropļojumiem, kas rodas no saskaņotu Savienības noteikumu trūkuma attiecībā uz TLAC standarta īstenošanu. Tādējādi šīs direktīvas atbilstīgs juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants. |
| --- | --- |

(3)

Tas, ka trūkst saskaņotu Savienības noteikumu attiecībā uz TLAC standarta ieviešanu Savienībā, rada papildu izmaksas un juridisko nenoteiktību un apgrūtina iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanu pārrobežu iestādēm un vienībām. Saskaņotu Savienības noteikumu trūkums rada arī konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, ņemot vērā to, ka izmaksas iestādēm un vienībām saistībā ar spēkā esošo prasību un TLAC standarta ievērošanu Savienībā var ievērojami atšķirties. Tāpēc ir jānovērš minētie šķēršļi iekšējā tirgus darbībai un jāizvairās no konkurences izkropļojumiem, kas rodas no saskaņotu Savienības noteikumu trūkuma attiecībā uz TLAC standarta īstenošanu. Tādējādi šīs direktīvas atbilstīgs juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants.

| (4) | Saskaņā ar TLAC standartu Direktīvā 2014/59/ES būtu jāturpina atzīt gan noregulējuma stratēģiju, saskaņā ar kuru noregulējuma pilnvaras īsteno viena noregulējuma iestāde (“SPE”), gan noregulējuma stratēģiju, saskaņā ar kuru noregulējuma pilnvaras īsteno vairākas noregulējuma iestādes (“MPE”). Saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju tiek noregulēta tikai viena grupas vienība (parasti mātesuzņēmums), savukārt citas grupas vienības (parasti meitasuzņēmumi, kas veic pamatdarbību) netiek iekļautas noregulējumā, bet novirza savus zaudējumus un rekapitalizācijas vajadzības augšup vienībai, kas jānoregulē. Saskaņā ar MPE noregulējuma stratēģiju noregulēt varētu vairāk nekā vienu grupas vienību. Lai efektīvi piemērotu vēlamo noregulējuma stratēģiju, ir svarīgi skaidri identificēt noregulējamās vienības (“noregulējuma vienības”), t. i, vienības, kurām varētu piemērot noregulējuma darbības, kopā ar tām piederošajiem meitasuzņēmumiem (“noregulējuma grupas”). Minētā identifikācija ir būtiska arī, lai noteiktu zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas spējas noteikumu piemērošanas līmeni, kas iestādēm un vienībām būtu jāpiemēro. Tāpēc ir nepieciešams ieviest jēdzienus “noregulējuma vienība” un “noregulējuma grupa”, kā arī grozīt Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz grupu noregulējuma plānošanu, lai noregulējuma iestādēm skaidri noteiktu pienākumu identificēt noregulējuma vienības un noregulējuma grupas grupā un pienācīgi apsvērt jebkādas grupā plānotas darbības ietekmi, lai nodrošinātu efektīvu grupas noregulējumu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar TLAC standartu Direktīvā 2014/59/ES būtu jāturpina atzīt gan noregulējuma stratēģiju, saskaņā ar kuru noregulējuma pilnvaras īsteno viena noregulējuma iestāde (“SPE”), gan noregulējuma stratēģiju, saskaņā ar kuru noregulējuma pilnvaras īsteno vairākas noregulējuma iestādes (“MPE”). Saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju tiek noregulēta tikai viena grupas vienība (parasti mātesuzņēmums), savukārt citas grupas vienības (parasti meitasuzņēmumi, kas veic pamatdarbību) netiek iekļautas noregulējumā, bet novirza savus zaudējumus un rekapitalizācijas vajadzības augšup vienībai, kas jānoregulē. Saskaņā ar MPE noregulējuma stratēģiju noregulēt varētu vairāk nekā vienu grupas vienību. Lai efektīvi piemērotu vēlamo noregulējuma stratēģiju, ir svarīgi skaidri identificēt noregulējamās vienības (“noregulējuma vienības”), t. i, vienības, kurām varētu piemērot noregulējuma darbības, kopā ar tām piederošajiem meitasuzņēmumiem (“noregulējuma grupas”). Minētā identifikācija ir būtiska arī, lai noteiktu zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas spējas noteikumu piemērošanas līmeni, kas iestādēm un vienībām būtu jāpiemēro. Tāpēc ir nepieciešams ieviest jēdzienus “noregulējuma vienība” un “noregulējuma grupa”, kā arī grozīt Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz grupu noregulējuma plānošanu, lai noregulējuma iestādēm skaidri noteiktu pienākumu identificēt noregulējuma vienības un noregulējuma grupas grupā un pienācīgi apsvērt jebkādas grupā plānotas darbības ietekmi, lai nodrošinātu efektīvu grupas noregulējumu.

| (5) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka iestādēm un vienībām ir pietiekama zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja, lai nodrošinātu netraucētu un ātru zaudējumu absorbciju un rekapitalizāciju, minimāli ietekmējot nodokļu maksātājus un finanšu stabilitāti. Tas būtu jāpanāk, nodrošinot iestāžu atbilstību iestādēm specifiskajai MREL, kā noteikts Direktīvā 2014/59/ES. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka iestādēm un vienībām ir pietiekama zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja, lai nodrošinātu netraucētu un ātru zaudējumu absorbciju un rekapitalizāciju, minimāli ietekmējot nodokļu maksātājus un finanšu stabilitāti. Tas būtu jāpanāk, nodrošinot iestāžu atbilstību iestādēm specifiskajai MREL, kā noteikts Direktīvā 2014/59/ES.

| (6) | Lai saucējus, ar ko mēra iestāžu un vienību zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju, saskaņotu ar TLAC standartā noteiktajiem saucējiem, MREL būtu jāizsaka kā procentuālā daļa no attiecīgās iestādes vai vienības kopējās riska darījumu vērtības un no kopējā riska darījumu vērtības mēra, un iestādēm vai vienībām būtu vienlaikus jāatbilst līmeņiem, kas izriet no abiem mēriem. |
| --- | --- |

(6)

Lai saucējus, ar ko mēra iestāžu un vienību zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju, saskaņotu ar TLAC standartā noteiktajiem saucējiem, MREL būtu jāizsaka kā procentuālā daļa no attiecīgās iestādes vai vienības kopējās riska darījumu vērtības un no kopējā riska darījumu vērtības mēra, un iestādēm vai vienībām būtu vienlaikus jāatbilst līmeņiem, kas izriet no abiem mēriem.

| (7) | Lai veicinātu ilgtermiņa plānošanu instrumentu emitēšanai un nodrošinātu noteiktību attiecībā uz nepieciešamajām rezervēm, tirgiem savlaicīgi vajadzīga skaidrība par atbilstības kritērijiem, kuri jāievēro, lai instrumentus atzītu par TLAC vai MREL atbilstīgajām saistībām. |
| --- | --- |

(7)

Lai veicinātu ilgtermiņa plānošanu instrumentu emitēšanai un nodrošinātu noteiktību attiecībā uz nepieciešamajām rezervēm, tirgiem savlaicīgi vajadzīga skaidrība par atbilstības kritērijiem, kuri jāievēro, lai instrumentus atzītu par TLAC vai MREL atbilstīgajām saistībām.

| (8) | Lai iestādēm un vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, tostarp globālā līmenī, MREL iekšēji rekapitalizējamo saistību atbilstības kritēriji būtu cieši jāsaskaņo ar kritērijiem, kas Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēti attiecībā uz TLAC standarta minimuma prasību, taču tas būtu jādara, ievērojot šajā direktīvā ieviestos papildu pielāgojumus un prasības. Proti, konkrētiem parāda instrumentiem ar iegultu atvasinātā instrumenta komponentu, piemēram, konkrētām strukturētajām parādzīmēm, vajadzētu būt atbilstīgām, ievērojot konkrētus nosacījumus, lai izpildītu MREL tādā mērā, ka tām ir fiksēta vai pieaugoša pamatsumma, kas ir atmaksājama iepriekš zināma termiņa beigās, savukārt tikai papildu peļņa ir saistīta ar minēto atvasinātā instrumenta komponentu un ir atkarīga no atsauces aktīva rezultativitātes. Ņemot vērā minētos nosacījumus, ir sagaidāms, ka minētie parāda instrumenti noregulējumā būtu ar augstu zaudējumu absorbcijas spēju un viegli iekšēji rekapitalizējami. Ja iestādēm vai vienībām ir pašu kapitāls, kura apmērs pārsniedz pašu kapitāla prasībās paredzēto, šim faktam pašam par sevi nebūtu jāietekmē lēmumi attiecībā uz MREL noteikšanu. Turklāt iestādēm un vienībām vajadzētu būt iespējai izpildīt jebkuru savas MREL daļu ar pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(8)

Lai iestādēm un vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, tostarp globālā līmenī, MREL iekšēji rekapitalizējamo saistību atbilstības kritēriji būtu cieši jāsaskaņo ar kritērijiem, kas Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēti attiecībā uz TLAC standarta minimuma prasību, taču tas būtu jādara, ievērojot šajā direktīvā ieviestos papildu pielāgojumus un prasības. Proti, konkrētiem parāda instrumentiem ar iegultu atvasinātā instrumenta komponentu, piemēram, konkrētām strukturētajām parādzīmēm, vajadzētu būt atbilstīgām, ievērojot konkrētus nosacījumus, lai izpildītu MREL tādā mērā, ka tām ir fiksēta vai pieaugoša pamatsumma, kas ir atmaksājama iepriekš zināma termiņa beigās, savukārt tikai papildu peļņa ir saistīta ar minēto atvasinātā instrumenta komponentu un ir atkarīga no atsauces aktīva rezultativitātes. Ņemot vērā minētos nosacījumus, ir sagaidāms, ka minētie parāda instrumenti noregulējumā būtu ar augstu zaudējumu absorbcijas spēju un viegli iekšēji rekapitalizējami. Ja iestādēm vai vienībām ir pašu kapitāls, kura apmērs pārsniedz pašu kapitāla prasībās paredzēto, šim faktam pašam par sevi nebūtu jāietekmē lēmumi attiecībā uz MREL noteikšanu. Turklāt iestādēm un vienībām vajadzētu būt iespējai izpildīt jebkuru savas MREL daļu ar pašu kapitālu.

| (9) | To saistību tvērums, kuras izmantotas, lai ievērotu MREL, principā ietver visas saistības, kas izriet no parasto nenodrošinātu kreditoru prasījumiem (nesubordinētās saistības), izņemot gadījumus, kad saistības neatbilst šajā direktīvā noteiktiem konkrētiem atbilstības kritērijiem. Lai veicinātu iestāžu un vienību noregulējamību, efektīvi izmantojot iekšējās rekapitalizācijas instrumentu, noregulējuma iestādēm vajadzētu būt iespējai noteikt, ka MREL tiek izpildīta ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, jo īpaši, ja ir skaidras norādes par to, ka iekšēji rekapitalizētie kreditori noregulējumā varētu ciest zaudējumus, kas pārsniegtu zaudējumus, kas tiem rastos parastajā maksātnespējas procedūrā. Noregulējuma iestādēm būtu jāizvērtē vajadzība prasīt iestādēm un vienībām izpildīt MREL ar pašu kapitālu un subordinētajām saistībām, ja to saistību apjoms, kuras ir izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas, sasniedz konkrētu sliekšņvērtību saistību kategorijā, kas ietver MREL atbilstīgās saistības. Iestādēm un vienībām būtu jāizpilda MREL ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai novērstu to, ka to kreditoriem rodas zaudējumi, kas ir lielāki par zaudējumiem, kas kreditoriem citādi būtu radušies parastajā maksātnespējas procedūrā. |
| --- | --- |

(9)

To saistību tvērums, kuras izmantotas, lai ievērotu MREL, principā ietver visas saistības, kas izriet no parasto nenodrošinātu kreditoru prasījumiem (nesubordinētās saistības), izņemot gadījumus, kad saistības neatbilst šajā direktīvā noteiktiem konkrētiem atbilstības kritērijiem. Lai veicinātu iestāžu un vienību noregulējamību, efektīvi izmantojot iekšējās rekapitalizācijas instrumentu, noregulējuma iestādēm vajadzētu būt iespējai noteikt, ka MREL tiek izpildīta ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, jo īpaši, ja ir skaidras norādes par to, ka iekšēji rekapitalizētie kreditori noregulējumā varētu ciest zaudējumus, kas pārsniegtu zaudējumus, kas tiem rastos parastajā maksātnespējas procedūrā. Noregulējuma iestādēm būtu jāizvērtē vajadzība prasīt iestādēm un vienībām izpildīt MREL ar pašu kapitālu un subordinētajām saistībām, ja to saistību apjoms, kuras ir izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas, sasniedz konkrētu sliekšņvērtību saistību kategorijā, kas ietver MREL atbilstīgās saistības. Iestādēm un vienībām būtu jāizpilda MREL ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai novērstu to, ka to kreditoriem rodas zaudējumi, kas ir lielāki par zaudējumiem, kas kreditoriem citādi būtu radušies parastajā maksātnespējas procedūrā.

| (10) | Parāda instrumentu subordinācijai, ko noregulējuma iestādes pieprasa attiecībā uz MREL, nebūtu jāskar iespēja daļēji izpildīt TLAC minimuma prasību ar nesubordinētajiem parāda instrumentiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013, kā atļauj TLAC standarts. Attiecībā uz G-SNI noregulējuma vienībām, tādu noregulējuma grupu noregulējuma vienībām, kuru aktīvu apjoms ir lielāks par EUR 100 miljardiem (augstākā līmeņa bankas), un dažu mazāku noregulējuma grupu noregulējuma vienībām, kuras maksātnespējas gadījumā varētu radīt sistēmisku risku, ņemot vērā noguldījumu prevalenci un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī, diskrecionāri ierobežotu piekļuvi kapitāla tirgiem atbilstīgo saistību vajadzībām un paļaušanos uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu MREL, noregulējuma iestādēm vajadzētu būt iespējai prasīt, lai MREL daļa, kas vienāda ar Direktīvas 2014/59/ES, kas grozīta ar šo direktīvu, 37. panta 10. punktā un 44. panta 5. punktā minēto zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas līmeni, tiktu izpildīta ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, tostarp pašu kapitālu, ko izmanto, lai izpildītu Direktīvā 2013/36/ES noteikto apvienoto kapitāla rezervju prasību. |
| --- | --- |

(10)

Parāda instrumentu subordinācijai, ko noregulējuma iestādes pieprasa attiecībā uz MREL, nebūtu jāskar iespēja daļēji izpildīt TLAC minimuma prasību ar nesubordinētajiem parāda instrumentiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013, kā atļauj TLAC standarts. Attiecībā uz G-SNI noregulējuma vienībām, tādu noregulējuma grupu noregulējuma vienībām, kuru aktīvu apjoms ir lielāks par EUR 100 miljardiem (augstākā līmeņa bankas), un dažu mazāku noregulējuma grupu noregulējuma vienībām, kuras maksātnespējas gadījumā varētu radīt sistēmisku risku, ņemot vērā noguldījumu prevalenci un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī, diskrecionāri ierobežotu piekļuvi kapitāla tirgiem atbilstīgo saistību vajadzībām un paļaušanos uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu MREL, noregulējuma iestādēm vajadzētu būt iespējai prasīt, lai MREL daļa, kas vienāda ar Direktīvas 2014/59/ES, kas grozīta ar šo direktīvu, 37. panta 10. punktā un 44. panta 5. punktā minēto zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas līmeni, tiktu izpildīta ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, tostarp pašu kapitālu, ko izmanto, lai izpildītu Direktīvā 2013/36/ES noteikto apvienoto kapitāla rezervju prasību.

| (11) | Pēc noregulējuma vienības lūguma noregulējuma iestādēm vajadzētu būt iespējai samazināt to MREL daļu, kas jāizpilda ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, līdz robežvērtībai, kas atbilst samazinājuma proporcijai, kura iespējama saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b panta 3. punktu saistībā ar minētajā regulā noteikto TLAC minimuma prasību. Saskaņā ar proporcionalitātes principu noregulējuma iestādēm vajadzētu spēt prasīt, lai MREL tiktu izpildīta ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, ciktāl prasītās subordinācijas vispārējais līmenis pašu kapitāla un atbilstīgo saistību posteņu veidā saistībā ar iestāžu un vienību pienākumu ievērot TLAC minimuma prasību, MREL un attiecīgā gadījumā apvienoto rezervju prasību saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES nepārsniedz lielāko no šādām summām – vai nu zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas līmeni, kas minēts Direktīvas 2014/59/ES, kas grozīta ar šo direktīvu, 37. panta 10. punktā un 44. panta 5. punktā, vai summu saskaņā ar šajā direktīvā izklāstīto formulu, kuras pamatā ir 1. un 2. pīlāra prudenciālās prasības un apvienoto rezervju prasība. |
| --- | --- |

(11)

Pēc noregulējuma vienības lūguma noregulējuma iestādēm vajadzētu būt iespējai samazināt to MREL daļu, kas jāizpilda ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, līdz robežvērtībai, kas atbilst samazinājuma proporcijai, kura iespējama saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b panta 3. punktu saistībā ar minētajā regulā noteikto TLAC minimuma prasību. Saskaņā ar proporcionalitātes principu noregulējuma iestādēm vajadzētu spēt prasīt, lai MREL tiktu izpildīta ar pašu kapitālu un citām subordinētajām saistībām, ciktāl prasītās subordinācijas vispārējais līmenis pašu kapitāla un atbilstīgo saistību posteņu veidā saistībā ar iestāžu un vienību pienākumu ievērot TLAC minimuma prasību, MREL un attiecīgā gadījumā apvienoto rezervju prasību saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES nepārsniedz lielāko no šādām summām – vai nu zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas līmeni, kas minēts Direktīvas 2014/59/ES, kas grozīta ar šo direktīvu, 37. panta 10. punktā un 44. panta 5. punktā, vai summu saskaņā ar šajā direktīvā izklāstīto formulu, kuras pamatā ir 1. un 2. pīlāra prudenciālās prasības un apvienoto rezervju prasība.

| (12) | Attiecībā uz konkrētām augstākā līmeņa bankām noregulējuma iestādēm, ievērojot nosacījumus, kas iestādei jāapsver, būtu līdz konkrētai sliekšņvērtībai jāierobežo minimuma subordinācijas prasības līmenis, ņemot vērā arī iespējamu risku, ka varētu tikt nesamērīgi ietekmēts minēto iestāžu uzņēmējdarbības modelis. Minētajam ierobežojumam nebūtu jāskar iespēja ar 2. pīlāra prasību par subordināciju noteikt subordinācijas prasību, kas ir augstāka par šo ierobežojumu, ievērojot arī nosacījumus, kas piemērojami 2. pīlāram, pamatojoties uz alternatīviem kritērijiem, proti, noregulējamības šķēršļiem vai noregulējuma stratēģijas realizējamību un uzticamību, vai iestādes riskantumu. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz konkrētām augstākā līmeņa bankām noregulējuma iestādēm, ievērojot nosacījumus, kas iestādei jāapsver, būtu līdz konkrētai sliekšņvērtībai jāierobežo minimuma subordinācijas prasības līmenis, ņemot vērā arī iespējamu risku, ka varētu tikt nesamērīgi ietekmēts minēto iestāžu uzņēmējdarbības modelis. Minētajam ierobežojumam nebūtu jāskar iespēja ar 2. pīlāra prasību par subordināciju noteikt subordinācijas prasību, kas ir augstāka par šo ierobežojumu, ievērojot arī nosacījumus, kas piemērojami 2. pīlāram, pamatojoties uz alternatīviem kritērijiem, proti, noregulējamības šķēršļiem vai noregulējuma stratēģijas realizējamību un uzticamību, vai iestādes riskantumu.

| (13) | MREL būtu jāļauj iestādēm un vienībām absorbēt, attiecīgi, noregulējumā vai dzīvotspējas zaudēšanas brīdī sagaidāmos zaudējumus un tikt rekapitalizētām pēc noregulējuma plānā paredzēto darbību īstenošanas vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma. Noregulējuma iestādēm, pamatojoties uz to izvēlēto noregulējuma stratēģiju, būtu pienācīgi jāpamato piemērotais MREL līmenis un bez liekas kavēšanās minētais līmenis būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā visas izmaiņas Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētās prasības līmenī. Noteiktajam MREL līmenim kā tādam vajadzētu būt noregulējumā sagaidāmo zaudējumu summai, kas atbilst iestādes vai vienības pašu kapitāla prasībām, un rekapitalizācijas summai, kura ļauj iestādei vai vienībai pēc noregulējuma vai pēc norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošanas izpildīt savas pašu kapitāla prasības, kas nepieciešams, lai saņemtu atļauju veikt tās darbības saskaņā ar izvēlēto noregulējuma stratēģiju. Noregulējuma iestādei rekapitalizācijas summas būtu jāpielāgo lejupēji vai augšupēji, ņemot vērā jebkādas izmaiņas, kas izriet no noregulējuma plānā paredzētajām darbībām. |
| --- | --- |

(13)

MREL būtu jāļauj iestādēm un vienībām absorbēt, attiecīgi, noregulējumā vai dzīvotspējas zaudēšanas brīdī sagaidāmos zaudējumus un tikt rekapitalizētām pēc noregulējuma plānā paredzēto darbību īstenošanas vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma. Noregulējuma iestādēm, pamatojoties uz to izvēlēto noregulējuma stratēģiju, būtu pienācīgi jāpamato piemērotais MREL līmenis un bez liekas kavēšanās minētais līmenis būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā visas izmaiņas Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētās prasības līmenī. Noteiktajam MREL līmenim kā tādam vajadzētu būt noregulējumā sagaidāmo zaudējumu summai, kas atbilst iestādes vai vienības pašu kapitāla prasībām, un rekapitalizācijas summai, kura ļauj iestādei vai vienībai pēc noregulējuma vai pēc norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošanas izpildīt savas pašu kapitāla prasības, kas nepieciešams, lai saņemtu atļauju veikt tās darbības saskaņā ar izvēlēto noregulējuma stratēģiju. Noregulējuma iestādei rekapitalizācijas summas būtu jāpielāgo lejupēji vai augšupēji, ņemot vērā jebkādas izmaiņas, kas izriet no noregulējuma plānā paredzētajām darbībām.

| (14) | Noregulējuma iestādei vajadzētu būt iespējai palielināt rekapitalizācijas summu, lai pēc noregulējuma plānā paredzēto darbību īstenošanas nodrošinātu iestādei vai vienībai pietiekamu tirgus uzticēšanos. Prasītajam tirgus uzticēšanās rezerves līmenim būtu jāļauj iestādei vai vienībai atbilstīgu laikposmu saglabāt atbilstību atļaujas nosacījumiem, tostarp ļaujot iestādei vai vienībai segt izmaksas, kas saistītas ar tās darbību pārstrukturēšanu pēc noregulējuma, un saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos. Tirgus uzticēšanās rezerve būtu jānosaka, atsaucoties uz daļu no apvienoto rezervju prasības saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES. Noregulējuma iestādēm tirgus uzticēšanās rezerve būtu jākoriģē lejupēji, ja zemāks līmenis ir pietiekams, lai nodrošinātu pietiekamu tirgus uzticēšanos, vai arī minētais līmenis būtu jākoriģē augšupēji, ja ir vajadzīgs augstāks līmenis, lai nodrošinātu to, ka pēc noregulējuma plānā paredzētajām darbībām vienība atbilstīgu laikposmu turpina saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos. |
| --- | --- |

(14)

Noregulējuma iestādei vajadzētu būt iespējai palielināt rekapitalizācijas summu, lai pēc noregulējuma plānā paredzēto darbību īstenošanas nodrošinātu iestādei vai vienībai pietiekamu tirgus uzticēšanos. Prasītajam tirgus uzticēšanās rezerves līmenim būtu jāļauj iestādei vai vienībai atbilstīgu laikposmu saglabāt atbilstību atļaujas nosacījumiem, tostarp ļaujot iestādei vai vienībai segt izmaksas, kas saistītas ar tās darbību pārstrukturēšanu pēc noregulējuma, un saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos. Tirgus uzticēšanās rezerve būtu jānosaka, atsaucoties uz daļu no apvienoto rezervju prasības saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES. Noregulējuma iestādēm tirgus uzticēšanās rezerve būtu jākoriģē lejupēji, ja zemāks līmenis ir pietiekams, lai nodrošinātu pietiekamu tirgus uzticēšanos, vai arī minētais līmenis būtu jākoriģē augšupēji, ja ir vajadzīgs augstāks līmenis, lai nodrošinātu to, ka pēc noregulējuma plānā paredzētajām darbībām vienība atbilstīgu laikposmu turpina saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos.

| (15) | Atbilstīgi Komisijas Deleģētajai regulai (ES) 2016/1075 (8) noregulējuma iestādēm būtu jāpārbauda atsevišķas iestādes vai vienības MREL instrumentu ieguldītāju bāze. Ja būtisku daļu kādas iestādes vai vienības MREL instrumentu tur privātie ieguldītāji, kuri varētu nebūt saņēmuši pienācīgu norādi par attiecīgiem riskiem, tas pats par sevi varētu būt iespējams šķērslis noregulējamībai. Turklāt, ja lielu daļu kādas iestādes vai vienības MREL instrumentu tur citas iestādes vai vienības, norakstīšanas un konvertācijas sistemātiskais raksturs arī varētu būt šķērslis noregulējamībai. Ja noregulējuma iestāde konstatē tādu šķērsli noregulējamībai, kas rodas konkrētas ieguldītāju bāzes apjoma un veida dēļ, tai vajadzētu būt iespējai ieteikt iestādei vai vienībai novērst šādu šķērsli. |
| --- | --- |

(15)

Atbilstīgi Komisijas Deleģētajai regulai (ES) 2016/1075 (8) noregulējuma iestādēm būtu jāpārbauda atsevišķas iestādes vai vienības MREL instrumentu ieguldītāju bāze. Ja būtisku daļu kādas iestādes vai vienības MREL instrumentu tur privātie ieguldītāji, kuri varētu nebūt saņēmuši pienācīgu norādi par attiecīgiem riskiem, tas pats par sevi varētu būt iespējams šķērslis noregulējamībai. Turklāt, ja lielu daļu kādas iestādes vai vienības MREL instrumentu tur citas iestādes vai vienības, norakstīšanas un konvertācijas sistemātiskais raksturs arī varētu būt šķērslis noregulējamībai. Ja noregulējuma iestāde konstatē tādu šķērsli noregulējamībai, kas rodas konkrētas ieguldītāju bāzes apjoma un veida dēļ, tai vajadzētu būt iespējai ieteikt iestādei vai vienībai novērst šādu šķērsli.

| (16) | Lai panāktu to, ka privātie ieguldītāji neveic pārmērīgus ieguldījumus parāda instrumentos un konkrētās atbilstīgajās saistībās, dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai šādu instrumentu minimālā nominālvērtība būtu samērā augsta, vai arī jānodrošina, lai ieguldījumi šādos instrumentos neaizņemtu pārmērīgi lielu ieguldītāju portfeļa daļu. Šī prasība būtu jāpiemēro tikai instrumentiem, kas emitēti pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas. Šī prasība nav pietiekami reglamentēta Direktīvā 2014/65/ES, un tās izpilde tāpēc būtu jāpanāk ar Direktīvu 2014/59/ES, neskarot Direktīvā 2014/65/ES paredzētos ieguldītāju aizsardzības noteikumus. Ja, pildot pienākumus, noregulējuma iestādes gūst pierādījumus par iespējamiem Direktīvas 2014/65/ES pārkāpumiem, tām minētās direktīvas izpildes nodrošināšanas nolūkos vajadzētu būt iespējai apmainīties ar konfidenciālu informāciju ar iestādēm, kuras uzrauga rīcību tirgū. Vienlaikus dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai papildus ierobežot konkrētu citu instrumentu pārdošanu un tirgošanu konkrētiem investoriem. |
| --- | --- |

(16)

Lai panāktu to, ka privātie ieguldītāji neveic pārmērīgus ieguldījumus parāda instrumentos un konkrētās atbilstīgajās saistībās, dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai šādu instrumentu minimālā nominālvērtība būtu samērā augsta, vai arī jānodrošina, lai ieguldījumi šādos instrumentos neaizņemtu pārmērīgi lielu ieguldītāju portfeļa daļu. Šī prasība būtu jāpiemēro tikai instrumentiem, kas emitēti pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas. Šī prasība nav pietiekami reglamentēta Direktīvā 2014/65/ES, un tās izpilde tāpēc būtu jāpanāk ar Direktīvu 2014/59/ES, neskarot Direktīvā 2014/65/ES paredzētos ieguldītāju aizsardzības noteikumus. Ja, pildot pienākumus, noregulējuma iestādes gūst pierādījumus par iespējamiem Direktīvas 2014/65/ES pārkāpumiem, tām minētās direktīvas izpildes nodrošināšanas nolūkos vajadzētu būt iespējai apmainīties ar konfidenciālu informāciju ar iestādēm, kuras uzrauga rīcību tirgū. Vienlaikus dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai papildus ierobežot konkrētu citu instrumentu pārdošanu un tirgošanu konkrētiem investoriem.

| (17) | Lai uzlabotu G-SNI noregulējamību, noregulējuma iestādēm vajadzētu būt iespējai papildus Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktajai TLAC minimuma prasībai piemērot G-SNI specifisku MREL. Minētā iestādei specifiskā MREL būtu jāpiemēro tikai tad, ja TLAC minimuma prasība nav pietiekama, lai absorbētu zaudējumus un rekapitalizētu G-SNI saskaņā ar izvēlēto noregulējuma stratēģiju. |
| --- | --- |

(17)

Lai uzlabotu G-SNI noregulējamību, noregulējuma iestādēm vajadzētu būt iespējai papildus Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktajai TLAC minimuma prasībai piemērot G-SNI specifisku MREL. Minētā iestādei specifiskā MREL būtu jāpiemēro tikai tad, ja TLAC minimuma prasība nav pietiekama, lai absorbētu zaudējumus un rekapitalizētu G-SNI saskaņā ar izvēlēto noregulējuma stratēģiju.

| (18) | Nosakot MREL, noregulējuma iestādēm būtu jāņem vērā iestādes vai vienības sistēmiskās nozīmības pakāpe un tās maksātnespējas iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz finanšu stabilitāti. Noregulējuma iestādēm būtu jāņem vērā vajadzība nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus starp G-SNI un citām līdzīgām iestādēm vai vienībām, kas Savienībā ir sistēmiski nozīmīgas. Tādējādi to iestāžu vai vienību MREL, kuras nav identificētas kā G-SNI, bet kuru sistēmiskā nozīmība Savienībā ir salīdzināma ar G-SNI sistēmisko nozīmību, nebūtu nesamērīgi jānovirzās no MREL līmeņa un sastāva, ko parasti nosaka attiecībā uz G-SNI. |
| --- | --- |

(18)

Nosakot MREL, noregulējuma iestādēm būtu jāņem vērā iestādes vai vienības sistēmiskās nozīmības pakāpe un tās maksātnespējas iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz finanšu stabilitāti. Noregulējuma iestādēm būtu jāņem vērā vajadzība nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus starp G-SNI un citām līdzīgām iestādēm vai vienībām, kas Savienībā ir sistēmiski nozīmīgas. Tādējādi to iestāžu vai vienību MREL, kuras nav identificētas kā G-SNI, bet kuru sistēmiskā nozīmība Savienībā ir salīdzināma ar G-SNI sistēmisko nozīmību, nebūtu nesamērīgi jānovirzās no MREL līmeņa un sastāva, ko parasti nosaka attiecībā uz G-SNI.

| (19) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 iestādēm vai vienībām, kas ir identificētas kā noregulējuma vienības, MREL būtu jāpiemēro tikai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī. Tas nozīmē, ka noregulējuma vienībām, lai izpildītu to MREL, vajadzētu būt pienākumam emitēt atbilstīgus instrumentus un posteņus ārējiem trešās puses kreditoriem, kas tiktu iekšēji rekapitalizēti gadījumā, ja noregulējuma vienībai veic noregulējumu. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 iestādēm vai vienībām, kas ir identificētas kā noregulējuma vienības, MREL būtu jāpiemēro tikai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī. Tas nozīmē, ka noregulējuma vienībām, lai izpildītu to MREL, vajadzētu būt pienākumam emitēt atbilstīgus instrumentus un posteņus ārējiem trešās puses kreditoriem, kas tiktu iekšēji rekapitalizēti gadījumā, ja noregulējuma vienībai veic noregulējumu.

| (20) | Iestādēm vai vienībām, kas nav noregulējuma vienības, būtu jāpilda MREL individuālā līmenī. Minēto iestāžu vai vienību absorbcijas un rekapitalizācijas vajadzības parasti būtu jānodrošina to attiecīgajām noregulējuma vienībām, minētajām noregulējuma vienībām tieši vai netieši iegādājoties minēto iestāžu vai vienību emitētos pašu kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus un tos norakstot vai konvertējot īpašumtiesību instrumentos brīdī, kad minētās iestādes vai vienības vairs nav dzīvotspējīgas. Šī MREL, kas piemērojama iestādēm vai vienībām, kas nav noregulējuma vienības, būtu jāpiemēro kopā un konsekventi ar prasībām, kas piemērojamas noregulējuma vienībām. Tam būtu jāļauj noregulējuma iestādēm noregulēt noregulējuma grupu, neveicot noregulējumu tās konkrētiem meitasuzņēmumiem, tādējādi izvairoties no iespējamiem traucējumiem tirgū. MREL piemērošanā iestādēm vai vienībām, kas nav noregulējuma vienības, būtu jāievēro izvēlētā noregulējuma stratēģija, un jo īpaši tai nevajadzētu mainīt īpašumtiesību attiecības starp iestādēm vai vienībām un to noregulējuma grupu pēc minēto iestāžu vai vienību rekapitalizācijas. |
| --- | --- |

(20)

Iestādēm vai vienībām, kas nav noregulējuma vienības, būtu jāpilda MREL individuālā līmenī. Minēto iestāžu vai vienību absorbcijas un rekapitalizācijas vajadzības parasti būtu jānodrošina to attiecīgajām noregulējuma vienībām, minētajām noregulējuma vienībām tieši vai netieši iegādājoties minēto iestāžu vai vienību emitētos pašu kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus un tos norakstot vai konvertējot īpašumtiesību instrumentos brīdī, kad minētās iestādes vai vienības vairs nav dzīvotspējīgas. Šī MREL, kas piemērojama iestādēm vai vienībām, kas nav noregulējuma vienības, būtu jāpiemēro kopā un konsekventi ar prasībām, kas piemērojamas noregulējuma vienībām. Tam būtu jāļauj noregulējuma iestādēm noregulēt noregulējuma grupu, neveicot noregulējumu tās konkrētiem meitasuzņēmumiem, tādējādi izvairoties no iespējamiem traucējumiem tirgū. MREL piemērošanā iestādēm vai vienībām, kas nav noregulējuma vienības, būtu jāievēro izvēlētā noregulējuma stratēģija, un jo īpaši tai nevajadzētu mainīt īpašumtiesību attiecības starp iestādēm vai vienībām un to noregulējuma grupu pēc minēto iestāžu vai vienību rekapitalizācijas.

| (21) | Ja gan noregulējuma vienība vai mātesuzņēmums, gan tā meitasuzņēmumi veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī un ir vienas un tās pašas noregulējuma grupas daļa, noregulējuma iestādei vajadzētu būt iespējai atteikties no tās MREL piemērošanas, kas piemērojama minētajiem meitasuzņēmumiem, kuras nav noregulējuma vienības, vai atļaut tām izpildīt MREL ar nodrošinātām garantijām starp mātesuzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem, ko varētu darīt tad, ja ir izpildīti atbilstīgo saistību norakstīšanai vai konvertācijai līdzvērtīgi termiņa nosacījumi. Garantijas pamatā esošajam nodrošinājumam vajadzētu būt augsti likvīdam un ar minimālu tirgus risku un kredītrisku. |
| --- | --- |

(21)

Ja gan noregulējuma vienība vai mātesuzņēmums, gan tā meitasuzņēmumi veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī un ir vienas un tās pašas noregulējuma grupas daļa, noregulējuma iestādei vajadzētu būt iespējai atteikties no tās MREL piemērošanas, kas piemērojama minētajiem meitasuzņēmumiem, kuras nav noregulējuma vienības, vai atļaut tām izpildīt MREL ar nodrošinātām garantijām starp mātesuzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem, ko varētu darīt tad, ja ir izpildīti atbilstīgo saistību norakstīšanai vai konvertācijai līdzvērtīgi termiņa nosacījumi. Garantijas pamatā esošajam nodrošinājumam vajadzētu būt augsti likvīdam un ar minimālu tirgus risku un kredītrisku.

| (22) | Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēts, ka kompetentajām iestādēm ir iespēja nepiemērot konkrētu maksātnespējas vai likviditātes prasību kredītiestādēm, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei (“sadarbības tīkli”), ja ir izpildīti konkrēti specifiski nosacījumi. Lai ņemtu vērā šādu sadarbības tīklu īpatnības, noregulējuma iestādēm vajadzētu būt arī iespējai atteikties piemērot MREL, kas piemērojams tādām kredītiestādēm un centrālajai iestādei pie līdzīgiem nosacījumiem, kādi paredzēti Regulā (ES) Nr. 575/2013, ja kredītiestādes un centrālā iestāde veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī. Noregulējuma iestādēm arī vajadzētu būt iespējai, izvērtējot noregulējuma nosacījumus, uzskatīt kredītiestādes un centrālo iestādi par vienotu veselumu, atkarībā no solidaritātes mehānisma iezīmēm. Noregulējuma iestādām vajadzētu būt iespējai nodrošināt noregulējuma grupas kā vienota veseluma atbilstību ārējai MREL prasībai dažādos veidos, atkarībā no katras grupas solidaritātes mehānisma iezīmēm, uzskaitot vienību atbilstīgās saistības, ko saskaņā ar noregulējuma plānu noregulējuma iestādes prasa, lai emitētu attiecībā uz MREL atbilstīgus instrumentus ārpus noregulējuma grupas. |
| --- | --- |

(22)

Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēts, ka kompetentajām iestādēm ir iespēja nepiemērot konkrētu maksātnespējas vai likviditātes prasību kredītiestādēm, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei (“sadarbības tīkli”), ja ir izpildīti konkrēti specifiski nosacījumi. Lai ņemtu vērā šādu sadarbības tīklu īpatnības, noregulējuma iestādēm vajadzētu būt arī iespējai atteikties piemērot MREL, kas piemērojams tādām kredītiestādēm un centrālajai iestādei pie līdzīgiem nosacījumiem, kādi paredzēti Regulā (ES) Nr. 575/2013, ja kredītiestādes un centrālā iestāde veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī. Noregulējuma iestādēm arī vajadzētu būt iespējai, izvērtējot noregulējuma nosacījumus, uzskatīt kredītiestādes un centrālo iestādi par vienotu veselumu, atkarībā no solidaritātes mehānisma iezīmēm. Noregulējuma iestādām vajadzētu būt iespējai nodrošināt noregulējuma grupas kā vienota veseluma atbilstību ārējai MREL prasībai dažādos veidos, atkarībā no katras grupas solidaritātes mehānisma iezīmēm, uzskaitot vienību atbilstīgās saistības, ko saskaņā ar noregulējuma plānu noregulējuma iestādes prasa, lai emitētu attiecībā uz MREL atbilstīgus instrumentus ārpus noregulējuma grupas.

| (23) | Lai nodrošinātu MREL atbilstošus līmeņus noregulējuma mērķiem, iestādēm, kas ir atbildīgas par MREL līmeņa noteikšanu, vajadzētu būt noregulējuma vienības noregulējuma iestādei, grupas līmeņa noregulējuma iestādei, kas ir galīgā mātesuzņēmuma noregulējuma iestāde, un noregulējuma grupas citu vienību noregulējuma iestādēm. Jebkurām domstarpībām starp iestādēm būtu jāpiemēro Eiropas Banku iestādes (EBI) pilnvaras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (9), ievērojot šajā direktīvā paredzētos nosacījumus un ierobežojumus. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu MREL atbilstošus līmeņus noregulējuma mērķiem, iestādēm, kas ir atbildīgas par MREL līmeņa noteikšanu, vajadzētu būt noregulējuma vienības noregulējuma iestādei, grupas līmeņa noregulējuma iestādei, kas ir galīgā mātesuzņēmuma noregulējuma iestāde, un noregulējuma grupas citu vienību noregulējuma iestādēm. Jebkurām domstarpībām starp iestādēm būtu jāpiemēro Eiropas Banku iestādes (EBI) pilnvaras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (9), ievērojot šajā direktīvā paredzētos nosacījumus un ierobežojumus.

| (24) | Kompetentajām un noregulējuma iestādēm būtu pienācīgi jārisina un jānovērš jebkādi TLAC minimuma prasības un MREL pārkāpumi. Ņemot vērā to, ka šo prasību pārkāpums varētu būt šķērslis iestādes vai grupas noregulējamībai, būtu jāsaīsina pašreizējās procedūras noregulējamības šķēršļu novēršanai, lai ātri novērstu prasību pārkāpumus. Noregulējuma iestādēm vajadzētu būt arī iespējai pieprasīt iestādēm grozīt atbilstīgo instrumentu un posteņu termiņa profilus un sagatavot un īstenot plānus tam, lai atjaunotu minēto prasību līmeni. Noregulējuma iestādēm vajadzētu būt arī iespējai aizliegt konkrētu peļņas sadali, ja tā uzskata, ka iestāde vai vienība neatbilst apvienoto rezervju prasībām saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, ja tās tiek apsvērtas papildus MREL. |
| --- | --- |

(24)

Kompetentajām un noregulējuma iestādēm būtu pienācīgi jārisina un jānovērš jebkādi TLAC minimuma prasības un MREL pārkāpumi. Ņemot vērā to, ka šo prasību pārkāpums varētu būt šķērslis iestādes vai grupas noregulējamībai, būtu jāsaīsina pašreizējās procedūras noregulējamības šķēršļu novēršanai, lai ātri novērstu prasību pārkāpumus. Noregulējuma iestādēm vajadzētu būt arī iespējai pieprasīt iestādēm grozīt atbilstīgo instrumentu un posteņu termiņa profilus un sagatavot un īstenot plānus tam, lai atjaunotu minēto prasību līmeni. Noregulējuma iestādēm vajadzētu būt arī iespējai aizliegt konkrētu peļņas sadali, ja tā uzskata, ka iestāde vai vienība neatbilst apvienoto rezervju prasībām saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, ja tās tiek apsvērtas papildus MREL.

| (25) | Lai nodrošinātu MREL pārredzamu piemērošanu, iestādēm būtu jāziņo savām kompetentajām un noregulējuma iestādēm un regulāri jāpublisko sava MREL prasība, atbilstīgo un iekšēji rekapitalizējamo saistību līmeņi un šo saistību sastāvs, tostarp to termiņa profils un prioritāte parastajā maksātnespējas procedūrā. Attiecībā uz iestādēm vai vienībām, uz kurām attiecas TLAC minimuma prasība, būtu jānodrošina, lai tas, cik bieži sniedz uzraudzības pārskatus un atklāj iestādei specifiskās MREL, kā paredzēts šajā direktīvā, atbilstu biežumam, kas Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēts attiecībā uz TLAC minimuma prasību. Kaut gan dažos šajā direktīvā precizētos gadījumos attiecībā uz konkrētām iestādēm vai vienībām vajadzētu atļaut piemērot pilnīgus vai daļējus atbrīvojumus no ziņošanas un informācijas atklāšanas pienākumiem, ar šādiem atbrīvojumiem nevajadzētu ierobežot noregulējuma iestāžu pilnvaras prasīt informāciju, lai pildītu to pienākumus saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu MREL pārredzamu piemērošanu, iestādēm būtu jāziņo savām kompetentajām un noregulējuma iestādēm un regulāri jāpublisko sava MREL prasība, atbilstīgo un iekšēji rekapitalizējamo saistību līmeņi un šo saistību sastāvs, tostarp to termiņa profils un prioritāte parastajā maksātnespējas procedūrā. Attiecībā uz iestādēm vai vienībām, uz kurām attiecas TLAC minimuma prasība, būtu jānodrošina, lai tas, cik bieži sniedz uzraudzības pārskatus un atklāj iestādei specifiskās MREL, kā paredzēts šajā direktīvā, atbilstu biežumam, kas Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēts attiecībā uz TLAC minimuma prasību. Kaut gan dažos šajā direktīvā precizētos gadījumos attiecībā uz konkrētām iestādēm vai vienībām vajadzētu atļaut piemērot pilnīgus vai daļējus atbrīvojumus no ziņošanas un informācijas atklāšanas pienākumiem, ar šādiem atbrīvojumiem nevajadzētu ierobežot noregulējuma iestāžu pilnvaras prasīt informāciju, lai pildītu to pienākumus saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES.

| (26) | Prasībai iekšējās rekapitalizācijas instrumenta ietekmes līgumisku atzīšanu iekļaut līgumos vai instrumentos, kas rada saistības, ko reglamentē ar trešo valstu tiesību aktiem, būtu jāatvieglo un jāuzlabo minēto saistību iekšējās rekapitalizācijas process noregulējuma gadījumā. Līgumiskas vienošanās, ja tās ir pienācīgi sagatavotas un plaši pieņemtas, var piedāvāt praktiski realizējamu risinājumu pārrobežu noregulējuma gadījumā, līdz Savienības tiesību aktos tiek izstrādāta regulatīva pieeja vai stimuli tam, lai līgumiem kā piemērojamos tiesību aktus izvēlētos Savienības tiesību aktus, vai visās trešo valstu jurisdikcijās ir pieņemti regulatīvi atzīšanas režīmi, lai nodrošinātu efektīvu pārrobežu noregulējumu. Neraugoties uz to, ka pastāv regulatīvi atzīšanas režīmi, līgumiskajām atzīšanas vienošanām vajadzētu palīdzēt vairot tādu kreditoru informētību par iespējamu noregulējuma darbību attiecībā uz iestādēm vai vienībām, ko reglamentē Savienības tiesību akti, kurus saista līgumiskas vienošanās, uz kurām neattiecas dalībvalsts tiesību akti. Tomēr varētu būt gadījumi, kad iestādēm vai vienībām nav iespējams līgumos vai instrumentos iekļaut minētos līguma noteikumus, kas rada noteiktas saistības, jo īpaši saistības, kas nav izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES, segtus noguldījumus vai pašu kapitāla instrumentus.
  Piemēram, noteiktos apstākļos varētu tikt uzskatīts par neiespējamu saistību līgumos iekļaut līgumiskas atzīšanas klauzulas, ja saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem ir nelikumīgi, ka iestāde vai vienība līgumos vai instrumentos iekļauj šādas klauzulas, kas rada saistības, ko reglamentē minētās trešās valsts tiesību akti, ja iestādei vai vienībai nav pilnvaru individuālā līmenī grozīt līguma noteikumus, jo tos paredz starptautiski protokoli vai tie ir balstīti uz starptautiski saskaņotiem standarta līguma noteikumiem, vai ja saistības, kam būtu piemērojama līgumiskas atzīšanas prasība, ir iespējamas līguma pārkāpšanas gadījumā vai izriet no garantijām, pretgarantijām vai citiem instrumentiem, ko izmanto tirdzniecības finansēšanas operāciju kontekstā. Tomēr darījuma partnera atteikšanās piekrist, ka tam ir saistoša līgumiska iekšējas rekapitalizācijas atzīšanas klauzula, pati par sevi nebūtu jāuzskata par neiespējamības iemeslu. EBI būtu jāizstrādā projekts regulatīviem tehniskiem standartiem, kas jāpieņem Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu nolūkā precīzāk identificēt neiespējamības gadījumus. Piemērojot minētos regulatīvos tehniskos standartus un ņemot vērā attiecīgā tirgus īpatnības, noregulējuma iestādei, kad tā to uzskata par nepieciešamu, būtu jāprecizē saistību kategorijas, attiecībā uz kurām varētu būt iemesli neiespējamībai. Šajā sakarā iestādes vai vienības ziņā būtu noteikt, vai iekšējas rekapitalizācijas atzīšanas klauzulas iekļaušana līgumā vai līgumu kategorijā ir neiespējama. Iestādēm vai vienībām vajadzētu noregulējuma iestādēm regulāri nodrošināt jaunākās ziņas, lai tās būtu informētas par progresu ceļā uz līgumiskas atzīšanas noteikumu īstenošanu.
  Šajā kontekstā iestādēm un vienībām būtu jānorāda līgumi vai līgumu kategorijas, kuros nav iespējams iekļaut iekšējas rekapitalizācijas atzīšanas klauzulu, un jānorāda šāda novērtējuma pamatojums. Noregulējuma iestādēm būtu saprātīgā laikposmā jāizvērtē iestādes vai vienības konstatējums, ka ir neiespējami saistībās iekļaut līgumiskas atzīšanas klauzulas, un jārīkojas, lai novērstu jebkādus kļūdainus novērtējumus un šķēršļus noregulējamībai, kas izriet no tā, ka nav iekļautas līgumiskas atzīšanas klauzulas. Iestādēm vai vienībām vajadzētu būt gatavām pamatot savu konstatējumu, ja noregulējuma iestāde tām prasa to darīt. Turklāt, lai nodrošinātu, ka netiek ietekmēta iestāžu un vienību noregulējamība, saistībām, attiecībā uz kurām nav iekļauti attiecīgie līguma noteikumi, nevajadzētu būt atbilstīgām attiecībā uz MREL. |
| --- | --- |

(26)

Prasībai iekšējās rekapitalizācijas instrumenta ietekmes līgumisku atzīšanu iekļaut līgumos vai instrumentos, kas rada saistības, ko reglamentē ar trešo valstu tiesību aktiem, būtu jāatvieglo un jāuzlabo minēto saistību iekšējās rekapitalizācijas process noregulējuma gadījumā. Līgumiskas vienošanās, ja tās ir pienācīgi sagatavotas un plaši pieņemtas, var piedāvāt praktiski realizējamu risinājumu pārrobežu noregulējuma gadījumā, līdz Savienības tiesību aktos tiek izstrādāta regulatīva pieeja vai stimuli tam, lai līgumiem kā piemērojamos tiesību aktus izvēlētos Savienības tiesību aktus, vai visās trešo valstu jurisdikcijās ir pieņemti regulatīvi atzīšanas režīmi, lai nodrošinātu efektīvu pārrobežu noregulējumu. Neraugoties uz to, ka pastāv regulatīvi atzīšanas režīmi, līgumiskajām atzīšanas vienošanām vajadzētu palīdzēt vairot tādu kreditoru informētību par iespējamu noregulējuma darbību attiecībā uz iestādēm vai vienībām, ko reglamentē Savienības tiesību akti, kurus saista līgumiskas vienošanās, uz kurām neattiecas dalībvalsts tiesību akti. Tomēr varētu būt gadījumi, kad iestādēm vai vienībām nav iespējams līgumos vai instrumentos iekļaut minētos līguma noteikumus, kas rada noteiktas saistības, jo īpaši saistības, kas nav izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES, segtus noguldījumus vai pašu kapitāla instrumentus.

Piemēram, noteiktos apstākļos varētu tikt uzskatīts par neiespējamu saistību līgumos iekļaut līgumiskas atzīšanas klauzulas, ja saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem ir nelikumīgi, ka iestāde vai vienība līgumos vai instrumentos iekļauj šādas klauzulas, kas rada saistības, ko reglamentē minētās trešās valsts tiesību akti, ja iestādei vai vienībai nav pilnvaru individuālā līmenī grozīt līguma noteikumus, jo tos paredz starptautiski protokoli vai tie ir balstīti uz starptautiski saskaņotiem standarta līguma noteikumiem, vai ja saistības, kam būtu piemērojama līgumiskas atzīšanas prasība, ir iespējamas līguma pārkāpšanas gadījumā vai izriet no garantijām, pretgarantijām vai citiem instrumentiem, ko izmanto tirdzniecības finansēšanas operāciju kontekstā. Tomēr darījuma partnera atteikšanās piekrist, ka tam ir saistoša līgumiska iekšējas rekapitalizācijas atzīšanas klauzula, pati par sevi nebūtu jāuzskata par neiespējamības iemeslu. EBI būtu jāizstrādā projekts regulatīviem tehniskiem standartiem, kas jāpieņem Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu nolūkā precīzāk identificēt neiespējamības gadījumus. Piemērojot minētos regulatīvos tehniskos standartus un ņemot vērā attiecīgā tirgus īpatnības, noregulējuma iestādei, kad tā to uzskata par nepieciešamu, būtu jāprecizē saistību kategorijas, attiecībā uz kurām varētu būt iemesli neiespējamībai. Šajā sakarā iestādes vai vienības ziņā būtu noteikt, vai iekšējas rekapitalizācijas atzīšanas klauzulas iekļaušana līgumā vai līgumu kategorijā ir neiespējama. Iestādēm vai vienībām vajadzētu noregulējuma iestādēm regulāri nodrošināt jaunākās ziņas, lai tās būtu informētas par progresu ceļā uz līgumiskas atzīšanas noteikumu īstenošanu.

Šajā kontekstā iestādēm un vienībām būtu jānorāda līgumi vai līgumu kategorijas, kuros nav iespējams iekļaut iekšējas rekapitalizācijas atzīšanas klauzulu, un jānorāda šāda novērtējuma pamatojums. Noregulējuma iestādēm būtu saprātīgā laikposmā jāizvērtē iestādes vai vienības konstatējums, ka ir neiespējami saistībās iekļaut līgumiskas atzīšanas klauzulas, un jārīkojas, lai novērstu jebkādus kļūdainus novērtējumus un šķēršļus noregulējamībai, kas izriet no tā, ka nav iekļautas līgumiskas atzīšanas klauzulas. Iestādēm vai vienībām vajadzētu būt gatavām pamatot savu konstatējumu, ja noregulējuma iestāde tām prasa to darīt. Turklāt, lai nodrošinātu, ka netiek ietekmēta iestāžu un vienību noregulējamība, saistībām, attiecībā uz kurām nav iekļauti attiecīgie līguma noteikumi, nevajadzētu būt atbilstīgām attiecībā uz MREL.

| (27) | Ir lietderīgi un nepieciešams pielāgot noregulējuma iestāžu pilnvaras uz ierobežotu laikposmu apturēt atsevišķas iestāžu vai vienību līgumsaistības. Jo īpaši noregulējuma iestādei vajadzētu būt iespējai šīs pilnvaras izmantot, pirms kādai iestādei vai vienībai piemēro noregulējumu, proti, no brīža, kad tiek konstatēts, ka iestāde vai vienība kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga, ja uzreiz nav pieejams neviens privātā sektora pasākums, kas noregulējuma iestādes vērtējumā saprātīgā termiņā novērstu iestādes vai vienības maksātnespēju, un ja tiek uzskatīts, ka ir nepieciešams izmantot minētās pilnvaras, lai nepieļautu iestādes vai vienības finanšu stāvokļa turpmāku pasliktināšanos. Minētajā kontekstā noregulējuma iestādēm, ja tās nav apmierinātas ar ierosinātu uzreiz pieejamu privātā sektora pasākumu, vajadzētu būt iespējai izmantot minētās pilnvaras. Noregulējuma iestādēm šādas pilnvaras apturēt atsevišķas līgumsaistības arī ļautu noskaidrot, vai noregulējuma darbība ir sabiedrības interesēs, izvēlēties vispiemērotākos noregulējuma instrumentus vai nodrošināt efektīvu viena vai vairāku noregulējuma instrumentu piemērošanu. Apturēšanas ilgumu vajadzētu ierobežot līdz maksimums divām darba dienām. Līdz šādam maksimālajam termiņam apturēšanu varētu turpināt piemērot pēc noregulējuma lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(27)

Ir lietderīgi un nepieciešams pielāgot noregulējuma iestāžu pilnvaras uz ierobežotu laikposmu apturēt atsevišķas iestāžu vai vienību līgumsaistības. Jo īpaši noregulējuma iestādei vajadzētu būt iespējai šīs pilnvaras izmantot, pirms kādai iestādei vai vienībai piemēro noregulējumu, proti, no brīža, kad tiek konstatēts, ka iestāde vai vienība kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga, ja uzreiz nav pieejams neviens privātā sektora pasākums, kas noregulējuma iestādes vērtējumā saprātīgā termiņā novērstu iestādes vai vienības maksātnespēju, un ja tiek uzskatīts, ka ir nepieciešams izmantot minētās pilnvaras, lai nepieļautu iestādes vai vienības finanšu stāvokļa turpmāku pasliktināšanos. Minētajā kontekstā noregulējuma iestādēm, ja tās nav apmierinātas ar ierosinātu uzreiz pieejamu privātā sektora pasākumu, vajadzētu būt iespējai izmantot minētās pilnvaras. Noregulējuma iestādēm šādas pilnvaras apturēt atsevišķas līgumsaistības arī ļautu noskaidrot, vai noregulējuma darbība ir sabiedrības interesēs, izvēlēties vispiemērotākos noregulējuma instrumentus vai nodrošināt efektīvu viena vai vairāku noregulējuma instrumentu piemērošanu. Apturēšanas ilgumu vajadzētu ierobežot līdz maksimums divām darba dienām. Līdz šādam maksimālajam termiņam apturēšanu varētu turpināt piemērot pēc noregulējuma lēmuma pieņemšanas.

| (28) | Lai pilnvaras apturēt atsevišķas līgumsaistības tiktu izmantotas samērīgi, noregulējuma iestādēm vajadzētu būt iespējai ņemt vērā katra atsevišķā gadījuma apstākļus un attiecīgi noteikt apturēšanas apmēru. Turklāt tām vajadzētu būt iespējai atļaut konkrētus maksājumus – jo īpaši, bet ne tikai – attiecīgās iestādes vai vienības administratīvo izdevumu segšanai, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Vajadzētu būt iespējai apturēšanas pilnvaras piemērot arī atbilstīgiem noguldījumiem. Noregulējuma iestādēm tomēr būtu rūpīgi jāizvērtē, cik atbilstīgi ir minētās pilnvaras piemērot konkrētiem atbilstīgiem noguldījumiem, jo īpaši segtajiem noguldījumiem, kurus tur fiziskas personas un mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, un būtu jāizvērtē risks, vai apturēšanas piemērošana šādiem noguldījumiem neradītu nopietnus finanšu tirgus darbības traucējumus. Ja pilnvaras apturēt atsevišķas līgumsaistības tiek īstenotas attiecībā uz segtajiem noguldījumiem, minētos noguldījumus nevajadzētu uzskatīt par nepieejamiem noguldījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (10) nolūkos. Lai nodrošinātu to, ka apturēšanas laikposmā noguldītājiem nerodas finansiālas grūtības, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt, ka tiem tiek atļauts reizi dienā izņemt konkrētu naudas summu. |
| --- | --- |

(28)

Lai pilnvaras apturēt atsevišķas līgumsaistības tiktu izmantotas samērīgi, noregulējuma iestādēm vajadzētu būt iespējai ņemt vērā katra atsevišķā gadījuma apstākļus un attiecīgi noteikt apturēšanas apmēru. Turklāt tām vajadzētu būt iespējai atļaut konkrētus maksājumus – jo īpaši, bet ne tikai – attiecīgās iestādes vai vienības administratīvo izdevumu segšanai, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Vajadzētu būt iespējai apturēšanas pilnvaras piemērot arī atbilstīgiem noguldījumiem. Noregulējuma iestādēm tomēr būtu rūpīgi jāizvērtē, cik atbilstīgi ir minētās pilnvaras piemērot konkrētiem atbilstīgiem noguldījumiem, jo īpaši segtajiem noguldījumiem, kurus tur fiziskas personas un mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, un būtu jāizvērtē risks, vai apturēšanas piemērošana šādiem noguldījumiem neradītu nopietnus finanšu tirgus darbības traucējumus. Ja pilnvaras apturēt atsevišķas līgumsaistības tiek īstenotas attiecībā uz segtajiem noguldījumiem, minētos noguldījumus nevajadzētu uzskatīt par nepieejamiem noguldījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (10) nolūkos. Lai nodrošinātu to, ka apturēšanas laikposmā noguldītājiem nerodas finansiālas grūtības, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt, ka tiem tiek atļauts reizi dienā izņemt konkrētu naudas summu.

| (29) | Apturēšanas laikposmā noregulējuma iestādēm, cita starpā pamatojoties uz iestādes vai vienības noregulējuma plānu, arī būtu jāapsver iespēja, ka iestādei vai vienībai tomēr netiek piemērots noregulējums, bet gan tā vietā tā tiek likvidēta saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Šādos gadījumos noregulējuma iestādēm būtu jānosaka pasākumi, ko tās uzskata par atbilstošiem, lai panāktu pienācīgu koordināciju ar attiecīgajām valsts iestādēm un lai nodrošinātu, ka ar apturēšanu netiek apgrūtināta likvidācijas procesa efektivitāte. |
| --- | --- |

(29)

Apturēšanas laikposmā noregulējuma iestādēm, cita starpā pamatojoties uz iestādes vai vienības noregulējuma plānu, arī būtu jāapsver iespēja, ka iestādei vai vienībai tomēr netiek piemērots noregulējums, bet gan tā vietā tā tiek likvidēta saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Šādos gadījumos noregulējuma iestādēm būtu jānosaka pasākumi, ko tās uzskata par atbilstošiem, lai panāktu pienācīgu koordināciju ar attiecīgajām valsts iestādēm un lai nodrošinātu, ka ar apturēšanu netiek apgrūtināta likvidācijas procesa efektivitāte.

| (30) | Pilnvaras apturēt maksājuma vai piegādes saistības nebūtu jāpiemēro saistībām pret sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, pret centrālām bankām, autorizētiem centrālajiem darījuma partneriem (CCP) vai Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādes (EVTI) atzītiem trešo valstu CCP. Direktīva 98/26/EK mazina risku, kas saistīts ar dalību maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās, jo īpaši mazinot traucējumus šādas sistēmas dalībnieka maksātnespējas gadījumā. Lai nodrošinātu to, ka minētie aizsardzības pasākumi tiek atbilstoši piemēroti krīzes situācijās, vienlaikus saglabājot atbilstošu noteiktību maksājumu un vērtspapīru sistēmu pārvaldītājiem un citiem tirgus dalībniekiem, Direktīva 2014/59/ES būtu jāgroza, lai paredzētu, ka krīzes novēršanas pasākumu, saistību apturēšanu saskaņā ar 33.a pantu vai krīzes vadības pasākumu vien nevajadzētu uzskatīt par maksātnespējas procedūru Direktīvā 98/26/EK minētajā nozīmē ar nosacījumu, ka tiek turpināta līgumā paredzēto pamatpienākumu pildīšana. Tomēr Direktīvai 2014/59/ES nekādi nebūtu jāskar Direktīvā 98/26/EK noteiktās sistēmas darbību vai tiesības uz tajā pašā direktīvā garantēto nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(30)

Pilnvaras apturēt maksājuma vai piegādes saistības nebūtu jāpiemēro saistībām pret sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, pret centrālām bankām, autorizētiem centrālajiem darījuma partneriem (CCP) vai Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādes (EVTI) atzītiem trešo valstu CCP. Direktīva 98/26/EK mazina risku, kas saistīts ar dalību maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās, jo īpaši mazinot traucējumus šādas sistēmas dalībnieka maksātnespējas gadījumā. Lai nodrošinātu to, ka minētie aizsardzības pasākumi tiek atbilstoši piemēroti krīzes situācijās, vienlaikus saglabājot atbilstošu noteiktību maksājumu un vērtspapīru sistēmu pārvaldītājiem un citiem tirgus dalībniekiem, Direktīva 2014/59/ES būtu jāgroza, lai paredzētu, ka krīzes novēršanas pasākumu, saistību apturēšanu saskaņā ar 33.a pantu vai krīzes vadības pasākumu vien nevajadzētu uzskatīt par maksātnespējas procedūru Direktīvā 98/26/EK minētajā nozīmē ar nosacījumu, ka tiek turpināta līgumā paredzēto pamatpienākumu pildīšana. Tomēr Direktīvai 2014/59/ES nekādi nebūtu jāskar Direktīvā 98/26/EK noteiktās sistēmas darbību vai tiesības uz tajā pašā direktīvā garantēto nodrošinājumu.

| (31) | Efektīva noregulējuma būtisks aspekts ir nodrošināt to, lai tad, kad Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētām iestādēm vai vienībām sāk piemērot noregulējumu, to finanšu līgumu darījumu partneri nevarētu izbeigt savas pozīcijas, pamatojoties tikai uz to, ka minētajām iestādēm vai vienībām sāk piemērot noregulējumu. Turklāt noregulējuma iestādēm vajadzētu būt pilnvarām apturēt līgumā ar noregulējamo iestādi paredzētus maksājuma vai piegādes pienākumus, un tām vajadzētu būt pilnvarām uz ierobežotu laiku ierobežot darījumu partneru tiesības likvidēt, paātrināt vai kā citādi izbeigt finanšu līgumus. Minētās prasības tieši neattiecas uz līgumiem saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem. Ja nav regulatīva pārrobežu atzīšanas režīma, dalībvalstīm vajadzētu prasīt Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētajām iestādēm un vienībām attiecīgajos finanšu līgumos iekļaut līguma noteikumu, ar ko atzīst, ka līgumam var tikt piemērotas noregulējuma iestāžu īstenotas pilnvaras apturēt noteiktus maksājuma vai piegādes pienākumus, ierobežot nodrošinājuma tiesību īstenošanu vai uz laiku apturēt izbeigšanas tiesības, un noteikt, ka ir saistošas 68. panta prasības tā, it kā finanšu līgums būtu reglamentēts ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Šāds pienākums būtu jāparedz tikai tik lielā mērā, ciktāl attiecīgais līgums ir minēto noteikumu darbības jomā. Tādēļ attiecībā uz 33.a, 69., 70. un 71. pantu pienākums iekļaut līguma klauzulu nav, piemēram, līgumos ar centrālajiem darījumu partneriem vai sistēmu operatoriem, kas noteikti Direktīvas 98/26/EK - kā tā grozīta ar šo direktīvu - nolūkos, jo attiecībā uz šādiem līgumiem, pat ja tos reglamentē ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, noregulējuma iestādēm ar minētajiem pantiem nav dotas pilnvaras. |
| --- | --- |

(31)

Efektīva noregulējuma būtisks aspekts ir nodrošināt to, lai tad, kad Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētām iestādēm vai vienībām sāk piemērot noregulējumu, to finanšu līgumu darījumu partneri nevarētu izbeigt savas pozīcijas, pamatojoties tikai uz to, ka minētajām iestādēm vai vienībām sāk piemērot noregulējumu. Turklāt noregulējuma iestādēm vajadzētu būt pilnvarām apturēt līgumā ar noregulējamo iestādi paredzētus maksājuma vai piegādes pienākumus, un tām vajadzētu būt pilnvarām uz ierobežotu laiku ierobežot darījumu partneru tiesības likvidēt, paātrināt vai kā citādi izbeigt finanšu līgumus. Minētās prasības tieši neattiecas uz līgumiem saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem. Ja nav regulatīva pārrobežu atzīšanas režīma, dalībvalstīm vajadzētu prasīt Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētajām iestādēm un vienībām attiecīgajos finanšu līgumos iekļaut līguma noteikumu, ar ko atzīst, ka līgumam var tikt piemērotas noregulējuma iestāžu īstenotas pilnvaras apturēt noteiktus maksājuma vai piegādes pienākumus, ierobežot nodrošinājuma tiesību īstenošanu vai uz laiku apturēt izbeigšanas tiesības, un noteikt, ka ir saistošas 68. panta prasības tā, it kā finanšu līgums būtu reglamentēts ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Šāds pienākums būtu jāparedz tikai tik lielā mērā, ciktāl attiecīgais līgums ir minēto noteikumu darbības jomā. Tādēļ attiecībā uz 33.a, 69., 70. un 71. pantu pienākums iekļaut līguma klauzulu nav, piemēram, līgumos ar centrālajiem darījumu partneriem vai sistēmu operatoriem, kas noteikti Direktīvas 98/26/EK - kā tā grozīta ar šo direktīvu - nolūkos, jo attiecībā uz šādiem līgumiem, pat ja tos reglamentē ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, noregulējuma iestādēm ar minētajiem pantiem nav dotas pilnvaras.

| (32) | Iestāžu vai ieguldījumu brokeru sabiedrību konkrētu saistību izslēgšana no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas vai no pilnvarām apturēt noteiktus maksājuma vai piegādes pienākumus, ierobežot nodrošinājuma tiesību īstenošanu vai uz laiku apturēt izbeigšanas tiesības, kā noteikts Direktīvā 2014/59/ES, būtu arī jāattiecas uz saistībām attiecībā uz centrālajiem darījuma partneriem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, un trešo valstu centrālajiem darījuma partneriem, kurus atzinusi EVTI. |
| --- | --- |

(32)

Iestāžu vai ieguldījumu brokeru sabiedrību konkrētu saistību izslēgšana no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas vai no pilnvarām apturēt noteiktus maksājuma vai piegādes pienākumus, ierobežot nodrošinājuma tiesību īstenošanu vai uz laiku apturēt izbeigšanas tiesības, kā noteikts Direktīvā 2014/59/ES, būtu arī jāattiecas uz saistībām attiecībā uz centrālajiem darījuma partneriem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, un trešo valstu centrālajiem darījuma partneriem, kurus atzinusi EVTI.

| (33) | Lai nodrošinātu vienotu izpratni par dažādos tiesību aktos izmantotajiem terminiem, ir lietderīgi Direktīvā 98/26/EK iekļaut definīcijas un koncepcijas, kas ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (11) attiecībā uz “centrālo darījumu partneri” jeb “CCP” un “dalībnieku”. |
| --- | --- |

(33)

Lai nodrošinātu vienotu izpratni par dažādos tiesību aktos izmantotajiem terminiem, ir lietderīgi Direktīvā 98/26/EK iekļaut definīcijas un koncepcijas, kas ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (11) attiecībā uz “centrālo darījumu partneri” jeb “CCP” un “dalībnieku”.

| (34) | Direktīva 98/26/EK mazina risku, kas saistīts ar iestāžu un citu vienību dalību maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās, jo īpaši mazinot traucējumus šādas sistēmas dalībnieka maksātnespējas gadījumā. Minētās direktīvas 7. apsvērumā precizēts, ka dalībvalstīm ir iespēja piemērot minētās direktīvas noteikumus savām iestādēm, kas tieši piedalās sistēmās, kuras reglamentē ar trešo valstu tiesību aktiem, un nodrošinājumam, kas sniegts sakarā ar dalību šādās sistēmās. Ņemot vērā dažu ar trešo valstu tiesību aktiem reglamentēto sistēmu vispārējo lielumu un darbību un vienību, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, pastiprinātu dalību šādās sistēmās, Komisijai būtu jāpārskata, kā dalībvalstis piemēro minētās direktīvas 7. apsvērumā paredzēto iespēju, un jāizvērtē vajadzība minētajā direktīvā izdarīt jebkādus turpmākus grozījumus attiecībā uz šādām sistēmām. |
| --- | --- |

(34)

Direktīva 98/26/EK mazina risku, kas saistīts ar iestāžu un citu vienību dalību maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās, jo īpaši mazinot traucējumus šādas sistēmas dalībnieka maksātnespējas gadījumā. Minētās direktīvas 7. apsvērumā precizēts, ka dalībvalstīm ir iespēja piemērot minētās direktīvas noteikumus savām iestādēm, kas tieši piedalās sistēmās, kuras reglamentē ar trešo valstu tiesību aktiem, un nodrošinājumam, kas sniegts sakarā ar dalību šādās sistēmās. Ņemot vērā dažu ar trešo valstu tiesību aktiem reglamentēto sistēmu vispārējo lielumu un darbību un vienību, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, pastiprinātu dalību šādās sistēmās, Komisijai būtu jāpārskata, kā dalībvalstis piemēro minētās direktīvas 7. apsvērumā paredzēto iespēju, un jāizvērtē vajadzība minētajā direktīvā izdarīt jebkādus turpmākus grozījumus attiecībā uz šādām sistēmām.

| (35) | Lai varētu efektīvi piemērot pilnvaras samazināt, norakstīt vai konvertēt pašu kapitāla posteņus, nepārkāpjot kreditoru aizsardzības pasākumus saskaņā ar šo direktīvu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka prasījumi, kas izriet no pašu kapitāla posteņiem, parastajā maksātnespējas procedūrā ierindojas pēc jebkuriem citiem subordinētajiem prasījumiem. Instrumenti, kas tikai daļēji ir atzīti kā pašu kapitāls, joprojām būtu jāuzskata par prasījumiem, kas izriet no pašu kapitāla, attiecībā uz visu to summu. Daļēja atzīšana varētu būt rezultāts, piemēram, tam, ka ir piemērotas tiesības saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus, un tādējādi instruments daļēji netiek atzīts, vai tam, ka ir piemērots amortizācijas kalendārs, kas Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēts otrā līmeņa kapitāla instrumentiem. |
| --- | --- |

(35)

Lai varētu efektīvi piemērot pilnvaras samazināt, norakstīt vai konvertēt pašu kapitāla posteņus, nepārkāpjot kreditoru aizsardzības pasākumus saskaņā ar šo direktīvu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka prasījumi, kas izriet no pašu kapitāla posteņiem, parastajā maksātnespējas procedūrā ierindojas pēc jebkuriem citiem subordinētajiem prasījumiem. Instrumenti, kas tikai daļēji ir atzīti kā pašu kapitāls, joprojām būtu jāuzskata par prasījumiem, kas izriet no pašu kapitāla, attiecībā uz visu to summu. Daļēja atzīšana varētu būt rezultāts, piemēram, tam, ka ir piemērotas tiesības saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus, un tādējādi instruments daļēji netiek atzīts, vai tam, ka ir piemērots amortizācijas kalendārs, kas Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēts otrā līmeņa kapitāla instrumentiem.

| (36) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, paredzēt vienotus noteikumus atveseļošanas un noregulējuma režīmam iestādēm un vienībām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, paredzēt vienotus noteikumus atveseļošanas un noregulējuma režīmam iestādēm un vienībām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (37) | Lai dalībvalstīm atvēlētu pienācīgu laiku šīs direktīvas transponēšanai un piemērošanai to tiesību aktos, tām būtu jādod astoņpadsmit mēneši no tās spēkā stāšanās dienas. Tomēr šīs direktīvas noteikumi par publiskošanu būtu jāpiemēro no 2024. gada 1. janvāra, lai nodrošinātu, ka iestādēm un vienībām visā Savienībā tiek dots pienācīgs laikposms, lai noteiktā kārtībā panāktu prasīto MREL līmeni, |
| --- | --- |

(37)

Lai dalībvalstīm atvēlētu pienācīgu laiku šīs direktīvas transponēšanai un piemērošanai to tiesību aktos, tām būtu jādod astoņpadsmit mēneši no tās spēkā stāšanās dienas. Tomēr šīs direktīvas noteikumi par publiskošanu būtu jāpiemēro no 2024. gada 1. janvāra, lai nodrošinātu, ka iestādēm un vienībām visā Savienībā tiek dots pienācīgs laikposms, lai noteiktā kārtībā panāktu prasīto MREL līmeni,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 2014/59/ES

Direktīvu 2014/59/ES groza šādi:

| 1) | direktīvas 2. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | punkta 5. apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “5) | “meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 16. apakšpunktā, un, lai šā punkta 83.b) apakšpunkta b) punktā minētajām noregulējuma grupām piemērotu šīs direktīvas 7., 12., 17., 18., 45.–45.m, 59.–62., 91. un 92. pantu, attiecīgi un pēc vajadzības ietver kredītiestādes, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, pašu centrālo iestādi un tās attiecīgos meitasuzņēmumus, ņemot vērā veidu, kādā šādas noregulējuma grupas pilda šīs direktīvas 45.e panta 3. punktu; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 2. panta 1. punktu groza šādi:

a)

punkta 5. apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“5)

“meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 16. apakšpunktā, un, lai šā punkta 83.b) apakšpunkta b) punktā minētajām noregulējuma grupām piemērotu šīs direktīvas 7., 12., 17., 18., 45.–45.m, 59.–62., 91. un 92. pantu, attiecīgi un pēc vajadzības ietver kredītiestādes, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, pašu centrālo iestādi un tās attiecīgos meitasuzņēmumus, ņemot vērā veidu, kādā šādas noregulējuma grupas pilda šīs direktīvas 45.e panta 3. punktu;

| 5.a) | “svarīgs meitasuzņēmums” ir svarīgs meitasuzņēmums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 135) apakšpunktā minēto definīciju;”; |
| --- | --- |

5.a)

“svarīgs meitasuzņēmums” ir svarīgs meitasuzņēmums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 135) apakšpunktā minēto definīciju;”;

| b) | iekļauj šādu punktu:






  “68.a) | “pirmā līmeņa pamata kapitāls” ir pirmā līmeņa pamata kapitāls, kā aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 50. pantu;”; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“68.a)

“pirmā līmeņa pamata kapitāls” ir pirmā līmeņa pamata kapitāls, kā aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 50. pantu;”;

| c) | panta 70. punktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamas saistības;”; |
| --- | --- |

c)

panta 70. punktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamas saistības;”;

| d) | panta 71. punktu aizstāj ar šādiem:






  “71) | “iekšēji rekapitalizējamas saistības” ir 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētas iestādes vai vienības saistības un kapitāla instrumenti, kas nav kvalificējami kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumenti, pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa instrumenti un kas nav izslēgti no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas jomas saskaņā ar 44. panta 2. punktu;”; |
| --- | --- | --- |

d)

panta 71. punktu aizstāj ar šādiem:

“71)

“iekšēji rekapitalizējamas saistības” ir 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētas iestādes vai vienības saistības un kapitāla instrumenti, kas nav kvalificējami kā pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumenti, pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa instrumenti un kas nav izslēgti no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas jomas saskaņā ar 44. panta 2. punktu;”;

| 71.a) | “atbilstīgās saistības” ir iekšēji rekapitalizējamas saistības, kas atbilst attiecīgi šīs direktīvas 45.b panta vai 45.f panta 2. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, un otrā līmeņa kapitāla instrumenti, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem; |
| --- | --- |

71.a)

“atbilstīgās saistības” ir iekšēji rekapitalizējamas saistības, kas atbilst attiecīgi šīs direktīvas 45.b panta vai 45.f panta 2. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, un otrā līmeņa kapitāla instrumenti, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem;

| 71.b) | “subordinēti atbilstīgie instrumenti” ir instrumenti, kas atbilst visiem nosacījumiem, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā, izņemot minētās Regulas 72.b panta 3)–5) punktu;”; |
| --- | --- |

71.b)

“subordinēti atbilstīgie instrumenti” ir instrumenti, kas atbilst visiem nosacījumiem, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā, izņemot minētās Regulas 72.b panta 3)–5) punktu;”;

| e) | iekļauj šādus punktus:






  “83.a) | “noregulējuma vienība” ir:






  a) | juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ko noregulējuma iestāde saskaņā ar 12. pantu ir noteikusi par vienību, attiecībā uz kuru noregulējuma plānā ir paredzēta noregulējuma darbība; vai |
| --- | --- | --- | --- |

e)

iekļauj šādus punktus:

“83.a)

“noregulējuma vienība” ir:

a)

juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ko noregulējuma iestāde saskaņā ar 12. pantu ir noteikusi par vienību, attiecībā uz kuru noregulējuma plānā ir paredzēta noregulējuma darbība; vai

| b) | iestāde, kura neietilpst grupā, kam piemēro konsolidētu uzraudzību, ievērojot Direktīvas 2013/36/ES 111. un 112. pantu, un attiecībā uz kuru noregulējuma plānā, kurš izstrādāts, ievērojot šīs direktīvas 10. pantu, ir paredzēta noregulējuma darbība; |
| --- | --- |

b)

iestāde, kura neietilpst grupā, kam piemēro konsolidētu uzraudzību, ievērojot Direktīvas 2013/36/ES 111. un 112. pantu, un attiecībā uz kuru noregulējuma plānā, kurš izstrādāts, ievērojot šīs direktīvas 10. pantu, ir paredzēta noregulējuma darbība;

| 83.b) | “noregulējuma grupa” ir:






  a) | noregulējuma vienība un tās meitasuzņēmumi, kuri:






  i) | paši nav noregulējuma vienības; |
| --- | --- | --- | --- |

83.b)

“noregulējuma grupa” ir:

a)

noregulējuma vienība un tās meitasuzņēmumi, kuri:

i)

paši nav noregulējuma vienības;

| ii) | nav citu noregulējuma vienību meitasuzņēmumi; vai |
| --- | --- |

ii)

nav citu noregulējuma vienību meitasuzņēmumi; vai

| iii) | nav vienības, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī un kas saskaņā ar noregulējuma plānu nav iekļautas noregulējuma grupā, un to meitasuzņēmumi; vai |
| --- | --- |

iii)

nav vienības, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī un kas saskaņā ar noregulējuma plānu nav iekļautas noregulējuma grupā, un to meitasuzņēmumi; vai

| b) | kredītiestādes, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, un pati centrālā iestāde, ja vismaz viena no minētajām kredītiestādēm vai centrālā iestāde ir noregulējuma vienība, un to attiecīgie meitasuzņēmumi; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādes, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, un pati centrālā iestāde, ja vismaz viena no minētajām kredītiestādēm vai centrālā iestāde ir noregulējuma vienība, un to attiecīgie meitasuzņēmumi;

| 83.c) | “globāli sistēmiski nozīmīga iestāde” jeb “G-SNI” ir G-SNI, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 133) apakšpunktā;”; |
| --- | --- |

83.c)

“globāli sistēmiski nozīmīga iestāde” jeb “G-SNI” ir G-SNI, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 133) apakšpunktā;”;

| f) | pievieno šādu punktu:






  “109) | “apvienoto rezervju prasība” ir apvienoto rezervju prasība saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minēto definīciju.”; |
| --- | --- | --- |

f)

pievieno šādu punktu:

“109)

“apvienoto rezervju prasība” ir apvienoto rezervju prasība saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minēto definīciju.”;

| 2) | direktīvas 10. pantu groza šādi:






  a) | panta 6. punktam pievieno šādas daļas:
  “Šā punkta pirmajā daļā minēto pārskatīšanu veic pēc noregulējuma darbību vai 59. pantā minēto pilnvaru īstenošanas.
  Nosakot šā panta 7. punkta o) un p) apakšpunktā minētos termiņus apstākļos, kas minēti šā punkta trešajā daļā, noregulējuma iestāde ņem vērā termiņu, kādā jānodrošina atbilstība Direktīvas 2013/36/ES 104.b pantā minētajai prasībai.”; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 10. pantu groza šādi:

a)

panta 6. punktam pievieno šādas daļas:

“Šā punkta pirmajā daļā minēto pārskatīšanu veic pēc noregulējuma darbību vai 59. pantā minēto pilnvaru īstenošanas.

Nosakot šā panta 7. punkta o) un p) apakšpunktā minētos termiņus apstākļos, kas minēti šā punkta trešajā daļā, noregulējuma iestāde ņem vērā termiņu, kādā jānodrošina atbilstība Direktīvas 2013/36/ES 104.b pantā minētajai prasībai.”;

| b) | panta 7. punkta o) un p) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “o) | 45.e un 45.f pantā minētās prasības un termiņu minētā līmeņa sasniegšanai saskaņā ar 45.m pantu; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 7. punkta o) un p) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“o)

45.e un 45.f pantā minētās prasības un termiņu minētā līmeņa sasniegšanai saskaņā ar 45.m pantu;

| p) | ja noregulējuma iestāde piemēro 45.b panta 4., 5. vai 7. punktu, termiņu noregulējuma vienības atbilstības panākšanai saskaņā ar 45.m pantu;”; |
| --- | --- |

p)

ja noregulējuma iestāde piemēro 45.b panta 4., 5. vai 7. punktu, termiņu noregulējuma vienības atbilstības panākšanai saskaņā ar 45.m pantu;”;

| 3) | direktīvas 12. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Dalībvalstis nodrošina, ka grupas līmeņa noregulējuma iestādes kopā ar meitasuzņēmumu noregulējuma iestādēm izstrādā grupas noregulējuma plānus, iepriekš apspriežoties ar nozīmīgo filiāļu noregulējuma iestādēm, ciktāl tas attiecas uz attiecīgo nozīmīgo filiāli. Grupas noregulējuma plānā nosaka noregulējuma pasākumus, kas jāveic attiecībā uz:






  a) | Savienības mātesuzņēmumu; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

direktīvas 12. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina, ka grupas līmeņa noregulējuma iestādes kopā ar meitasuzņēmumu noregulējuma iestādēm izstrādā grupas noregulējuma plānus, iepriekš apspriežoties ar nozīmīgo filiāļu noregulējuma iestādēm, ciktāl tas attiecas uz attiecīgo nozīmīgo filiāli. Grupas noregulējuma plānā nosaka noregulējuma pasākumus, kas jāveic attiecībā uz:

a)

Savienības mātesuzņēmumu;

| b) | grupas sastāvā esošiem meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- |

b)

grupas sastāvā esošiem meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā;

| c) | 1. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētajām vienībām; un |
| --- | --- |

c)

1. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētajām vienībām; un

| d) | ievērojot VI sadaļu – grupas sastāvā esošiem meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības. |
| --- | --- |

d)

ievērojot VI sadaļu – grupas sastāvā esošiem meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības.

Saskaņā ar pirmajā daļā minētajiem pasākumiem noregulējuma plānā katrai grupai nosaka noregulējuma vienības un noregulējuma grupas.”;

| b) | panta 3. punktu groza šādi:






  i) | punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “a) | ir izklāstītas noregulējuma darbības, ko plānots veikt attiecībā uz noregulējuma vienībām 10. panta 3. punktā minētajos scenārijos, un minēto noregulējuma darbību ietekme uz citām 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajām grupas vienībām, mātesuzņēmumu un meitasiestādēm; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 3. punktu groza šādi:

i)

punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“a)

ir izklāstītas noregulējuma darbības, ko plānots veikt attiecībā uz noregulējuma vienībām 10. panta 3. punktā minētajos scenārijos, un minēto noregulējuma darbību ietekme uz citām 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajām grupas vienībām, mātesuzņēmumu un meitasiestādēm;

| aa) | ja grupa sastāv no vairāk nekā vienas noregulējuma grupas, ir izklāstītas noregulējuma darbības, kas plānotas attiecībā uz katras noregulējuma grupas noregulējuma vienībām, un minēto darbību ietekme uz:






  i) | citām grupas vienībām, kas pieder pie tās pašas noregulējuma grupas; |
| --- | --- | --- |

aa)

ja grupa sastāv no vairāk nekā vienas noregulējuma grupas, ir izklāstītas noregulējuma darbības, kas plānotas attiecībā uz katras noregulējuma grupas noregulējuma vienībām, un minēto darbību ietekme uz:

i)

citām grupas vienībām, kas pieder pie tās pašas noregulējuma grupas;

| ii) | citām noregulējuma grupām; |
| --- | --- |

ii)

citām noregulējuma grupām;

| b) | ir izvērtēts, kādā mērā attiecībā uz noregulējuma vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, varētu saskaņotā veidā piemērot noregulējuma instrumentus un izmantot noregulējuma pilnvaras, tostarp pasākumus, kuri ļautu trešai personai iegādāties visu grupu vai atsevišķas darbības jomas, darbības, ko veic vairākas grupas vienības, vai atsevišķas grupas vienības vai noregulējuma grupas, un ir konstatēti iespējamie šķēršļi saskaņotam noregulējumam;”; |
| --- | --- |

b)

ir izvērtēts, kādā mērā attiecībā uz noregulējuma vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, varētu saskaņotā veidā piemērot noregulējuma instrumentus un izmantot noregulējuma pilnvaras, tostarp pasākumus, kuri ļautu trešai personai iegādāties visu grupu vai atsevišķas darbības jomas, darbības, ko veic vairākas grupas vienības, vai atsevišķas grupas vienības vai noregulējuma grupas, un ir konstatēti iespējamie šķēršļi saskaņotam noregulējumam;”;

| ii) | punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | ir izklāstītas jebkādas šajā direktīvā neminētas papildu darbības, kuras attiecīgās noregulējuma iestādes plāno veikt attiecībā uz katrā noregulējuma grupā ietilpstošām vienībām;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

ir izklāstītas jebkādas šajā direktīvā neminētas papildu darbības, kuras attiecīgās noregulējuma iestādes plāno veikt attiecībā uz katrā noregulējuma grupā ietilpstošām vienībām;”;

| 4) | direktīvas 13. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Ja grupa sastāv no vairāk nekā vienas noregulējuma grupas, plānošanu par noregulējuma darbībām, kā minēts12. panta 3. punkta aa) apakšpunktā, ietver kopīgā lēmumā, kā minēts šā punkta pirmajā daļā.”; |
| --- | --- | --- |

4)

direktīvas 13. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“Ja grupa sastāv no vairāk nekā vienas noregulējuma grupas, plānošanu par noregulējuma darbībām, kā minēts12. panta 3. punkta aa) apakšpunktā, ietver kopīgā lēmumā, kā minēts šā punkta pirmajā daļā.”;

| b) | panta 6. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja noregulējuma iestādes četru mēnešu laikā nepieņem kopīgu lēmumu, katra noregulējuma iestāde, kas ir atbildīga par kādu meitasuzņēmumu un kas nepiekrīt grupas noregulējuma plānam, pati pieņem lēmumu un attiecīgā gadījumā nosaka noregulējuma vienību un izstrādā un uztur noregulējuma plānu noregulējuma grupai, kura sastāv no tās jurisdikcijā esošām vienībām. Nepiekrītošās noregulējuma iestādes ikvienu savu atsevišķo lēmumu pienācīgi pamato, izklāsta iemeslus, kādēļ tās iebilst pret ierosināto grupas noregulējuma plānu, un ņem vērā pārējo noregulējuma iestāžu un kompetento iestāžu viedokļus un atrunas. Katra noregulējuma iestāde par savu lēmumu informē pārējos noregulējuma kolēģijas dalībniekus.”; |
| --- | --- |

b)

panta 6. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Ja noregulējuma iestādes četru mēnešu laikā nepieņem kopīgu lēmumu, katra noregulējuma iestāde, kas ir atbildīga par kādu meitasuzņēmumu un kas nepiekrīt grupas noregulējuma plānam, pati pieņem lēmumu un attiecīgā gadījumā nosaka noregulējuma vienību un izstrādā un uztur noregulējuma plānu noregulējuma grupai, kura sastāv no tās jurisdikcijā esošām vienībām. Nepiekrītošās noregulējuma iestādes ikvienu savu atsevišķo lēmumu pienācīgi pamato, izklāsta iemeslus, kādēļ tās iebilst pret ierosināto grupas noregulējuma plānu, un ņem vērā pārējo noregulējuma iestāžu un kompetento iestāžu viedokļus un atrunas. Katra noregulējuma iestāde par savu lēmumu informē pārējos noregulējuma kolēģijas dalībniekus.”;

| 5) | direktīvas 16. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Grupu uzskata par noregulējamu, ja noregulējuma iestādēm tas ir paveicams un ja ir ticams, ka grupas vienības ir iespējams vai nu likvidēt saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, vai minēto grupu noregulēt, attiecībā uz minētās grupas noregulējuma vienībām izmantojot noregulējuma instrumentus un pilnvaras tā, lai maksimāli izvairītos no ievērojami negatīvas ietekmes uz to dalībvalstu, kurās grupas vienības vai filiāles atrodas, vai citu dalībvalstu, vai Savienības finanšu sistēmu, tostarp no plašākas finansiālās nestabilitātes vai sistēmiska mēroga notikumiem, ar mērķi nodrošināt minēto grupas vienību kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību, piemēram, ja ir viegli tās laikus nodalīt, vai ar citiem līdzekļiem.
  Ikreiz, kad tiek uzskatīts, ka grupu nav iespējams noregulēt, grupas līmeņa noregulējuma iestādes par to laikus informē EBI.”; |
| --- | --- | --- |

5)

direktīvas 16. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Grupu uzskata par noregulējamu, ja noregulējuma iestādēm tas ir paveicams un ja ir ticams, ka grupas vienības ir iespējams vai nu likvidēt saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, vai minēto grupu noregulēt, attiecībā uz minētās grupas noregulējuma vienībām izmantojot noregulējuma instrumentus un pilnvaras tā, lai maksimāli izvairītos no ievērojami negatīvas ietekmes uz to dalībvalstu, kurās grupas vienības vai filiāles atrodas, vai citu dalībvalstu, vai Savienības finanšu sistēmu, tostarp no plašākas finansiālās nestabilitātes vai sistēmiska mēroga notikumiem, ar mērķi nodrošināt minēto grupas vienību kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību, piemēram, ja ir viegli tās laikus nodalīt, vai ar citiem līdzekļiem.

Ikreiz, kad tiek uzskatīts, ka grupu nav iespējams noregulēt, grupas līmeņa noregulējuma iestādes par to laikus informē EBI.”;

| b) | pievieno šādu punktu:

  “4.   Dalībvalstis nodrošina, ka, ja grupa sastāv no vairāk nekā vienas noregulējuma grupas, 1. punktā minētās iestādes novērtē katras noregulējuma grupas noregulējamību saskaņā ar šo pantu.
  Šī punkta pirmajā daļā minēto novērtējumu veic papildus visas grupas noregulējamības novērtējumam, un to dara saskaņā ar 13. pantā paredzēto lēmumu pieņemšanas procedūru.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“4.   Dalībvalstis nodrošina, ka, ja grupa sastāv no vairāk nekā vienas noregulējuma grupas, 1. punktā minētās iestādes novērtē katras noregulējuma grupas noregulējamību saskaņā ar šo pantu.

Šī punkta pirmajā daļā minēto novērtējumu veic papildus visas grupas noregulējamības novērtējumam, un to dara saskaņā ar 13. pantā paredzēto lēmumu pieņemšanas procedūru.”;

| 6) | iekļauj šādu pantu:

  “16.a pants
  Pilnvaras aizliegt veikt konkrētas peļņas sadali

  1.   Ja vienība ir situācijā, kurā tā atbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus katrai no Direktīvas 2013/36/ES 141.a panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām prasībām, bet tā neatbilst minētajai apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā minētajām prasībām, kad tās aprēķinātas saskaņā ar šīs direktīvas 45. panta 2. punkta a) apakšpunktu, minētās vienības noregulējuma iestādei ir pilnvaras saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu aizliegt vienībai sadalīt summu, kas pārsniedz maksimālo sadalāmo summu, kura saistīta ar minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (“M-MSS”) un kuru aprēķina saskaņā ar šā panta 4. punktu, veicot jebkuru no šādām darbībām:






  a) | veikt peļņas sadali saistībā ar pirmā līmeņa pamata kapitālu; |
| --- | --- | --- |

6)

iekļauj šādu pantu:

“16.a pants

Pilnvaras aizliegt veikt konkrētas peļņas sadali

1.   Ja vienība ir situācijā, kurā tā atbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus katrai no Direktīvas 2013/36/ES 141.a panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām prasībām, bet tā neatbilst minētajai apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā minētajām prasībām, kad tās aprēķinātas saskaņā ar šīs direktīvas 45. panta 2. punkta a) apakšpunktu, minētās vienības noregulējuma iestādei ir pilnvaras saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu aizliegt vienībai sadalīt summu, kas pārsniedz maksimālo sadalāmo summu, kura saistīta ar minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (“M-MSS”) un kuru aprēķina saskaņā ar šā panta 4. punktu, veicot jebkuru no šādām darbībām:

a)

veikt peļņas sadali saistībā ar pirmā līmeņa pamata kapitālu;

| b) | radīt pienākumu, kas paredz maksāt mainīgu atalgojumu vai diskrecionārus pensiju pabalstus, vai maksāt mainīgu atalgojumu, ja maksāšanas pienākums tika radīts laikā, kad vienība neatbilda apvienoto rezervju prasībai; vai |
| --- | --- |

b)

radīt pienākumu, kas paredz maksāt mainīgu atalgojumu vai diskrecionārus pensiju pabalstus, vai maksāt mainīgu atalgojumu, ja maksāšanas pienākums tika radīts laikā, kad vienība neatbilda apvienoto rezervju prasībai; vai

| c) | veikt maksājumus no pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem. |
| --- | --- |

c)

veikt maksājumus no pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem.

Ja vienība ir pirmajā daļā minētajā situācijā, tā par to nekavējoties paziņo noregulējuma iestādei.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā situācijā vienības noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi bez liekas kavēšanās izvērtē, vai īstenot 1. punktā minētās pilnvaras, ņemot vērā visus šādus elementus:

| a) | neatbilstības iemesls, ilgums un apmērs un tās ietekme uz noregulējamību; |
| --- | --- |

a)

neatbilstības iemesls, ilgums un apmērs un tās ietekme uz noregulējamību;

| b) | vienības finansiālās situācijas attīstība un varbūtība, ka tuvākajā nākotnē tā varētu atbilst 32. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajam nosacījumam; |
| --- | --- |

b)

vienības finansiālās situācijas attīstība un varbūtība, ka tuvākajā nākotnē tā varētu atbilst 32. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajam nosacījumam;

| c) | izredzes, ka vienība pieņemamā termiņā būs spējīga nodrošināt atbilstību 1. punktā minētajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

izredzes, ka vienība pieņemamā termiņā būs spējīga nodrošināt atbilstību 1. punktā minētajām prasībām;

| d) | ja vienība nespēj aizstāt saistības, kuras vairs neatbilst atbilstības vai termiņa kritērijiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b un 72.c pantā vai šīs direktīvas 45.b pantā vai 45.f panta 2. punktā, ja šī nespēja ir specifiska vai tā ir tirgus traucējumu dēļ; |
| --- | --- |

d)

ja vienība nespēj aizstāt saistības, kuras vairs neatbilst atbilstības vai termiņa kritērijiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b un 72.c pantā vai šīs direktīvas 45.b pantā vai 45.f panta 2. punktā, ja šī nespēja ir specifiska vai tā ir tirgus traucējumu dēļ;

| e) | vai 1. punktā minēto pilnvaru īstenošana ir adekvātākais un samērīgākais līdzeklis vienības situācijas risināšanai, ņemot vērā tā iespējamo ietekmi gan uz attiecīgās vienības finansēšanas nosacījumiem, gan uz tās noregulējamību. |
| --- | --- |

e)

vai 1. punktā minēto pilnvaru īstenošana ir adekvātākais un samērīgākais līdzeklis vienības situācijas risināšanai, ņemot vērā tā iespējamo ietekmi gan uz attiecīgās vienības finansēšanas nosacījumiem, gan uz tās noregulējamību.

Noregulējuma iestāde atkārto savu novērtējumu par to, vai īstenot 1. punktā minētās pilnvaras, vismaz katru mēnesi tik ilgi, kamēr vienība joprojām atrodas 1. punktā minētajā situācijā.

3.   Ja noregulējuma iestāde konstatē, ka vienība joprojām ir 1. punktā minētajā situācijā deviņus mēnešus pēc tam, kad vienība ir paziņojusi par šādu situāciju, noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi īsteno 1. punktā minētās pilnvaras, izņemot, ja noregulējuma iestāde pēc izvērtējuma konstatē, ka ir izpildīti vismaz divi no šādiem nosacījumiem:

| a) | neatbilstība ir saistīta ar finanšu tirgu darbības nopietniem traucējumiem, kas izraisa plašu finanšu tirgus spriedzi vairākos finanšu tirgu segmentos; |
| --- | --- |

a)

neatbilstība ir saistīta ar finanšu tirgu darbības nopietniem traucējumiem, kas izraisa plašu finanšu tirgus spriedzi vairākos finanšu tirgu segmentos;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētie traucējumi izraisa ne tikai vienības pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentu cenu svārstību palielināšanos vai vienības izmaksu pieaugumu, bet noved arī pie tirgu pilnīgas vai daļējas slēgšanas, kas liedz vienībai emitēt pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentus minētajos tirgos; |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētie traucējumi izraisa ne tikai vienības pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentu cenu svārstību palielināšanos vai vienības izmaksu pieaugumu, bet noved arī pie tirgu pilnīgas vai daļējas slēgšanas, kas liedz vienībai emitēt pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentus minētajos tirgos;

| c) | šā punkta b) apakšpunktā minēto tirgus slēgšanu novēro ne tikai attiecīgajai vienībai, bet arī vairākām citām vienībām; |
| --- | --- |

c)

šā punkta b) apakšpunktā minēto tirgus slēgšanu novēro ne tikai attiecīgajai vienībai, bet arī vairākām citām vienībām;

| d) | šā punkta a) apakšpunktā minētie traucējumi liedz attiecīgajai vienībai emitēt pašu kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus pietiekamā apjomā, lai novērstu neatbilstību; vai |
| --- | --- |

d)

šā punkta a) apakšpunktā minētie traucējumi liedz attiecīgajai vienībai emitēt pašu kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus pietiekamā apjomā, lai novērstu neatbilstību; vai

| e) | šā panta 1. punktā minēto pilnvaru īstenošana izraisa negatīvu ietekmi uz daļu banku nozares, tādējādi potenciāli apdraudot finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

e)

šā panta 1. punktā minēto pilnvaru īstenošana izraisa negatīvu ietekmi uz daļu banku nozares, tādējādi potenciāli apdraudot finanšu stabilitāti.

Ja tiek piemērots pirmajā daļā minētais izņēmums, noregulējuma iestāde rakstiski paziņo kompetentajai iestādei savu lēmumu un paskaidro savu novērtējumu.

Noregulējuma iestāde katru mēnesi atkārto savu novērtējumu par to, vai ir piemērojams pirmajā daļā minētais izņēmums.

4.   M-MSS aprēķina, reizinot summu, kas aprēķināta saskaņā ar 5. punktu, ar koeficientu, kurš noteikts atbilstīgi 6. punktam. M-MSS samazina par jebkādu summu, kas rodas no jebkuras no 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām.

5.   Summu, ko reizina saskaņā ar 4. punktu, veido:

| a) | pirmā līmeņa pamata kapitālā neietvertā starpposma peļņa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas rodas no šā panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;
  kam pieskaita |
| --- | --- |

a)

pirmā līmeņa pamata kapitālā neietvertā starpposma peļņa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas rodas no šā panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;

kam pieskaita

| b) | pirmā līmeņa pamata kapitālā neietverto gada beigu peļņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas rodas no šā panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;
  no kā atskaita |
| --- | --- |

b)

pirmā līmeņa pamata kapitālā neietverto gada beigu peļņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu, atskaitot jebkādu peļņas sadali vai jebkādu maksājumu, kas rodas no šā panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajām darbībām;

no kā atskaita

| c) | summas, kas būtu maksājamas kā nodokļi, ja tiktu paturēti šā punkta a) un b) apakšpunktā norādītie posteņi. |
| --- | --- |

c)

summas, kas būtu maksājamas kā nodokļi, ja tiktu paturēti šā punkta a) un b) apakšpunktā norādītie posteņi.

6.   Koeficientu, kas minēts 4. punktā, nosaka šādi:

| a) | koeficients ir 0, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu jebkādas prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības pirmās (t. i., zemākās) kvartiles robežās; |
| --- | --- |

a)

koeficients ir 0, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu jebkādas prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības pirmās (t. i., zemākās) kvartiles robežās;

| b) | koeficients ir 0,2, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu jebkādas prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības otrās kvartiles robežās; |
| --- | --- |

b)

koeficients ir 0,2, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu jebkādas prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības otrās kvartiles robežās;

| c) | koeficients ir 0,4, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības trešās kvartiles robežās; |
| --- | --- |

c)

koeficients ir 0,4, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības trešās kvartiles robežās;

| d) | koeficients ir 0,6, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības ceturtās (t. i., augstākās) kvartiles robežās. |
| --- | --- |

d)

koeficients ir 0,6, ja vienības uzturētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ko neizmanto, lai izpildītu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā, un kas izteikts kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, ir apvienoto rezervju prasības ceturtās (t. i., augstākās) kvartiles robežās.

Apvienoto rezervju prasības katras kvartiles zemāko un augstāko robežu aprēķina šādi:

Formula

Formula

kur “Qn
  ” = attiecīgās kvartiles kārtas numurs.”;

| 7) | direktīvas 17. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja, ievērojot vienības noregulējamības novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 15. un 16. pantu, noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi konstatē, ka pastāv būtiski šķēršļi minētās vienības noregulējamībai, minētā noregulējuma iestāde rakstiski paziņo šo konstatējumu attiecīgajai vienībai, kompetentajai iestādei un noregulējuma iestādēm jurisdikcijās, kurās atrodas nozīmīgas filiāles.”; |
| --- | --- | --- |

7)

direktīvas 17. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja, ievērojot vienības noregulējamības novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 15. un 16. pantu, noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi konstatē, ka pastāv būtiski šķēršļi minētās vienības noregulējamībai, minētā noregulējuma iestāde rakstiski paziņo šo konstatējumu attiecīgajai vienībai, kompetentajai iestādei un noregulējuma iestādēm jurisdikcijās, kurās atrodas nozīmīgas filiāles.”;

| b) | panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “3.   Četru mēnešu laikā no dienas, kad saņemts saskaņā ar 1. punktu sniegts paziņojums, vienība ierosina noregulējuma iestādei iespējamos pasākumus paziņojumā norādīto būtisko šķēršļu pārvarēšanai vai novēršanai.
  Divu nedēļu laikā no dienas, kad saņemts saskaņā ar šā panta 1. punktu sniegts paziņojums, vienība ierosina noregulējuma iestādei iespējamos pasākumus un to īstenošanas termiņus, ar kuriem nodrošina, ka vienība atbilst šīs direktīvas 45.e vai 45.f pantam un apvienoto rezervju prasībai, ja būtisks šķērslis noregulējamībai radies jebkuras šādas situācijas dēļ:






  a) | vienība atbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus katrai no Direktīvas 2013/36/ES 141.a panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām prasībām, bet tā neatbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā minētajām prasībām, kad tās aprēķinātas saskaņā ar šīs direktīvas 45. panta 2. punkta a) apakšpunktu; vai |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Četru mēnešu laikā no dienas, kad saņemts saskaņā ar 1. punktu sniegts paziņojums, vienība ierosina noregulējuma iestādei iespējamos pasākumus paziņojumā norādīto būtisko šķēršļu pārvarēšanai vai novēršanai.

Divu nedēļu laikā no dienas, kad saņemts saskaņā ar šā panta 1. punktu sniegts paziņojums, vienība ierosina noregulējuma iestādei iespējamos pasākumus un to īstenošanas termiņus, ar kuriem nodrošina, ka vienība atbilst šīs direktīvas 45.e vai 45.f pantam un apvienoto rezervju prasībai, ja būtisks šķērslis noregulējamībai radies jebkuras šādas situācijas dēļ:

a)

vienība atbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus katrai no Direktīvas 2013/36/ES 141.a panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām prasībām, bet tā neatbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā minētajām prasībām, kad tās aprēķinātas saskaņā ar šīs direktīvas 45. panta 2. punkta a) apakšpunktu; vai

| b) | vienība neatbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 494. pantā minētajām prasībām vai šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

b)

vienība neatbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 494. pantā minētajām prasībām vai šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā minētajām prasībām.

Nosakot īstenošanas termiņus pasākumiem, kas ierosināti saskaņā ar otro daļu, ņem vērā, kādi ir būtiskā šķēršļa iemesli.

Noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi novērtē, vai ar pasākumiem, kas ierosināti saskaņā ar pirmo un otro daļu, ir iespējams efektīvi pārvarēt vai novērst attiecīgo būtisko šķērsli.

4.   Ja noregulējuma iestāde konstatē, ka ar pasākumiem, ko vienība ierosinājusi saskaņā ar 3. punktu, attiecīgos šķēršļus nav iespējams efektīvi samazināt vai novērst, tā vai nu tieši, vai netieši ar kompetentās iestādes starpniecību pieprasa vienībai veikt alternatīvus pasākumus, ar kuriem varētu sasniegt minēto mērķi, un par minētajiem pasākumiem rakstiski informē vienību, kura viena mēneša laikā ierosina plānu to izpildei.

Nosakot alternatīvus pasākumus, noregulējuma iestāde uzskatāmi izklāsta, kāpēc noregulējamības šķēršļus nebūtu iespējams novērst ar vienības ierosinātajiem pasākumiem un kāpēc ierosinātie alternatīvie pasākumi ir samērīgi to novēršanai. Noregulējuma iestāde ņem vērā draudus, ko minētie noregulējamības šķēršļi rada finanšu stabilitātei, un pasākumu ietekmi uz vienības darbību, stabilitāti un spēju dot ieguldījumu ekonomikā.”;

| c) | panta 5. punktu groza šādi:






  i) | punkta a), b), d), g) un h) apakšpunktā vārdu “iestāde” aizstāj ar vārdu “vienība” (attiecīgā locījumā); |
| --- | --- | --- |

c)

panta 5. punktu groza šādi:

i)

punkta a), b), d), g) un h) apakšpunktā vārdu “iestāde” aizstāj ar vārdu “vienība” (attiecīgā locījumā);

| ii) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “ha) | prasīt šīs direktīvas 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētai iestādei vai vienībai iesniegt plānu, kura mērķis ir atjaunot atbilstību šīs direktīvas 45.e vai 45.f pantā minētajām prasībām, kas izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kura aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, un attiecīgā gadījumā apvienoto rezervju prasībai, un šīs direktīvas 45.e vai 45.f pantā minētajām prasībām, kas izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. un 429.a pantā;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādu apakšpunktu:

“ha)

prasīt šīs direktīvas 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētai iestādei vai vienībai iesniegt plānu, kura mērķis ir atjaunot atbilstību šīs direktīvas 45.e vai 45.f pantā minētajām prasībām, kas izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības, kura aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, un attiecīgā gadījumā apvienoto rezervju prasībai, un šīs direktīvas 45.e vai 45.f pantā minētajām prasībām, kas izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. un 429.a pantā;”;

| iii) | punkta i), j) un k) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “i) | prasīt 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētai iestādei vai vienībai emitēt atbilstīgās saistības, lai izpildītu 45.e vai 45.f panta prasības; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkta i), j) un k) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“i)

prasīt 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētai iestādei vai vienībai emitēt atbilstīgās saistības, lai izpildītu 45.e vai 45.f panta prasības;

| j) | prasīt 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētai iestādei vai vienībai veikt citus pasākumus, lai atbilstu minimuma prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām saskaņā ar 45.e vai 45.f pantu, tostarp jo īpaši censties uzsākt atkārtotas sarunas par jebkādām atbilstīgajām saistībām, pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem vai otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, ko tā emitējusi, lai nodrošinātu, ka ikviens noregulējuma iestādes lēmums norakstīt vai konvertēt minētās saistības vai instrumentu tiktu realizēts saskaņā ar tās jurisdikcijas tiesību aktiem, kas attiecas uz minētajām saistībām vai instrumentu; |
| --- | --- |

j)

prasīt 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētai iestādei vai vienībai veikt citus pasākumus, lai atbilstu minimuma prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām saskaņā ar 45.e vai 45.f pantu, tostarp jo īpaši censties uzsākt atkārtotas sarunas par jebkādām atbilstīgajām saistībām, pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem vai otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, ko tā emitējusi, lai nodrošinātu, ka ikviens noregulējuma iestādes lēmums norakstīt vai konvertēt minētās saistības vai instrumentu tiktu realizēts saskaņā ar tās jurisdikcijas tiesību aktiem, kas attiecas uz minētajām saistībām vai instrumentu;

| ja) | lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību 45.e vai 45.f pantam, prasīt 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētai iestādei vai vienībai mainīt termiņa profilu:






  i) | pašu kapitāla instrumentiem pēc tam, kad ir saņemta kompetentās iestādes piekrišana; un |
| --- | --- | --- |

ja)

lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību 45.e vai 45.f pantam, prasīt 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētai iestādei vai vienībai mainīt termiņa profilu:

i)

pašu kapitāla instrumentiem pēc tam, kad ir saņemta kompetentās iestādes piekrišana; un

| ii) | atbilstīgajām saistībām, kas minētas 45.b pantā un 45.f panta 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

ii)

atbilstīgajām saistībām, kas minētas 45.b pantā un 45.f panta 2. punkta a) apakšpunktā;

| k) | ja vienība ir jauktas darbības pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmums, prasīt, lai attiecīgā jauktas darbības pārvaldītājsabiedrība izveidotu atsevišķu finanšu pārvaldītājsabiedrību, kas kontrolē vienību, ja tas ir nepieciešams, lai sekmētu vienības noregulējumu un lai novērstu, ka IV sadaļā noteikto noregulējuma instrumentu un pilnvaru izmantošana negatīvi ietekmē grupas nefinanšu daļu.”; |
| --- | --- |

k)

ja vienība ir jauktas darbības pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmums, prasīt, lai attiecīgā jauktas darbības pārvaldītājsabiedrība izveidotu atsevišķu finanšu pārvaldītājsabiedrību, kas kontrolē vienību, ja tas ir nepieciešams, lai sekmētu vienības noregulējumu un lai novērstu, ka IV sadaļā noteikto noregulējuma instrumentu un pilnvaru izmantošana negatīvi ietekmē grupas nefinanšu daļu.”;

| d) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

  “7.   Pirms jebkāda 4. punktā minēta pasākuma noteikšanas noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi un attiecīgā gadījumā ar izraudzīto valsts makroprudenciālās uzraudzības iestādi pienācīgi apsver minēto pasākumu potenciālo ietekmi uz konkrēto vienību, finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu un finanšu stabilitāti citās dalībvalstīs un Savienībā kopumā.”; |
| --- | --- |

d)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Pirms jebkāda 4. punktā minēta pasākuma noteikšanas noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi un attiecīgā gadījumā ar izraudzīto valsts makroprudenciālās uzraudzības iestādi pienācīgi apsver minēto pasākumu potenciālo ietekmi uz konkrēto vienību, finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu un finanšu stabilitāti citās dalībvalstīs un Savienībā kopumā.”;

| 8) | direktīvas 18. panta 1.–7. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Grupas līmeņa noregulējuma iestāde kopā ar meitasuzņēmumu noregulējuma iestādēm pēc apspriešanās ar uzraudzības kolēģiju un noregulējuma iestādēm tajās jurisdikcijās, kurās atrodas nozīmīgas filiāles, ciktāl tas attiecas uz attiecīgo nozīmīgo filiāli, izskata 16. pantā paredzēto novērtējumu noregulējuma kolēģijā un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pieņemtu kopīgu lēmumu par saskaņā ar17. panta 4. punktu noteikto pasākumu piemērošanu attiecībā uz visām tām noregulējuma vienībām un to meitasuzņēmumiem, kas ir 1. panta 1. punktā minētas vienības un ietilpst grupā.


  2.   Grupas līmeņa noregulējuma iestāde, sadarbojoties ar konsolidētās uzraudzības iestādi un EBI, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 25. panta 1. punktu sagatavo un iesniedz ziņojumu Savienības mātesuzņēmumam, meitasuzņēmumu noregulējuma iestādēm, kuras to nodod savā uzraudzībā esošajiem meitasuzņēmumiem un noregulējuma iestādēm tajās jurisdikcijās, kurās atrodas nozīmīgas filiāles. Ziņojumu sagatavo pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, un tajā analizē būtiskos šķēršļus noregulējuma instrumentu iedarbīgai piemērošanai un noregulējuma pilnvaru izmantošanai attiecībā uz grupu un arī attiecībā uz noregulējuma grupām, ja grupa sastāv no vairāk nekā vienas noregulējuma grupas. Ziņojumā apsver ietekmi uz grupas uzņēmējdarbības modeli un iesaka samērīgus un mērķtiecīgus pasākumus, kas grupas līmeņa noregulējuma iestādes ieskatā ir nepieciešami vai piemēroti minēto šķēršļu novēršanai.
  Ja šķērslis grupas noregulējamībai ir saistīts ar 17. panta 3. punkta otrajā daļā minētu grupas vienības situāciju, grupas līmeņa noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar noregulējuma vienības noregulējuma iestādi un meitasiestāžu noregulējuma iestādēm savu novērtējumu par minēto šķērsli paziņo Savienības mātesuzņēmumam.


  3.   Četru mēnešu laikā no ziņojuma saņemšanas dienas Savienības mātesuzņēmums var iesniegt apsvērumus un ierosināt grupas līmeņa noregulējuma iestādei alternatīvus pasākumus ziņojumā norādīto šķēršļu novēršanai.
  Ja ziņojumā norādītie šķēršļi ir saistīti ar šīs direktīvas 17. panta 3. punkta otrajā daļā minētas grupas vienības situāciju, Savienības mātesuzņēmums divu nedēļu laikā no dienas, kad saņemts paziņojums, kas sniegts saskaņā ar šā panta 2. punkta otro daļu, ierosina grupas līmeņa noregulējuma iestādei iespējamos pasākumus un to īstenošanas termiņus, ar kuriem nodrošina, ka grupas vienība atbilst šīs direktīvas 45.e vai 45.f pantā minētajām prasībām, kas izteiktas kā kopējās riska darījumu vērtības procentuālā daļa, kura aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, un attiecīgā gadījumā apvienoto rezervju prasībai, un šīs direktīvas 45.e un 45.f pantā minētajām prasībām, kas izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. un 429.a pantā.
  Nosakot īstenošanas termiņus pasākumiem, kas ierosināti saskaņā ar otro daļu, ņem vērā, kādi ir būtiskā šķēršļa iemesli. Noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi novērtē, vai ar minētajiem pasākumiem ir iespējams efektīvi pārvarēt vai novērst būtisko šķērsli.


  4.   Grupas līmeņa noregulējuma iestāde par visiem Savienības mātesuzņēmuma ierosinātajiem pasākumiem informē konsolidētās uzraudzības iestādi, EBI, meitasuzņēmumu noregulējuma iestādes un noregulējuma iestādes tajās jurisdikcijās, kurās atrodas nozīmīgas filiāles, ciktāl tie attiecas uz attiecīgo nozīmīgo filiāli. Grupas līmeņa noregulējuma iestādes un meitasuzņēmumu noregulējuma iestādes pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm jurisdikcijās, kurās atrodas nozīmīgas filiāles, dara visu iespējamo, lai noregulējuma kolēģijā tiktu panākts kopīgs lēmums attiecībā uz būtisko šķēršļu konstatēšanu, un vajadzības gadījumā novērtē Savienības mātesuzņēmuma ierosinātos pasākumus un noregulējuma iestāžu pieprasītos pasākumus šķēršļu pārvarēšanai vai novēršanai, ņemot vērā šo pasākumu potenciālo ietekmi visās dalībvalstīs, kurās grupa darbojas.


  5.   Kopīgu lēmumu pieņem četru mēnešu laikā pēc tam, kad Savienības mātesuzņēmums ir iesniedzis jebkādus apsvērumus. Ja Savienības mātesuzņēmums nav iesniedzis nekādus apsvērumus, kopīgu lēmumu panāk viena mēneša laikā pēc tam, kad beidzies 3. punkta pirmajā daļā minētais četru mēnešu laikposms.
  Kopīgu lēmumu par šķēršļiem noregulējamībai saistībā ar 17. panta 3. punkta otrajā daļā minēto situāciju pieņem divu nedēļu laikā pēc tam, kad Savienības mātesuzņēmums ir iesniedzis jebkādus apsvērumus saskaņā ar šā panta 3. punktu.
  Kopīgajā lēmumā norāda tā pamatojumu, un to izklāsta dokumentā, ko grupas līmeņa noregulējuma iestāde iesniedz Savienības mātesuzņēmumam.
  EBI pēc noregulējuma iestādes pieprasījuma var palīdzēt noregulējuma iestādēm pieņemt kopīgu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 31. panta otrās daļas c) apakšpunktu.


  6.   Ja 5. punktā minētajā attiecīgajā laikposmā nav pieņemts kopīgs lēmums, grupas līmeņa noregulējuma iestāde pati pieņem lēmumu par atbilstošu pasākumu veikšanu grupas līmenī saskaņā ar 17. panta 4. punktu.
  Lēmums ir pilnībā pamatots, un tajā ir ņemti vērā citu noregulējuma iestāžu viedokļi un atrunas. Grupas līmeņa noregulējuma iestāde šo lēmumu iesniedz Savienības mātesuzņēmumam.
  Ja šā panta 5. punktā minētā attiecīgā laikposma beigās noregulējuma iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu ir vērsusies pie EBI ar šā panta 9. punktā minētu jautājumu, grupas līmeņa noregulējuma iestāde atliek lēmuma pieņemšanu un gaida jebkādu EBI lēmumu, ko tā var pieņemt saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un pieņem savu lēmumu saskaņā ar EBI lēmumu. Šā panta 5. punktā minēto attiecīgo laikposmu uzskata par samierināšanas laikposmu Regulas (ES) Nr. 1093/2010 nozīmē. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā. Jautājumu nenodod EBI pēc šā panta 5. punktā minētā attiecīgā laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas. Ja EBI nepieņem lēmumu, piemēro grupas līmeņa noregulējuma iestādes lēmumu.


  6.a   Ja šā panta 5. punktā minētajā attiecīgajā laikposmā nav pieņemts kopīgs lēmums, attiecīgās noregulējuma vienības noregulējuma iestāde pati pieņem lēmumu par atbilstošiem pasākumiem, kas jāveic noregulējuma grupas līmenī saskaņā ar 17. panta 4. punktu.
  Pirmajā daļā minētais lēmums ir pilnībā pamatots, un tajā ņem vērā citu tās pašas noregulējuma grupas vienību noregulējuma iestāžu un grupas līmeņa noregulējuma iestādes viedokļus un atrunas. Attiecīgā noregulējuma iestāde šo lēmumu iesniedz noregulējuma vienībai.
  Ja šā panta 5. punktā minētā attiecīgā laikposma beigās noregulējuma iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu ir vērsusies pie EBI ar šā panta 9. punktā minētu jautājumu, noregulējuma vienības noregulējuma iestāde atliek lēmuma pieņemšanu un gaida jebkādu EBI lēmumu, ko tā var pieņemt saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un pieņem savu lēmumu saskaņā ar EBI lēmumu. Šā panta 5. punktā minēto attiecīgo laikposmu uzskata par samierināšanas laikposmu Regulas (ES) Nr. 1093/2010 nozīmē. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā. Jautājumu nenodod EBI pēc šā panta 5. punktā minētā attiecīgā laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas. Ja EBI nepieņem lēmumu, piemēro noregulējuma vienības noregulējuma iestādes lēmumu.


  7.   Ja kopīgs lēmums nav pieņemts, meitasuzņēmumu noregulējuma iestādes, kas nav noregulējuma vienības, pašas pieņem lēmumus par atbilstošiem pasākumiem, kas meitasuzņēmumiem ir jāveic individuāli saskaņā ar 17. panta 4. punktu.
  Lēmums ir pilnībā pamatots, un tajā ir ņemti vērā citu noregulējuma iestāžu viedokļi un atrunas. Lēmumu iesniedz attiecīgajam meitasuzņēmumam un tās pašas noregulējuma grupas noregulējuma vienībai, minētās noregulējuma vienības noregulējuma iestādei un, ja tā ir cita iestāde, grupas līmeņa noregulējuma iestādei.
  Ja šā panta 5. punktā minētā attiecīgā laikposma beigās noregulējuma iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu ir vērsusies pie EBI ar šā panta 9. punktā minētu jautājumu, meitasuzņēmuma noregulējuma iestāde atliek lēmuma pieņemšanu un gaida jebkādu EBI lēmumu, ko tā var pieņemt saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un pieņem savu lēmumu saskaņā ar EBI lēmumu. Šā panta 5. punktā minēto attiecīgo laikposmu uzskata par samierināšanas laikposmu Regulas (ES) Nr. 1093/2010 nozīmē. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā. Jautājumu nenodod EBI pēc šā panta 5. punktā minētā attiecīgā laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas. Ja EBI nepieņem lēmumu, piemēro meitasuzņēmuma noregulējuma iestādes lēmumu.”; |
| --- | --- |

8)

direktīvas 18. panta 1.–7. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Grupas līmeņa noregulējuma iestāde kopā ar meitasuzņēmumu noregulējuma iestādēm pēc apspriešanās ar uzraudzības kolēģiju un noregulējuma iestādēm tajās jurisdikcijās, kurās atrodas nozīmīgas filiāles, ciktāl tas attiecas uz attiecīgo nozīmīgo filiāli, izskata 16. pantā paredzēto novērtējumu noregulējuma kolēģijā un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pieņemtu kopīgu lēmumu par saskaņā ar17. panta 4. punktu noteikto pasākumu piemērošanu attiecībā uz visām tām noregulējuma vienībām un to meitasuzņēmumiem, kas ir 1. panta 1. punktā minētas vienības un ietilpst grupā.

2.   Grupas līmeņa noregulējuma iestāde, sadarbojoties ar konsolidētās uzraudzības iestādi un EBI, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 25. panta 1. punktu sagatavo un iesniedz ziņojumu Savienības mātesuzņēmumam, meitasuzņēmumu noregulējuma iestādēm, kuras to nodod savā uzraudzībā esošajiem meitasuzņēmumiem un noregulējuma iestādēm tajās jurisdikcijās, kurās atrodas nozīmīgas filiāles. Ziņojumu sagatavo pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, un tajā analizē būtiskos šķēršļus noregulējuma instrumentu iedarbīgai piemērošanai un noregulējuma pilnvaru izmantošanai attiecībā uz grupu un arī attiecībā uz noregulējuma grupām, ja grupa sastāv no vairāk nekā vienas noregulējuma grupas. Ziņojumā apsver ietekmi uz grupas uzņēmējdarbības modeli un iesaka samērīgus un mērķtiecīgus pasākumus, kas grupas līmeņa noregulējuma iestādes ieskatā ir nepieciešami vai piemēroti minēto šķēršļu novēršanai.

Ja šķērslis grupas noregulējamībai ir saistīts ar 17. panta 3. punkta otrajā daļā minētu grupas vienības situāciju, grupas līmeņa noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar noregulējuma vienības noregulējuma iestādi un meitasiestāžu noregulējuma iestādēm savu novērtējumu par minēto šķērsli paziņo Savienības mātesuzņēmumam.

3.   Četru mēnešu laikā no ziņojuma saņemšanas dienas Savienības mātesuzņēmums var iesniegt apsvērumus un ierosināt grupas līmeņa noregulējuma iestādei alternatīvus pasākumus ziņojumā norādīto šķēršļu novēršanai.

Ja ziņojumā norādītie šķēršļi ir saistīti ar šīs direktīvas 17. panta 3. punkta otrajā daļā minētas grupas vienības situāciju, Savienības mātesuzņēmums divu nedēļu laikā no dienas, kad saņemts paziņojums, kas sniegts saskaņā ar šā panta 2. punkta otro daļu, ierosina grupas līmeņa noregulējuma iestādei iespējamos pasākumus un to īstenošanas termiņus, ar kuriem nodrošina, ka grupas vienība atbilst šīs direktīvas 45.e vai 45.f pantā minētajām prasībām, kas izteiktas kā kopējās riska darījumu vērtības procentuālā daļa, kura aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, un attiecīgā gadījumā apvienoto rezervju prasībai, un šīs direktīvas 45.e un 45.f pantā minētajām prasībām, kas izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās riska darījumu vērtības mēra, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. un 429.a pantā.

Nosakot īstenošanas termiņus pasākumiem, kas ierosināti saskaņā ar otro daļu, ņem vērā, kādi ir būtiskā šķēršļa iemesli. Noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi novērtē, vai ar minētajiem pasākumiem ir iespējams efektīvi pārvarēt vai novērst būtisko šķērsli.

4.   Grupas līmeņa noregulējuma iestāde par visiem Savienības mātesuzņēmuma ierosinātajiem pasākumiem informē konsolidētās uzraudzības iestādi, EBI, meitasuzņēmumu noregulējuma iestādes un noregulējuma iestādes tajās jurisdikcijās, kurās atrodas nozīmīgas filiāles, ciktāl tie attiecas uz attiecīgo nozīmīgo filiāli. Grupas līmeņa noregulējuma iestādes un meitasuzņēmumu noregulējuma iestādes pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm jurisdikcijās, kurās atrodas nozīmīgas filiāles, dara visu iespējamo, lai noregulējuma kolēģijā tiktu panākts kopīgs lēmums attiecībā uz būtisko šķēršļu konstatēšanu, un vajadzības gadījumā novērtē Savienības mātesuzņēmuma ierosinātos pasākumus un noregulējuma iestāžu pieprasītos pasākumus šķēršļu pārvarēšanai vai novēršanai, ņemot vērā šo pasākumu potenciālo ietekmi visās dalībvalstīs, kurās grupa darbojas.

5.   Kopīgu lēmumu pieņem četru mēnešu laikā pēc tam, kad Savienības mātesuzņēmums ir iesniedzis jebkādus apsvērumus. Ja Savienības mātesuzņēmums nav iesniedzis nekādus apsvērumus, kopīgu lēmumu panāk viena mēneša laikā pēc tam, kad beidzies 3. punkta pirmajā daļā minētais četru mēnešu laikposms.

Kopīgu lēmumu par šķēršļiem noregulējamībai saistībā ar 17. panta 3. punkta otrajā daļā minēto situāciju pieņem divu nedēļu laikā pēc tam, kad Savienības mātesuzņēmums ir iesniedzis jebkādus apsvērumus saskaņā ar šā panta 3. punktu.

Kopīgajā lēmumā norāda tā pamatojumu, un to izklāsta dokumentā, ko grupas līmeņa noregulējuma iestāde iesniedz Savienības mātesuzņēmumam.

EBI pēc noregulējuma iestādes pieprasījuma var palīdzēt noregulējuma iestādēm pieņemt kopīgu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 31. panta otrās daļas c) apakšpunktu.

6.   Ja 5. punktā minētajā attiecīgajā laikposmā nav pieņemts kopīgs lēmums, grupas līmeņa noregulējuma iestāde pati pieņem lēmumu par atbilstošu pasākumu veikšanu grupas līmenī saskaņā ar 17. panta 4. punktu.

Lēmums ir pilnībā pamatots, un tajā ir ņemti vērā citu noregulējuma iestāžu viedokļi un atrunas. Grupas līmeņa noregulējuma iestāde šo lēmumu iesniedz Savienības mātesuzņēmumam.

Ja šā panta 5. punktā minētā attiecīgā laikposma beigās noregulējuma iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu ir vērsusies pie EBI ar šā panta 9. punktā minētu jautājumu, grupas līmeņa noregulējuma iestāde atliek lēmuma pieņemšanu un gaida jebkādu EBI lēmumu, ko tā var pieņemt saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un pieņem savu lēmumu saskaņā ar EBI lēmumu. Šā panta 5. punktā minēto attiecīgo laikposmu uzskata par samierināšanas laikposmu Regulas (ES) Nr. 1093/2010 nozīmē. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā. Jautājumu nenodod EBI pēc šā panta 5. punktā minētā attiecīgā laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas. Ja EBI nepieņem lēmumu, piemēro grupas līmeņa noregulējuma iestādes lēmumu.

6.a   Ja šā panta 5. punktā minētajā attiecīgajā laikposmā nav pieņemts kopīgs lēmums, attiecīgās noregulējuma vienības noregulējuma iestāde pati pieņem lēmumu par atbilstošiem pasākumiem, kas jāveic noregulējuma grupas līmenī saskaņā ar 17. panta 4. punktu.

Pirmajā daļā minētais lēmums ir pilnībā pamatots, un tajā ņem vērā citu tās pašas noregulējuma grupas vienību noregulējuma iestāžu un grupas līmeņa noregulējuma iestādes viedokļus un atrunas. Attiecīgā noregulējuma iestāde šo lēmumu iesniedz noregulējuma vienībai.

Ja šā panta 5. punktā minētā attiecīgā laikposma beigās noregulējuma iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu ir vērsusies pie EBI ar šā panta 9. punktā minētu jautājumu, noregulējuma vienības noregulējuma iestāde atliek lēmuma pieņemšanu un gaida jebkādu EBI lēmumu, ko tā var pieņemt saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un pieņem savu lēmumu saskaņā ar EBI lēmumu. Šā panta 5. punktā minēto attiecīgo laikposmu uzskata par samierināšanas laikposmu Regulas (ES) Nr. 1093/2010 nozīmē. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā. Jautājumu nenodod EBI pēc šā panta 5. punktā minētā attiecīgā laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas. Ja EBI nepieņem lēmumu, piemēro noregulējuma vienības noregulējuma iestādes lēmumu.

7.   Ja kopīgs lēmums nav pieņemts, meitasuzņēmumu noregulējuma iestādes, kas nav noregulējuma vienības, pašas pieņem lēmumus par atbilstošiem pasākumiem, kas meitasuzņēmumiem ir jāveic individuāli saskaņā ar 17. panta 4. punktu.

Lēmums ir pilnībā pamatots, un tajā ir ņemti vērā citu noregulējuma iestāžu viedokļi un atrunas. Lēmumu iesniedz attiecīgajam meitasuzņēmumam un tās pašas noregulējuma grupas noregulējuma vienībai, minētās noregulējuma vienības noregulējuma iestādei un, ja tā ir cita iestāde, grupas līmeņa noregulējuma iestādei.

Ja šā panta 5. punktā minētā attiecīgā laikposma beigās noregulējuma iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu ir vērsusies pie EBI ar šā panta 9. punktā minētu jautājumu, meitasuzņēmuma noregulējuma iestāde atliek lēmuma pieņemšanu un gaida jebkādu EBI lēmumu, ko tā var pieņemt saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un pieņem savu lēmumu saskaņā ar EBI lēmumu. Šā panta 5. punktā minēto attiecīgo laikposmu uzskata par samierināšanas laikposmu Regulas (ES) Nr. 1093/2010 nozīmē. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā. Jautājumu nenodod EBI pēc šā panta 5. punktā minētā attiecīgā laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas. Ja EBI nepieņem lēmumu, piemēro meitasuzņēmuma noregulējuma iestādes lēmumu.”;

| 9) | direktīvas 32. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | ņemot vērā laika resursus un citus būtiskus apstākļus, nepastāv pamatotas izredzes, ka alternatīvi privātā sektora pasākumi, kas īstenoti attiecībā uz iestādi, tostarp institucionālās aizsardzības shēmas pasākumi, vai uzraudzītāja darbība, tostarp agrīnas intervences pasākumi vai attiecīgu kapitāla instrumentu un atbilstīgu saistību norakstīšana vai konvertācija saskaņā ar 59. panta 2. punktu, saprātīgā termiņā novērstu iestādes maksātnespēju;”; |
| --- | --- | --- |

9)

direktīvas 32. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

ņemot vērā laika resursus un citus būtiskus apstākļus, nepastāv pamatotas izredzes, ka alternatīvi privātā sektora pasākumi, kas īstenoti attiecībā uz iestādi, tostarp institucionālās aizsardzības shēmas pasākumi, vai uzraudzītāja darbība, tostarp agrīnas intervences pasākumi vai attiecīgu kapitāla instrumentu un atbilstīgu saistību norakstīšana vai konvertācija saskaņā ar 59. panta 2. punktu, saprātīgā termiņā novērstu iestādes maksātnespēju;”;

| 10) | iekļauj šādus pantus:

  “32.a pants
  Noregulējuma nosacījumi centrālajai iestādei un kredītiestādēm, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei
  Dalībvalstis nodrošina, ka noregulējuma iestādes var veikt noregulējuma darbību attiecībā uz centrālo iestādi un visām tai pastāvīgi radniecīgajām kredītiestādēm, kas pieder pie tās pašas noregulējuma grupas, ja minētā noregulējuma grupa kā kopums atbilst nosacījumiem, kas paredzēti 32. panta 1. punktā.


  32.b pants
  Maksātnespējas procedūra attiecībā uz iestādēm un vienībām, kurām netiek piemērota noregulējuma darbība
  Dalībvalstis nodrošina, ka 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētu iestādi vai vienību, attiecībā uz kuru noregulējuma iestāde uzskata, ka ir izpildītas 32. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasības, bet ka noregulējuma darbība nebūtu sabiedrības interesēs saskaņā ar 32. panta 1. punkta c) apakšpunktu, organizēti likvidē saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem.”; |
| --- | --- |

10)

iekļauj šādus pantus:

“32.a pants

Noregulējuma nosacījumi centrālajai iestādei un kredītiestādēm, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei

Dalībvalstis nodrošina, ka noregulējuma iestādes var veikt noregulējuma darbību attiecībā uz centrālo iestādi un visām tai pastāvīgi radniecīgajām kredītiestādēm, kas pieder pie tās pašas noregulējuma grupas, ja minētā noregulējuma grupa kā kopums atbilst nosacījumiem, kas paredzēti 32. panta 1. punktā.

32.b pants

Maksātnespējas procedūra attiecībā uz iestādēm un vienībām, kurām netiek piemērota noregulējuma darbība

Dalībvalstis nodrošina, ka 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētu iestādi vai vienību, attiecībā uz kuru noregulējuma iestāde uzskata, ka ir izpildītas 32. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasības, bet ka noregulējuma darbība nebūtu sabiedrības interesēs saskaņā ar 32. panta 1. punkta c) apakšpunktu, organizēti likvidē saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem.”;

| 11) | direktīvas 33. panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “2.   Dalībvalstis nodrošina, ka noregulējuma iestādes veic noregulējuma darbību attiecībā uz 1. panta 1. punkta c) vai d) apakšpunktā minētu vienību, ja minētā vienība atbilst 32. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.


  3.   Ja jauktas darbības pārvaldītājsabiedrības meitasiestādes ir tiešā vai netiešā starpniecības finanšu pārvaldītājsabiedrības turējumā, noregulējuma plāns paredz, ka starpniecības finanšu pārvaldītājsabiedrība tiek noteikta par noregulējumu vienību, un dalībvalstis nodrošina, ka grupas noregulējumam nepieciešamās noregulējuma darbības tiek veiktas attiecībā uz starpniecības finanšu pārvaldītājsabiedrību. Dalībvalstis nodrošina, ka noregulējuma iestādes neveic grupas noregulējumam nepieciešamās noregulējuma darbības attiecībā uz jauktas darbības pārvaldītājsabiedrību.


  4.   Ievērojot šā panta 3. punktu un neatkarīgi no tā, ka 1. panta 1. punkta c) vai d) apakšpunktā minēta vienība neatbilst 32. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, noregulējuma iestādes var veikt noregulējuma darbību attiecībā uz 1. panta 1. punkta c) vai d) apakšpunktā minētu vienību, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | vienība ir noregulējuma vienība; |
| --- | --- | --- |

11)

direktīvas 33. panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Dalībvalstis nodrošina, ka noregulējuma iestādes veic noregulējuma darbību attiecībā uz 1. panta 1. punkta c) vai d) apakšpunktā minētu vienību, ja minētā vienība atbilst 32. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

3.   Ja jauktas darbības pārvaldītājsabiedrības meitasiestādes ir tiešā vai netiešā starpniecības finanšu pārvaldītājsabiedrības turējumā, noregulējuma plāns paredz, ka starpniecības finanšu pārvaldītājsabiedrība tiek noteikta par noregulējumu vienību, un dalībvalstis nodrošina, ka grupas noregulējumam nepieciešamās noregulējuma darbības tiek veiktas attiecībā uz starpniecības finanšu pārvaldītājsabiedrību. Dalībvalstis nodrošina, ka noregulējuma iestādes neveic grupas noregulējumam nepieciešamās noregulējuma darbības attiecībā uz jauktas darbības pārvaldītājsabiedrību.

4.   Ievērojot šā panta 3. punktu un neatkarīgi no tā, ka 1. panta 1. punkta c) vai d) apakšpunktā minēta vienība neatbilst 32. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, noregulējuma iestādes var veikt noregulējuma darbību attiecībā uz 1. panta 1. punkta c) vai d) apakšpunktā minētu vienību, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

vienība ir noregulējuma vienība;

| b) | vienības viens vai vairāki meitasuzņēmumi, kas ir iestādes, bet nav noregulējuma vienības, atbilst 32. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

vienības viens vai vairāki meitasuzņēmumi, kas ir iestādes, bet nav noregulējuma vienības, atbilst 32. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| c) | šā punkta b) apakšpunktā minēto meitasuzņēmumu aktīvi un saistības ir tādi, ka minēto meitasuzņēmumu maksātnespēja apdraud visu noregulējuma grupu kopumā, un noregulējuma darbība attiecībā uz vienību ir nepieciešama, lai noregulētu vai nu šādus meitasuzņēmumus, kas ir iestādes, vai arī attiecīgo noregulējuma grupu kopumā.”; |
| --- | --- |

c)

šā punkta b) apakšpunktā minēto meitasuzņēmumu aktīvi un saistības ir tādi, ka minēto meitasuzņēmumu maksātnespēja apdraud visu noregulējuma grupu kopumā, un noregulējuma darbība attiecībā uz vienību ir nepieciešama, lai noregulētu vai nu šādus meitasuzņēmumus, kas ir iestādes, vai arī attiecīgo noregulējuma grupu kopumā.”;

| 12) | iekļauj šādu pantu:

  “33.a pants
  Pilnvaras apturēt noteiktas saistības

  1.   Dalībvalstis nodrošina, ka noregulējuma iestādes pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, kas atbild laikus, ir pilnvarotas apturēt jebkuras maksājuma vai piegādes saistības, ievērojot jebkuru līgumu, kura puse ir iestāde vai vienība, kas minēta 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | saskaņā ar 32. panta 1. punkta a) apakšpunktu ir konstatēts, ka attiecīgā iestāde vai vienība kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga; |
| --- | --- | --- |

12)

iekļauj šādu pantu:

“33.a pants

Pilnvaras apturēt noteiktas saistības

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka noregulējuma iestādes pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, kas atbild laikus, ir pilnvarotas apturēt jebkuras maksājuma vai piegādes saistības, ievērojot jebkuru līgumu, kura puse ir iestāde vai vienība, kas minēta 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

saskaņā ar 32. panta 1. punkta a) apakšpunktu ir konstatēts, ka attiecīgā iestāde vai vienība kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga;

| b) | nav 32. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētu tūlīt pieejamu privātā sektora pasākumu, ar kuriem tiktu novērsta iestādes vai vienības maksātnespēja; |
| --- | --- |

b)

nav 32. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētu tūlīt pieejamu privātā sektora pasākumu, ar kuriem tiktu novērsta iestādes vai vienības maksātnespēja;

| c) | apturēšanas pilnvaru īstenošana ir vajadzīga, lai nepieļautu iestādes vai vienības finanšu stāvokļa turpmāku pasliktināšanos; un |
| --- | --- |

c)

apturēšanas pilnvaru īstenošana ir vajadzīga, lai nepieļautu iestādes vai vienības finanšu stāvokļa turpmāku pasliktināšanos; un

| d) | apturēšanas pilnvaru īstenošana ir nepieciešama, lai vai nu:






  i) | izdarītu 32. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēto konstatējumu; vai arī |
| --- | --- | --- |

d)

apturēšanas pilnvaru īstenošana ir nepieciešama, lai vai nu:

i)

izdarītu 32. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēto konstatējumu; vai arī

| ii) | izvēlētos atbilstīgas noregulējuma darbības vai nodrošinātu viena vai vairāku noregulējuma instrumentu efektīvu piemērošanu. |
| --- | --- |

ii)

izvēlētos atbilstīgas noregulējuma darbības vai nodrošinātu viena vai vairāku noregulējuma instrumentu efektīvu piemērošanu.

2.   Šā panta 1. punktā minētās pilnvaras nepiemēro maksājuma un piegādes saistībām pret:

| a) | sistēmām un sistēmu operatoriem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK; |
| --- | --- |

a)

sistēmām un sistēmu operatoriem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK;

| b) | Savienībā autorizētiem CCP, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, un trešo valstu CCP, kurus EVTI atzinusi, ievērojot minētās regulas 25. pantu; |
| --- | --- |

b)

Savienībā autorizētiem CCP, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, un trešo valstu CCP, kurus EVTI atzinusi, ievērojot minētās regulas 25. pantu;

| c) | centrālajām bankām. |
| --- | --- |

c)

centrālajām bankām.

Noregulējuma iestādes nosaka šā panta 1. punktā minēto pilnvaru darbības jomu, ņemot vērā katra konkrētā gadījuma apstākļus. Konkrēti, noregulējuma iestādes rūpīgi izvērtē, cik piemēroti ir paplašināt apturēšanu, lai piemērotu to arī atbilstīgajiem noguldījumiem saskaņā ar definīciju Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 4. apakšpunktā, jo īpaši segtajiem noguldījumiem, kurus tur fiziskas personas un mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi.

3.   Dalībvalstis var paredzēt, ka gadījumā, ja pilnvaras apturēt maksājuma vai piegādes saistības tiek īstenotas attiecībā uz segtajiem noguldījumiem, noregulējuma iestādes nodrošina, ka noguldītājiem ir piekļuve pienācīgai summai dienā no minētajiem noguldījumiem.

4.   Apturēšanas laikposms, ievērojot 1. punktu, ir pēc iespējas īss un nepārsniedz minimālo laikposmu, ko noregulējuma iestāde uzskata par nepieciešamu šā panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā norādītajos nolūkos, un jebkurā gadījumā tas nav ilgāks par laikposmu no brīža, kad, ievērojot 8. punktu, tiek publicēts paziņojums par apturēšanu, līdz pusnaktij iestādes vai vienības noregulējuma iestādes dalībvalstī nākamās darba dienas beigās pēc publicēšanas dienas.

Beidzoties pirmajā daļā minētajam apturēšanas laikposmam, apturēšanu izbeidz.

5.   Īstenojot šā panta 1. punktā minētās pilnvaras, noregulējuma iestādes ņem vērā minēto pilnvaru īstenošanas iespējamo ietekmi uz finanšu tirgu pienācīgu darbību un izskata esošos valsts noteikumus, kā arī uzraudzības un tiesu iestāžu pilnvaras, lai aizsargātu kreditoru tiesības un vienlīdzīgu attieksmi pret kreditoriem parastajā maksātnespējas procedūrā. Noregulējuma iestādes jo īpaši ņem vērā valsts maksātnespējas procedūras iespējamu piemērošanu iestādei vai vienībai 32. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā konstatējuma rezultātā un veic pasākumus, kurus tās uzskata par piemērotiem, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju ar valstu administratīvajām vai tiesu iestādēm.

6.   Ja maksājuma vai piegādes saistības saskaņā ar līgumu ir apturētas, ievērojot 1. punktu, jebkura darījuma partnera maksājuma vai piegādes saistības atbilstoši minētajam līgumam aptur uz tādu pašu laikposmu.

7.   Maksājuma vai piegādes saistības, kuru izpildes termiņš būtu iestājies apturēšanas laikposmā, izpilda nekavējoties pēc minētā laikposma beigām.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka noregulējuma iestādes nekavējoties informē 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēto iestādi vai vienību un 83. panta 2. punkta a)–h) apakšpunktā minētās iestādes, kad tiek īstenotas šā panta 1. punktā minētās pilnvaras pēc tam, kad ir konstatēts, ka iestāde kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga saskaņā ar 32. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un pirms tiek pieņemts noregulējuma lēmums.

Noregulējuma iestāde, izmantojot 83. panta 4. punktā minētos līdzekļus, publicē vai nodrošina, ka tiek publicēts rīkojums vai akts, ar kuru aptur saistības saskaņā ar šo pantu, un apturēšanas nosacījumi un laikposms.

9.   Šis pants neskar dalībvalstu tiesību aktos ietvertos noteikumus, ar ko piešķir pilnvaras apturēt šā panta 1. punktā minēto iestāžu vai vienību maksājuma vai piegādes saistības, pirms tiek konstatēts, ka minētās iestādes vai vienības kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīgas, ievērojot 32. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai apturēt tādu iestāžu vai vienību maksājuma vai piegādes saistības, kuras ir jālikvidē saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, un kas pārsniedz šajā pantā paredzēto piemērošanas jomu un ilgumu. Šādas pilnvaras īsteno saskaņā ar piemērošanas jomu, ilgumu un nosacījumiem, kas paredzēti attiecīgajos valsts tiesību aktos. Šajā pantā paredzētie nosacījumi neskar nosacījumus, kas ir saistīti ar šādām pilnvarām apturēt maksājuma vai piegādes saistības.

10.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, kad noregulējuma iestāde īsteno pilnvaras apturēt maksājuma vai piegādes saistības attiecībā uz 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētu iestādi vai vienību, ievērojot šā panta 1. punktu, noregulējuma iestāde uz apturēšanas ilgumu var arī īstenot pilnvaras:

| a) | ierobežot minētās iestādes vai vienības nodrošinātos kreditorus nodrošinājuma tiesību īstenošanā saistībā ar jebkuriem minētās iestādes vai vienības aktīviem uz tādu pašu laikposmu, un šādā gadījumā piemēro 70. panta 2., 3. un 4. punktu; un |
| --- | --- |

a)

ierobežot minētās iestādes vai vienības nodrošinātos kreditorus nodrošinājuma tiesību īstenošanā saistībā ar jebkuriem minētās iestādes vai vienības aktīviem uz tādu pašu laikposmu, un šādā gadījumā piemēro 70. panta 2., 3. un 4. punktu; un

| b) | apturēt jebkuras ar minēto iestādi vai vienību noslēgta līguma puses izbeigšanas tiesības uz tādu pašu laikposmu, un šādā gadījumā piemēro 71. panta 2.–8. punktu. |
| --- | --- |

b)

apturēt jebkuras ar minēto iestādi vai vienību noslēgta līguma puses izbeigšanas tiesības uz tādu pašu laikposmu, un šādā gadījumā piemēro 71. panta 2.–8. punktu.

11.   Ja noregulējuma iestāde pēc tam, kad ir konstatēts, ka iestāde vai vienība kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga, ievērojot 32. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir īstenojusi pilnvaras apturēt maksājuma vai piegādes saistības šā panta 1. vai 10. punktā minētajos apstākļos un ja pēc tam ir veikta noregulējuma darbība attiecībā uz minēto iestādi vai vienību, noregulējuma iestāde attiecībā uz minēto iestādi vai vienību neīsteno 69. panta 1. punktā, 70. panta 1. punktā vai 71. panta 1. punktā noteiktās pilnvaras.”;

| 13) | direktīvas 36. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktā vārdus “kapitāla instrumenti” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumenti un atbilstīgās saistības saskaņā ar 59. pantu” (attiecīgā locījumā); |
| --- | --- | --- |

13)

direktīvas 36. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktā vārdus “kapitāla instrumenti” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumenti un atbilstīgās saistības saskaņā ar 59. pantu” (attiecīgā locījumā);

| b) | panta 4. punktu groza šādi:






  i) | vārdus “kapitāla instrumenti” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumenti un atbilstīgās saistības saskaņā ar 59. pantu” (attiecīgā locījumā); |
| --- | --- | --- |

b)

panta 4. punktu groza šādi:

i)

vārdus “kapitāla instrumenti” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumenti un atbilstīgās saistības saskaņā ar 59. pantu” (attiecīgā locījumā);

| ii) | punkta d) apakšpunktā vārdus “atbilstīgo saistību” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamo saistību”; |
| --- | --- |

ii)

punkta d) apakšpunktā vārdus “atbilstīgo saistību” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamo saistību”;

| c) | panta 5., 12. un 13. punktā vārdus “kapitāla instrumenti” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumenti un atbilstīgās saistības saskaņā ar 59. pantu” (attiecīgā locījumā); |
| --- | --- |

c)

panta 5., 12. un 13. punktā vārdus “kapitāla instrumenti” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumenti un atbilstīgās saistības saskaņā ar 59. pantu” (attiecīgā locījumā);

| 14) | direktīvas 37. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktā vārdus “kapitāla instrumentu” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību”; |
| --- | --- | --- |

14)

direktīvas 37. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktā vārdus “kapitāla instrumentu” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību”;

| b) | panta 10. punkta a) apakšpunktā vārdus “atbilstīgo saistību” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamo saistību”; |
| --- | --- |

b)

panta 10. punkta a) apakšpunktā vārdus “atbilstīgo saistību” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamo saistību”;

| 15) | direktīvas 44. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu groza šādi:






  i) | punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “f) | tādas saistības pret sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, vai to dalībniekiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par septiņām dienām un kuras rodas no dalības šādā sistēmā, vai pret Savienībā autorizētiem CCP, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, un trešo valstu CCP, kurus EVTI atzinusi, ievērojot minētās regulas 25. pantu;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

15)

direktīvas 44. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu groza šādi:

i)

punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“f)

tādas saistības pret sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, vai to dalībniekiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par septiņām dienām un kuras rodas no dalības šādā sistēmā, vai pret Savienībā autorizētiem CCP

CCP

| ii) | iekļauj šādu apakšpunktu:






  “h) | saistības pret 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētām iestādēm vai vienībām, kas ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, bet kas pašas nav noregulējuma vienības, neatkarīgi no to termiņa, izņemot, ja minētās saistības ierindojas pēc parastām nenodrošinātām saistībām saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, kuri reglamentē parasto maksātnespējas procedūru un kas piemērojami šīs grozošās direktīvas transponēšanas dienā; gadījumos, kad ir piemērojams minētais izņēmums, attiecīgā meitasuzņēmuma, kas nav noregulējuma vienība, noregulējuma iestāde novērtē, vai to posteņu summa, kas atbilst 45.f panta 2. punktam, ir pietiekama, lai atbalstītu vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanu.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

iekļauj šādu apakšpunktu:

“h)

saistības pret 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētām iestādēm vai vienībām, kas ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, bet kas pašas nav noregulējuma vienības, neatkarīgi no to termiņa, izņemot, ja minētās saistības ierindojas pēc parastām nenodrošinātām saistībām saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, kuri reglamentē parasto maksātnespējas procedūru un kas piemērojami šīs grozošās direktīvas transponēšanas dienā; gadījumos, kad ir piemērojams minētais izņēmums, attiecīgā meitasuzņēmuma, kas nav noregulējuma vienība, noregulējuma iestāde novērtē, vai to posteņu summa, kas atbilst 45.f panta 2. punktam, ir pietiekama, lai atbalstītu vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanu.”;

| iii) | piektajā daļā vārdus “saistības, kas atbilst iekšējās rekapitalizācijas instrumenta nosacījumiem” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamās saistības”; |
| --- | --- |

iii)

piektajā daļā vārdus “saistības, kas atbilst iekšējās rekapitalizācijas instrumenta nosacījumiem” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamās saistības”;

| b) | panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Noregulējuma iestādes rūpīgi izvērtē, vai saistības pret 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētām iestādēm vai vienībām, kas ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, bet kas pašas nav noregulējuma vienības un kas nav izslēgtas no norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru piemērošanas saskaņā ar šā panta 2. punkta h) apakšpunktu, būtu jāizslēdz vai daļēji jāizslēdz saskaņā ar pirmās daļas a)–d) apakšpunktu, lai nodrošinātu noregulējuma stratēģijas efektīvu īstenošanu.
  Ja noregulējuma iestāde nolemj izslēgt vai daļēji izslēgt iekšēji rekapitalizējamās saistības vai iekšēji rekapitalizējamo saistību kategoriju saskaņā ar šo punktu, citām iekšēji rekapitalizējamām saistībām piemērojamu norakstīšanas vai konvertācijas līmeni var palielināt, lai ņemtu vērā šādas izslēgšanas, ar nosacījumu, ka, īstenojot citām iekšēji rekapitalizējamām saistībām piemērojamo norakstīšanas vai konvertācijas līmeni, tiek ievērots 34. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētais princips.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Noregulējuma iestādes rūpīgi izvērtē, vai saistības pret 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētām iestādēm vai vienībām, kas ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, bet kas pašas nav noregulējuma vienības un kas nav izslēgtas no norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru piemērošanas saskaņā ar šā panta 2. punkta h) apakšpunktu, būtu jāizslēdz vai daļēji jāizslēdz saskaņā ar pirmās daļas a)–d) apakšpunktu, lai nodrošinātu noregulējuma stratēģijas efektīvu īstenošanu.

Ja noregulējuma iestāde nolemj izslēgt vai daļēji izslēgt iekšēji rekapitalizējamās saistības vai iekšēji rekapitalizējamo saistību kategoriju saskaņā ar šo punktu, citām iekšēji rekapitalizējamām saistībām piemērojamu norakstīšanas vai konvertācijas līmeni var palielināt, lai ņemtu vērā šādas izslēgšanas, ar nosacījumu, ka, īstenojot citām iekšēji rekapitalizējamām saistībām piemērojamo norakstīšanas vai konvertācijas līmeni, tiek ievērots 34. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētais princips.”;

| c) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Ja noregulējuma iestāde nolemj izslēgt vai daļēji izslēgt iekšēji rekapitalizējamās saistības vai iekšēji rekapitalizējamo saistību kategoriju saskaņā ar šo punktu un zaudējumi, ko segtu no šīm saistībām, nav pilnībā nodoti citiem kreditoriem, noregulējuma finansēšanas mehānisms var veikt iemaksu noregulējamajā iestādē, lai veiktu vienu vai abus turpmāk minētos pasākumus:






  a) | segtu visus zaudējumus, kurus iekšēji rekapitalizējamās saistības nav absorbējušas, un atjaunotu noregulējamās iestādes neto aktīvu vērtību līdz nullei saskaņā ar 46. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja noregulējuma iestāde nolemj izslēgt vai daļēji izslēgt iekšēji rekapitalizējamās saistības vai iekšēji rekapitalizējamo saistību kategoriju saskaņā ar šo punktu un zaudējumi, ko segtu no šīm saistībām, nav pilnībā nodoti citiem kreditoriem, noregulējuma finansēšanas mehānisms var veikt iemaksu noregulējamajā iestādē, lai veiktu vienu vai abus turpmāk minētos pasākumus:

a)

segtu visus zaudējumus, kurus iekšēji rekapitalizējamās saistības nav absorbējušas, un atjaunotu noregulējamās iestādes neto aktīvu vērtību līdz nullei saskaņā ar 46. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| b) | pirktu akcijas vai citus īpašumtiesību instrumentus, vai kapitāla instrumentus noregulējamā iestādē nolūkā rekapitalizēt iestādi saskaņā ar 46. panta 1. punkta b) apakšpunktu.”; |
| --- | --- |

b)

pirktu akcijas vai citus īpašumtiesību instrumentus, vai kapitāla instrumentus noregulējamā iestādē nolūkā rekapitalizēt iestādi saskaņā ar 46. panta 1. punkta b) apakšpunktu.”;

| d) | panta 5. punkta a) apakšpunktā vārdus “atbilstīgo saistību” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamo saistību”; |
| --- | --- |

d)

panta 5. punkta a) apakšpunktā vārdus “atbilstīgo saistību” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamo saistību”;

| 16) | iekļauj šādu pantu:

  “44.a pants
  Subordinēto atbilstīgo saistību pārdošana privātajiem klientiem

  1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tādu atbilstīgo saistību pārdevējs, kuras atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem nosacījumiem, izņemot attiecībā uz minētās regulas 72.a panta 1. punktu un 72.b panta 3.–5. punktu, šādas saistības privātajam klientam, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 11. apakšpunktā, pārdod tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | pārdevējs ir veicis piemērotības pārbaudi saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

16)

iekļauj šādu pantu:

“44.a pants

Subordinēto atbilstīgo saistību pārdošana privātajiem klientiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tādu atbilstīgo saistību pārdevējs, kuras atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem nosacījumiem, izņemot attiecībā uz minētās regulas 72.a panta 1. punktu un 72.b panta 3.–5. punktu, šādas saistības privātajam klientam, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 11. apakšpunktā, pārdod tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

pārdevējs ir veicis piemērotības pārbaudi saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. punktu;

| b) | pārdevējs, pamatojoties uz a) apakšpunktā minēto pārbaudi, ir pārliecinājies, ka šādas atbilstīgās saistības ir piemērotas minētajam privātajam klientam; |
| --- | --- |

b)

pārdevējs, pamatojoties uz a) apakšpunktā minēto pārbaudi, ir pārliecinājies, ka šādas atbilstīgās saistības ir piemērotas minētajam privātajam klientam;

| c) | pārdevējs piemērotību dokumentē saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 6. punktu; |
| --- | --- |

c)

pārdevējs piemērotību dokumentē saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 6. punktu;

Neatkarīgi no pirmās daļas dalībvalstis var noteikt, ka minētā punkta a)–c) apakšpunktā paredzētos nosacījumus piemēro citu tādu instrumentu pārdevējiem, kas kvalificējami kā pašu kapitāls vai iekšēji rekapitalizējamas saistības.

2.   Ja 1. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti un minētā privātā klienta finanšu portfelis pirkuma brīdī nepārsniedz EUR 500 000, pārdevējs, pamatojoties uz informāciju, ko privātais klients sniedz saskaņā ar 3. punktu, nodrošina, ka iegādes laikā ir izpildīti abi šādi nosacījumi:

| a) | privātais klients neiegulda kopējo summu, kas pārsniedz 10 % no minētā klienta finanšu instrumentu portfeļa saistībām, kas minētas 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

privātais klients neiegulda kopējo summu, kas pārsniedz 10 % no minētā klienta finanšu instrumentu portfeļa saistībām, kas minētas 1. punktā;

| b) | sākotnējo ieguldījumu apjoms, kas ieguldīts vienā vai vairākos saistību instrumentos, kuri minēti 1. punktā, ir vismaz EUR 10 000. |
| --- | --- |

b)

sākotnējo ieguldījumu apjoms, kas ieguldīts vienā vai vairākos saistību instrumentos, kuri minēti 1. punktā, ir vismaz EUR 10 000.

3.   Privātais klients pārdevējam sniedz pareizu informāciju par privātā klienta finanšu instrumentu portfeli, tostarp jebkādiem 1. punktā minētajiem ieguldījumiem saistībās.

4.   Šā panta 2. un 3. punkta nolūkos privātā klienta finanšu instrumentu portfelis ietver skaidras naudas noguldījumus un finanšu instrumentus, bet tajā neietilpst nekādi finanšu instrumenti, kas ir sniegti kā nodrošinājums.

5.   Neskarot Direktīvas 2014/65/ES 25. pantu un atkāpjoties no šā panta 1.–4. punktā noteiktajām prasībām, dalībvalstis var noteikt minimālo nominālvērtību vismaz EUR 50 000 apmērā 1. punktā minētajām saistībām, ņemot vērā minētās dalībvalsts tirgus nosacījumus un praksi, kā arī esošos patērētāju tiesību aizsardzības pasākumus minētās dalībvalsts jurisdikcijā.

6.   Ja to 1. panta 1. punktā minēto vienību kopējo aktīvu vērtība, kuras veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī un uz kurām attiecas 45.e pantā minētā prasība, nepārsniedz EUR 50 miljardus, minētā dalībvalsts, atkāpjoties no šā panta 1.–5. punktā izklāstītajām prasībām, var piemērot tikai šā panta 2. punkta b) apakšpunktā izklāstīto prasību.

7.   Dalībvalstīm nav jāpiemēro šis pants 1. punktā minētajām saistībām, kas emitētas pirms 2020. gada 28. decembra.”;

| 17) | direktīvas 45. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

  “45. pants
  Minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām piemērošana un aprēķināšana

  1.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētas iestādes un vienības vienmēr izpilda pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, ja to paredz šis pants un 45.a–45.i pants un saskaņā ar tiem.


  2.   Šā panta 1. punktā minēto prasību aprēķina saskaņā ar attiecīgi 45.c panta 3., 5. vai 7. punktu kā pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summu un izsaka procentos no:






  a) | šā panta 1. punktā minētās attiecīgās vienības kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu; un |
| --- | --- | --- |

17)

direktīvas 45. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

“45. pants

Minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām piemērošana un aprēķināšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētas iestādes un vienības vienmēr izpilda pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, ja to paredz šis pants un 45.a–45.i pants un saskaņā ar tiem.

2.   Šā panta 1. punktā minēto prasību aprēķina saskaņā ar attiecīgi 45.c panta 3., 5. vai 7. punktu kā pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summu un izsaka procentos no:

a)

šā panta 1. punktā minētās attiecīgās vienības kopējās riska darījumu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu; un

| b) | šā panta 1. punktā minētās attiecīgās vienības kopējās riska darījuma vērtības mēra, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. un 429.a pantu. |
| --- | --- |

b)

šā panta 1. punktā minētās attiecīgās vienības kopējās riska darījuma vērtības mēra, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. un 429.a pantu.

45.a pants

Atbrīvojums no minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām

1.   Neatkarīgi no 45. panta noregulējuma iestādes atbrīvo hipotekāro kredītu iestādes, kuras tiek finansētas ar segtām obligācijām un kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem nav atļauts pieņemt noguldījumus, no 45. panta 1. punktā noteiktās prasības, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | minētās iestādes tiks likvidētas valsts maksātnespējas procedūrā vai cita veida procedūrā, kas minētajām iestādēm paredzēta un ko īsteno saskaņā ar 38., 40. vai 42. pantu; un |
| --- | --- |

a)

minētās iestādes tiks likvidētas valsts maksātnespējas procedūrā vai cita veida procedūrā, kas minētajām iestādēm paredzēta un ko īsteno saskaņā ar 38., 40. vai 42. pantu; un

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētās procedūras nodrošina, ka minēto iestāžu kreditori, tostarp attiecīgajā gadījumā segto obligāciju turētāji, sedz zaudējumus tādā veidā, kas atbilst noregulējuma mērķiem. |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētās procedūras nodrošina, ka minēto iestāžu kreditori, tostarp attiecīgajā gadījumā segto obligāciju turētāji, sedz zaudējumus tādā veidā, kas atbilst noregulējuma mērķiem.

2.   Iestādes, kas atbrīvotas no 45. panta 1. punktā minētās prasības, neietilpst 45.e panta 1. punktā minētajā konsolidācijā.

45.b pants

Atbilstīgās saistības noregulējuma vienībām

1.   Saistības iekļauj noregulējuma vienību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summā tikai tad, ja tās atbilst nosacījumiem, kas minēti turpmāk norādītajos Regulas (ES) Nr. 575/2013 pantos:

| a) | 72.a pants; |
| --- | --- |

a)

72.a pants;

| b) | 72.b pants, izņemot 2. punkta d) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

b)

72.b pants, izņemot 2. punkta d) apakšpunktu; un

| c) | 72.c pants. |
| --- | --- |

c)

72.c pants.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, ja šajā direktīvā ir minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a vai 92.b panta prasības, atbilstīgās saistības minēto pantu nolūkos ir atbilstīgās saistības, kā definēts minētās regulas 72.k pantā un noteikts saskaņā ar minētās regulas Otrās daļas I sadaļas 5.a nodaļu.

2.   Saistības, kas izriet no parāda instrumentiem ar iegultiem atvasinātajiem instrumentiem, piemēram, strukturētām parādzīmēm, kuri atbilst 1. punkta pirmajā daļā minētajiem nosacījumiem, izņemot Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a panta 2. punkta l) apakšpunktu, iekļauj pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summā tikai tad, ja ir izpildīts viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | no parāda instrumenta izrietošu saistību pamatsumma ir zināma emisijas brīdī, tā ir fiksēta vai pieaug, un to neietekmē iegulta atvasināta instrumenta iezīme, un no parāda instrumenta, tostarp no iegulta atvasināta instrumenta, izrietošo saistību kopējo summu var vērtēt katru dienu ar atsauci uz aktīvu un likvīdu divvirzienu tirgu ekvivalentam instrumentam bez kredītriska saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 104. un 105. pantu; vai |
| --- | --- |

a)

no parāda instrumenta izrietošu saistību pamatsumma ir zināma emisijas brīdī, tā ir fiksēta vai pieaug, un to neietekmē iegulta atvasināta instrumenta iezīme, un no parāda instrumenta, tostarp no iegulta atvasināta instrumenta, izrietošo saistību kopējo summu var vērtēt katru dienu ar atsauci uz aktīvu un likvīdu divvirzienu tirgu ekvivalentam instrumentam bez kredītriska saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 104. un 105. pantu; vai

| b) | parāda instrumentā ir ietverts līguma noteikums, ar ko precizē, ka prasījuma vērtība emitenta maksātnespējas gadījumā un emitenta noregulējuma gadījumā ir fiksēta vai pieaug un nepārsniedz sākotnēji samaksāto saistību summu. |
| --- | --- |

b)

parāda instrumentā ir ietverts līguma noteikums, ar ko precizē, ka prasījuma vērtība emitenta maksātnespējas gadījumā un emitenta noregulējuma gadījumā ir fiksēta vai pieaug un nepārsniedz sākotnēji samaksāto saistību summu.

Uz pirmajā daļā minētajiem parāda instrumentiem, tostarp to iegultajiem atvasinātajiem instrumentiem, neattiecas savstarpējo prasījumu ieskaita līgums, un uz šādu instrumentu vērtēšanu neattiecas 49. panta 3. punkts.

Pirmajā daļā minētās saistības iekļauj pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summā tikai attiecībā uz to saistību daļu, kas atbilst minētās daļas a) apakšpunktā minētajai pamatsummai vai minētās daļas b) apakšpunktā minētajai fiksētajai vai pieaugošajai summai.

3.   Ja meitasuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, emitē saistības vienam no tā brīža akcionāriem, kas nav daļa no tās pašas noregulējuma grupas, un ja minētais meitasuzņēmums ir daļa no tās pašas noregulējuma grupas kā noregulējuma vienība, minētās saistības iekļauj minētās noregulējuma vienības pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summā ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | tās ir emitētas saskaņā ar 45.f panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

tās ir emitētas saskaņā ar 45.f panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| b) | minēto saistību norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošana saskaņā ar 59.–62. pantu neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu; |
| --- | --- |

b)

minēto saistību norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošana saskaņā ar 59.–62. pantu neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu;

| c) | minētās saistības nepārsniedz summu, ko nosaka, atņemot:






  i) | saistību summu, kas emitēta noregulējuma vienībai un ko šī noregulējuma vienība ir nopirkusi vai nu tieši, vai netieši ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību starpniecību, un pašu kapitāla summa, ko emitē saskaņā ar 45.f panta 2. punkta b) apakšpunktu; no |
| --- | --- | --- |

c)

minētās saistības nepārsniedz summu, ko nosaka, atņemot:

i)

saistību summu, kas emitēta noregulējuma vienībai un ko šī noregulējuma vienība ir nopirkusi vai nu tieši, vai netieši ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību starpniecību, un pašu kapitāla summa, ko emitē saskaņā ar 45.f panta 2. punkta b) apakšpunktu; no

| ii) | summas, kas prasīta saskaņā ar 45.f panta 1. punktu. |
| --- | --- |

ii)

summas, kas prasīta saskaņā ar 45.f panta 1. punktu.

4.   Neskarot 45.c panta 5. punktā vai 45.d panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto minimuma prasību, noregulējuma iestādes nodrošina, ka noregulējuma vienības, kas ir G-SNI vai noregulējuma vienības, uz kurām attiecas 45.c panta 5. vai 6. punkts, 45.e pantā minētās prasības daļu, kas ir 8 % no kopējām saistībām, ieskaitot pašu kapitālu, izpilda, izmantojot pašu kapitālu, subordinētus atbilstīgos instrumentus vai saistības, kas minētas šā panta 3. punktā. Noregulējuma iestāde var atļaut noregulējuma vienībām, kas ir G-SNI vai noregulējuma vienības, uz kurām attiecas 45.c panta 5. vai 6. punkts, līmeni, kas ir zemāks par 8 % no kopējām saistībām, ieskaitot pašu kapitālu, bet augstāks par summu, kura iegūta, piemērojot formulu (1-(X1/X2)) x 8 % no kopējām saistībām, ieskaitot pašu kapitālu, izpildīt, izmantojot pašu kapitālu, subordinētus atbilstīgos instrumentus vai saistības, kas minētas šā panta 3. punktā, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b panta 3. punktā minētie nosacījumi, kur, ievērojot saskaņā ar minētās regulas 72.b panta 3. punktu iespējamās samazināšanas robežvērtību:

| | X1 = 3,5 % no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu; un |
| --- | --- |

X1 = 3,5 % no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu; un

| | X2 = summa, ko veido 18 % no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, un apvienoto rezervju prasības summa. |
| --- | --- |

X2 = summa, ko veido 18 % no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, un apvienoto rezervju prasības summa.

Ja noregulējuma vienībām, uz kurām attiecas 45.c panta 5. punkts, šā punkta pirmās daļas piemērošana rezultējas ar prasību, kas pārsniedz 27 % no kopējās riska darījumu vērtības, noregulējuma iestāde 45.e pantā minētās prasības daļu, kura jāizpilda, izmantojot pašu kapitālu, subordinētiem atbilstīgajiem instrumentiem vai saistībām, kas minētas šā panta 3. punktā, attiecīgajai noregulējuma vienībai ierobežo līdz summai, kas vienāda ar 27 % no kopējās riska darījumu vērtības, ja noregulējuma iestāde ir novērtējusi, ka:

| a) | noregulējuma plānā piekļuve noregulējuma finansēšanas mehānismam netiek uzskatīta par iespēju noregulēt attiecīgo vienību; un |
| --- | --- |

a)

noregulējuma plānā piekļuve noregulējuma finansēšanas mehānismam netiek uzskatīta par iespēju noregulēt attiecīgo vienību; un

| b) | ja nav piemērojams a) apakšpunkts, 45.e pantā minētā prasība ļauj minētajai noregulējuma vienībai izpildīt attiecīgi 44. panta 5. vai 8. punktā minētās prasības. |
| --- | --- |

b)

ja nav piemērojams a) apakšpunkts, 45.e pantā minētā prasība ļauj minētajai noregulējuma vienībai izpildīt attiecīgi 44. panta 5. vai 8. punktā minētās prasības.

Veicot otrajā daļā minēto novērtējumu, noregulējuma iestāde ņem vērā arī risku, ka var būt nesamērīga ietekme uz attiecīgās noregulējuma vienības uzņēmējdarbības modeli.

Šā punkta otro daļu nepiemēro noregulējuma vienībām, uz kurām attiecas 45.c panta 6. punkts.

5.   Attiecībā uz noregulējuma vienībām, kas nav nedz G-SNI, nedz noregulējuma vienības, uz kurām attiecas 45.c panta 5. vai 6. punkts, noregulējuma iestāde var nolemt, ka 45.e pantā minētās prasības daļu vai nu līdz 8 % no vienības kopējām saistībām, ieskaitot pašu kapitālu, vai līdz summai saskaņā ar 7. punktā minēto formulu – atkarībā no tā, kas ir lielāks, – izpilda, izmantojot pašu kapitālu, subordinētus atbilstīgos instrumentus vai saistības, kas minētas šā panta 3. punktā, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | šā panta 1. un 2. punktā minētām nepakārtotām saistībām ir tāda pati prioritāte valsts maksātnespējas hierarhijā kā konkrētām saistībām, kas ir izslēgtas no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas saskaņā ar 44. panta 2. vai 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. un 2. punktā minētām nepakārtotām saistībām ir tāda pati prioritāte valsts maksātnespējas hierarhijā kā konkrētām saistībām, kas ir izslēgtas no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas saskaņā ar 44. panta 2. vai 3. punktu;

| b) | pastāv risks, ka sakarā ar norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru plānotu piemērošanu nesubordinētajām saistībām, kas saskaņā ar 44. panta 2. vai 3. punktu nav izslēgtas no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas, kreditoriem, kuru prasības izriet no minētajām saistībām, rodas lielāki zaudējumi nekā tad, ja likvidācija tiktu veikta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru; |
| --- | --- |

b)

pastāv risks, ka sakarā ar norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru plānotu piemērošanu nesubordinētajām saistībām, kas saskaņā ar 44. panta 2. vai 3. punktu nav izslēgtas no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas, kreditoriem, kuru prasības izriet no minētajām saistībām, rodas lielāki zaudējumi nekā tad, ja likvidācija tiktu veikta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru;

| c) | pašu kapitāla un citu subordinēto saistību summa nepārsniedz to summu, kas ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka b) apakšpunktā minētajiem kreditoriem nerodas zaudējumi, kas pārsniedz to zaudējumu līmeni, kuri tiem citādi būtu radušies, ja likvidācija tiktu veikta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla un citu subordinēto saistību summa nepārsniedz to summu, kas ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka b) apakšpunktā minētajiem kreditoriem nerodas zaudējumi, kas pārsniedz to zaudējumu līmeni, kuri tiem citādi būtu radušies, ja likvidācija tiktu veikta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru.

Ja noregulējuma iestāde konstatē, ka saistību kategorijā, kurā ietilpst atbilstīgās saistības, to saistību kopējais apjoms, kuras ir izslēgtas vai, visticamāk, tiks izslēgtas no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas saskaņā ar 44. panta 2. vai 3. punktu, ir vairāk nekā 10 % no minētās kategorijas, noregulējuma iestāde novērtē šā punkta pirmās daļas b) punktā minēto risku.

6.   Šā panta 4., 5. un 7. punkta piemērošanas nolūkos atvasināto instrumentu saistības iekļauj kopējās saistībās, pamatojoties uz to, ka tiek pilnībā atzītas darījuma partnera ieskaita tiesības.

Noregulējuma vienības pašu kapitāls, ko izmanto, lai izpildītu apvienoto rezervju prasību, ir atbilstīgs, lai izpildītu šā panta 4., 5. un 7. punktā minēto prasību.

7.   Atkāpjoties no šā panta 4. punkta, noregulējuma iestāde var lemt, ka šīs direktīvas 45.e pantā minēto prasību noregulējuma vienības, kas ir G-SNI vai kas ir noregulējuma vienības, uz ko attiecas šīs direktīvas 45.c panta 5. vai 6. punkts, izpilda, izmantojot pašu kapitālu, subordinētus atbilstīgos instrumentus vai saistības, kas minētas šā panta 3. punktā, ciktāl sakarā ar to, ka noregulējuma vienībai ir pienākums ievērot apvienoto rezervju prasību un prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pantā un šīs direktīvas 45.c panta 5. punktā un 45.e pantā, minētā pašu kapitāla, instrumentu un saistību summa nepārsniedz lielāko no šādām summām:

| a) | 8 % no vienības kopējām saistībām, ieskaitot pašu kapitālu; vai |
| --- | --- |

a)

8 % no vienības kopējām saistībām, ieskaitot pašu kapitālu; vai

| b) | summa, kas iegūta, piemērojot formulu Ax2+Bx2+C, kurā A, B un C ir šādas summas: | A=summa, kas izriet no prasības, kura minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

b)

summa, kas iegūta, piemērojot formulu Ax2+Bx2+C, kurā A, B un C ir šādas summas:

A=summa, kas izriet no prasības, kura minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

| | B=summa, kas izriet no prasības, kura minēta Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā; |
| --- | --- |

B=summa, kas izriet no prasības, kura minēta Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā;

| | C=summa, kas izriet no apvienoto rezervju prasības. |
| --- | --- |

C=summa, kas izriet no apvienoto rezervju prasības.

8.   Noregulējuma iestādes šā panta 7. punktā minētās pilnvaras var īstenot attiecībā uz noregulējuma vienībām, kuras ir G-SNI vai uz kurām attiecas 45.c panta 5. vai 6. punkts, un kuras atbilst vienam no šā punkta otrajā daļā minētajiem nosacījumiem, līdz 30 % no visu to noregulējuma vienību kopējā skaita, kuras ir G-SNI vai uz kurām attiecas 45.c panta 5. vai 6. punkts, un kurām noregulējuma iestāde nosaka 45.e pantā minēto prasību.

Noregulējuma iestādes ņem vērā šādus nosacījumus:

| a) | iepriekš veiktajā noregulējamības novērtējumā ir identificēti būtiski noregulējamības šķēršļi un vai nu:






  i) | pēc 17. panta 5. punktā minēto pasākumu piemērošanas noregulējuma iestādes noteiktajā grafikā nav veikti nekādi korektīvi pasākumi; vai |
| --- | --- | --- |

a)

iepriekš veiktajā noregulējamības novērtējumā ir identificēti būtiski noregulējamības šķēršļi un vai nu:

i)

pēc 17. panta 5. punktā minēto pasākumu piemērošanas noregulējuma iestādes noteiktajā grafikā nav veikti nekādi korektīvi pasākumi; vai

| ii) | identificēto būtisko šķērsli nevar risināt ne ar vienu no 17. panta 5. punktā minētajiem pasākumiem un šā panta 7. punktā minēto pilnvaru īstenošana daļēji vai pilnīgi kompensētu būtisku šķēršļu negatīvo ietekmi uz noregulējamību; |
| --- | --- |

ii)

identificēto būtisko šķērsli nevar risināt ne ar vienu no 17. panta 5. punktā minētajiem pasākumiem un šā panta 7. punktā minēto pilnvaru īstenošana daļēji vai pilnīgi kompensētu būtisku šķēršļu negatīvo ietekmi uz noregulējamību;

| b) | noregulējuma iestāde uzskata, ka noregulējuma vienības vēlamajai noregulējuma stratēģijai nav lielas iespējamības un ticamības, ņemot vērā vienības lielumu, savstarpējo saistību, tās darbību raksturu, apmēru, risku un sarežģītību, tās juridisko statusu un akciju paketes struktūru; vai |
| --- | --- |

b)

noregulējuma iestāde uzskata, ka noregulējuma vienības vēlamajai noregulējuma stratēģijai nav lielas iespējamības un ticamības, ņemot vērā vienības lielumu, savstarpējo saistību, tās darbību raksturu, apmēru, risku un sarežģītību, tās juridisko statusu un akciju paketes struktūru; vai

| c) | Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētā prasība atspoguļo faktu, ka noregulējuma vienība, kas ir G-SNI vai uz kuru attiecas šīs direktīvas 45.c panta 5. vai 6. punkts, riskantuma ziņā ir starp 20 % riskantāko iestāžu, kurām noregulējuma iestāde nosaka šīs direktīvas 45. panta 1. punktā minēto prasību. |
| --- | --- |

c)

Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētā prasība atspoguļo faktu, ka noregulējuma vienība, kas ir G-SNI vai uz kuru attiecas šīs direktīvas 45.c panta 5. vai 6. punkts, riskantuma ziņā ir starp 20 % riskantāko iestāžu, kurām noregulējuma iestāde nosaka šīs direktīvas 45. panta 1. punktā minēto prasību.

Pirmajā un otrajā daļā minēto procentuālo vērtību piemērošanas nolūkos noregulējuma iestāde skaitli, kas iegūts aprēķina rezultātā, noapaļo līdz tuvākajam veselam skaitlim.

Dalībvalstis, ņemot vērā sava valsts banku sektora īpatnības, tostarp jo īpaši to noregulējuma vienību skaitu, kuras ir G-SNI vai uz kurām attiecas 45.c panta 5. punkts vai 6. punkts, un attiecībā uz kurām valsts noregulējuma iestāde nosaka 45.e pantā minēto prasību, var noteikt pirmajā daļā minētos procentus augstākā līmenī nekā 30 %.

9.   Noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi pieņem 5. vai 7. punktā minētos lēmumus.

Pieņemot minētos lēmumus, noregulējuma iestāde ņem vērā arī:

| a) | to, kāds tirgus dziļums ir noregulējuma vienības pašu kapitāla instrumentiem un subordinētiem atbilstīgajiem instrumentiem, šādu instrumentu, ja tādi ir, cenu noteikšanu un laiku, kas vajadzīgs jebkādu minētā lēmuma izpildei nepieciešamu darījumu veikšanai; |
| --- | --- |

a)

to, kāds tirgus dziļums ir noregulējuma vienības pašu kapitāla instrumentiem un subordinētiem atbilstīgajiem instrumentiem, šādu instrumentu, ja tādi ir, cenu noteikšanu un laiku, kas vajadzīgs jebkādu minētā lēmuma izpildei nepieciešamu darījumu veikšanai;

| b) | to atbilstīgo saistību instrumentu summu, kuri atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem nosacījumiem, ar atlikušo termiņu, kas ir īsāks par vienu gadu no dienas, kurā pieņem lēmumu, lai veiktu kvantitatīvas šā panta 5. un 7. punktā minēto prasību korekcijas; |
| --- | --- |

b)

to atbilstīgo saistību instrumentu summu, kuri atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem nosacījumiem, ar atlikušo termiņu, kas ir īsāks par vienu gadu no dienas, kurā pieņem lēmumu, lai veiktu kvantitatīvas šā panta 5. un 7. punktā minēto prasību korekcijas;

| c) | to instrumentu pieejamību un summu, kuri atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem nosacījumiem, izņemot minētās regulas 72.b panta 2. punkta d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

to instrumentu pieejamību un summu, kuri atbilst visiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem nosacījumiem, izņemot minētās regulas 72.b panta 2. punkta d) apakšpunktu;

| d) | to, vai salīdzinājumā ar noregulējuma vienības pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām ir nozīmīga tādu saskaņā ar 44. panta 2. vai 3. punktu no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas izslēgtu saistību summa, kuras parastajās maksātnespējas procedūrās ierindojas turpat, kur atrodas visaugstāk ierindotās atbilstīgās saistības, vai pēc tām. Ja izslēgto saistību summa nepārsniedz 5 % no noregulējuma vienības pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summas, uzskata, ka izslēgtā summa nav nozīmīga. Ja summa pārsniedz minēto robežvērtību, izslēgto saistību nozīmīgumu izvērtē noregulējuma iestādes; |
| --- | --- |

d)

to, vai salīdzinājumā ar noregulējuma vienības pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām ir nozīmīga tādu saskaņā ar 44. panta 2. vai 3. punktu no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas izslēgtu saistību summa, kuras parastajās maksātnespējas procedūrās ierindojas turpat, kur atrodas visaugstāk ierindotās atbilstīgās saistības, vai pēc tām. Ja izslēgto saistību summa nepārsniedz 5 % no noregulējuma vienības pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summas, uzskata, ka izslēgtā summa nav nozīmīga. Ja summa pārsniedz minēto robežvērtību, izslēgto saistību nozīmīgumu izvērtē noregulējuma iestādes;

| e) | noregulējuma vienības uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu, kā arī tās stabilitāti un spēju sniegt ieguldījumus ekonomikā; un |
| --- | --- |

e)

noregulējuma vienības uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu, kā arī tās stabilitāti un spēju sniegt ieguldījumus ekonomikā; un

| f) | iespējamu pārstrukturēšanas izmaksu ietekmi uz noregulējuma vienības rekapitalizāciju. |
| --- | --- |

f)

iespējamu pārstrukturēšanas izmaksu ietekmi uz noregulējuma vienības rekapitalizāciju.

45.c pants

Minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām noteikšana

1.   Noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi nosaka 45. panta 1. punktā minēto prasību, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

| a) | nepieciešamība nodrošināt, ka noregulējuma grupu var noregulēt, noregulējuma vienībai piemērojot noregulējuma instrumentus, tostarp attiecīgā gadījumā iekšējās rekapitalizācijas instrumentu, tā, lai tiktu sasniegti noregulējuma mērķi; |
| --- | --- |

a)

nepieciešamība nodrošināt, ka noregulējuma grupu var noregulēt, noregulējuma vienībai piemērojot noregulējuma instrumentus, tostarp attiecīgā gadījumā iekšējās rekapitalizācijas instrumentu, tā, lai tiktu sasniegti noregulējuma mērķi;

| b) | nepieciešamība attiecīgos gadījumos nodrošināt, ka noregulējuma vienībai un tās meitasuzņēmumiem, kas ir 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās iestādes vai vienības, bet ne noregulējuma vienības, ir pietiekams pašu kapitāls un atbilstīgās saistības, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja tām tiktu piemērots attiecīgi iekšējās rekapitalizācijas instruments vai norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras, varētu absorbēt zaudējumus, un ka ir iespējams atjaunot attiecīgo vienību kopējo kapitāla rādītāju un, ja piemērojams, sviras rādītāju līdz līmenim, kāds ir vajadzīgs, lai tās varētu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tām ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2014/65/ES; |
| --- | --- |

b)

nepieciešamība attiecīgos gadījumos nodrošināt, ka noregulējuma vienībai un tās meitasuzņēmumiem, kas ir 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās iestādes vai vienības, bet ne noregulējuma vienības, ir pietiekams pašu kapitāls un atbilstīgās saistības, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja tām tiktu piemērots attiecīgi iekšējās rekapitalizācijas instruments vai norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras, varētu absorbēt zaudējumus, un ka ir iespējams atjaunot attiecīgo vienību kopējo kapitāla rādītāju un, ja piemērojams, sviras rādītāju līdz līmenim, kāds ir vajadzīgs, lai tās varētu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tām ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2014/65/ES;

| c) | nepieciešamība nodrošināt, ka gadījumos, kad noregulējuma plānā paredzēta iespēja, ka dažas atbilstīgo saistību kategorijas varētu izslēgt no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar šīs direktīvas 44. panta 3. punktu vai varētu pilnībā pārvest saņēmējam, izmantojot daļēju pārvedumu, noregulējuma vienībai ir pietiekams pašu kapitāls un citas atbilstīgās saistības, lai absorbētu zaudējumus un atjaunotu tās kopējo kapitāla rādītāju un, ja piemērojams, sviras rādītāju līdz līmenim, kāds ir vajadzīgs, lai vienība varētu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tai ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2014/65/ES; |
| --- | --- |

c)

nepieciešamība nodrošināt, ka gadījumos, kad noregulējuma plānā paredzēta iespēja, ka dažas atbilstīgo saistību kategorijas varētu izslēgt no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar šīs direktīvas 44. panta 3. punktu vai varētu pilnībā pārvest saņēmējam, izmantojot daļēju pārvedumu, noregulējuma vienībai ir pietiekams pašu kapitāls un citas atbilstīgās saistības, lai absorbētu zaudējumus un atjaunotu tās kopējo kapitāla rādītāju un, ja piemērojams, sviras rādītāju līdz līmenim, kāds ir vajadzīgs, lai vienība varētu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tai ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2014/65/ES;

| d) | vienības lielums, uzņēmējdarbības modelis, finansēšanas modelis un riska profils; |
| --- | --- |

d)

vienības lielums, uzņēmējdarbības modelis, finansēšanas modelis un riska profils;

| e) | apmērs, kādā vienības maksātnespēja nelabvēlīgi ietekmētu finanšu stabilitāti, tostarp, izplatot kaitīgo ietekmi uz citām iestādēm vai vienībām, kam iemesls ir vienības savstarpējā saistība ar citām minētajām iestādēm vai vienībām, vai pārējo finanšu sistēmu. |
| --- | --- |

e)

apmērs, kādā vienības maksātnespēja nelabvēlīgi ietekmētu finanšu stabilitāti, tostarp, izplatot kaitīgo ietekmi uz citām iestādēm vai vienībām, kam iemesls ir vienības savstarpējā saistība ar citām minētajām iestādēm vai vienībām, vai pārējo finanšu sistēmu.

2.   Ja noregulējuma plānā ir paredzēts, ka ir jāveic noregulējuma darbība vai ka ir jāizmanto pilnvaras norakstīt un konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar 59. pantu saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto attiecīgo scenāriju, 45. panta 1. punktā minētā prasība ir vienāda ar summu, kura ir pietiekama, lai nodrošinātu to, ka:

| a) | zaudējumi, kuri varētu rasties vienībai, tiek pilnībā absorbēti (“zaudējumu absorbcija”); |
| --- | --- |

a)

zaudējumi, kuri varētu rasties vienībai, tiek pilnībā absorbēti (“zaudējumu absorbcija”);

| b) | noregulējuma vienība un tās meitasuzņēmumi, kas ir 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās iestādes vai vienības, bet nav noregulējuma vienības, tiek rekapitalizētas līdz līmenim, kas nepieciešams, lai tās varētu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tām ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, Direktīvu 2014/65/ES vai līdzvērtīgu tiesību aktu uz pienācīgu laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu (“rekapitalizācija”). |
| --- | --- |

b)

noregulējuma vienība un tās meitasuzņēmumi, kas ir 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās iestādes vai vienības, bet nav noregulējuma vienības, tiek rekapitalizētas līdz līmenim, kas nepieciešams, lai tās varētu saglabāt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tām ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, Direktīvu 2014/65/ES vai līdzvērtīgu tiesību aktu uz pienācīgu laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu (“rekapitalizācija”).

Ja noregulējuma plānā ir paredzēts, ka vienību likvidēs saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru vai citām līdzvērtīgām valsts procedūrām, noregulējuma iestāde novērtē, vai ir pamatoti ierobežot 45. panta 1. punktā minēto prasību attiecībā uz minēto vienību tā, lai tā nepārsniegtu summu, kas ir pietiekama, lai absorbētu zaudējumus saskaņā ar pirmās daļas a) punktu.

Noregulējuma iestādes novērtējumā jo īpaši izvērtē otrajā daļā minēto ierobežojumu attiecībā uz iespējamo ietekmi uz finanšu stabilitāti un uz risku izraisīt kaitīgu ietekmi uz finanšu sistēmu.

3.   Attiecībā uz noregulējuma vienībām 2. punkta pirmajā daļā minētā summa ir:

| a) | lai aprēķinātu 45. panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 45. panta 2. punkta a) apakšpunktu, summa, ko veido:






  i) | noregulējumā absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā un Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajām prasībām attiecībā uz noregulējuma vienību konsolidētā noregulējuma grupas līmenī; un |
| --- | --- | --- |

a)

lai aprēķinātu 45. panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 45. panta 2. punkta a) apakšpunktu, summa, ko veido:

i)

noregulējumā absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā un Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajām prasībām attiecībā uz noregulējuma vienību konsolidētā noregulējuma grupas līmenī; un

| ii) | rekapitalizācijas summa, kas ļauj no noregulējuma izrietošai noregulējuma grupai atjaunot atbilstību savai Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajai kopējā kapitāla rādītāja prasībai un savai Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai prasībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas; un |
| --- | --- |

ii)

rekapitalizācijas summa, kas ļauj no noregulējuma izrietošai noregulējuma grupai atjaunot atbilstību savai Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajai kopējā kapitāla rādītāja prasībai un savai Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai prasībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas; un

| b) | lai aprēķinātu 45. panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 45. panta 2. punkta b) apakšpunktu, summa, ko veido:






  i) | noregulējumā absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai noregulējuma vienības sviras rādītāja prasībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī; un |
| --- | --- | --- |

b)

lai aprēķinātu 45. panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 45. panta 2. punkta b) apakšpunktu, summa, ko veido:

i)

noregulējumā absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai noregulējuma vienības sviras rādītāja prasībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī; un

| ii) | rekapitalizācijas summa, kas ļauj no noregulējuma izrietošai noregulējuma grupai atjaunot atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai sviras rādītāja prasībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas. |
| --- | --- |

ii)

rekapitalizācijas summa, kas ļauj no noregulējuma izrietošai noregulējuma grupai atjaunot atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai sviras rādītāja prasībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas.

Šīs direktīvas 45. panta 2. punkta a) apakšpunkta nolūkos prasību, kas minēta 45. panta 1. punktā, izsaka procentos kā summu, kura aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmās daļas a) punktu un dalīta ar kopējo riska darījumu vērtību.

Šīs direktīvas 45. panta 2. punkta b) apakšpunkta nolūkos prasību, kas minēta 45. panta 1. punktā, izsaka procentos kā summu, kura aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmās daļas b) punktu un dalīta ar kopējo riska darījumu vērtības mēru.

Nosakot šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto individuālo prasību, noregulējuma iestāde ņem vērā 37. panta 10. punktā un 44. panta 5. un 8. punktā minētās prasības.

Nosakot iepriekšējā daļā minētās rekapitalizācijas summas, noregulējuma iestāde:

| a) | izmanto visnesenākās ziņotās vērtības attiecīgajai kopējai riska darījumu vērtībai vai kopējam riska darījumu mērījumam, kurš koriģēts, ņemot vērā jebkādas izmaiņas, kas rodas no noregulējumā plānā paredzētām noregulējuma darbībām; un |
| --- | --- |

a)

izmanto visnesenākās ziņotās vērtības attiecīgajai kopējai riska darījumu vērtībai vai kopējam riska darījumu mērījumam, kurš koriģēts, ņemot vērā jebkādas izmaiņas, kas rodas no noregulējumā plānā paredzētām noregulējuma darbībām; un

| b) | pēc apspriešanās ar kompetento iestādi lejupēji vai augšupēji koriģē summu, kas atbilst Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai pašreizējai prasībai, lai noteiktu prasību, kas piemērojama noregulējuma vienībai pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas. |
| --- | --- |

b)

pēc apspriešanās ar kompetento iestādi lejupēji vai augšupēji koriģē summu, kas atbilst Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai pašreizējai prasībai, lai noteiktu prasību, kas piemērojama noregulējuma vienībai pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas.

Noregulējuma iestāde var palielināt pirmās daļas a) apakšpunkta ii) punktā noteikto prasību par atbilstīgu summu, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka vienība pēc noregulējuma pienācīgu laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu, spēj saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos.

Ja piemēro šā punkta sesto daļu, minētajā daļā minēto summu nosaka līdzvērtīgu apvienoto rezervju prasībai, kas jāpiemēro pēc noregulējuma instrumentu piemērošanas, atņemot summu, kas minēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punkta a) apakšpunktā.

Šā punkta sestajā daļā minēto summu koriģē lejupēji, ja pēc apspriešanās ar kompetento iestādi noregulējuma iestāde secina, ka būtu iespējams un ticams, ka mazāka summa ir pietiekama, lai saglabātu tirgus uzticēšanos un nodrošinātu gan iestādes vai 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās vienības kritiski svarīgo ekonomisko funkciju izpildes turpināšanu, gan tās piekļuvi finansējumam, neizmantojot nekādu citu ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem kā vien iemaksas no noregulējuma finansēšanas mehānisma, saskaņā ar 44. panta 5. un 8. punktu un 101. panta 2. punktu, pēc noregulējuma stratēģijas īstenošanas. Minēto summu koriģē augšupēji, ja pēc apspriešanās ar kompetento iestādi noregulējuma iestāde secina, ka augstāka summa ir nepieciešama, lai saglabātu pietiekamu tirgus uzticēšanos un nodrošinātu 1. panta 1.punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās iestādes vai vienības kritiski svarīgo ekonomisko funkciju izpildes turpināšanu un tās piekļuvi finansējumam, neizmantojot nekādu citu ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem kā vien iemaksas no noregulējuma finansēšanas mehānisma, saskaņā ar 44. panta 5. un 8. punktu un 101. panta 2. punktu, pienācīgā laikposmā, kas nepārsniedz vienu gadu.

4.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, kuros precizē metodes, ko noregulējuma iestādes izmanto, lai aplēstu Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minēto prasību un apvienoto rezervju prasību noregulējuma vienībām noregulējuma grupas konsolidētā līmenī, ja uz noregulējuma grupu minētās prasības saskaņā ar minēto direktīvu neattiecas.

EBI līdz 2019. gada 28. decembrim iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.

5.   Attiecībā uz noregulējuma vienībām, uz ko neattiecas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pants un kas ietilpst noregulējuma grupā, kuras kopējie aktīvi pārsniedz EUR 100 miljardus, šā panta 3. punktā minētās prasības līmenis ir vismaz vienāds ar:

| a) | 13,5 %, ja to aprēķina saskaņā ar 45. panta 2. punkta a) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

a)

13,5 %, ja to aprēķina saskaņā ar 45. panta 2. punkta a) apakšpunktu; un

| b) | 5 %, ja to aprēķina saskaņā ar 45. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

5 %, ja to aprēķina saskaņā ar 45. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

Atkāpjoties no 45.b panta, šī punkta pirmajā daļā minētās noregulējuma vienības nodrošina atbilstību šī punkta pirmajā daļā minētajam prasības līmenim, kas ir vienāds ar 13,5 %, ja tiek aprēķināts saskaņā ar 45. panta 2. punkta a) apakšpunktu, un 5 %, ja tiek aprēķināts saskaņā ar 45. panta 2. punkta b) apakšpunktu, izmantojot pašu kapitālu, subordinētus atbilstīgos instrumentus vai saistības, kas minētas šīs direktīvas 45.b panta 3. punktā.

6.   Pēc apspriešanās ar kompetento iestādi noregulējuma iestāde var pieņemt lēmumu piemērot šā panta 5. punktā paredzētās prasības noregulējuma vienībai, uz ko neattiecas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a pants un kas pieder pie noregulējuma grupas, kuras kopējie aktīvi ir mazāki par EUR 100 miljardiem un kuru noregulējuma iestādes novērtējusi kā tādu, kas maksātnespējas gadījumā, visticamāk, radīs sistēmisku risku.

Kad noregulējuma iestāde pieņem šā punkta pirmajā daļā minēto lēmumu, tā ņem vērā:

| a) | noguldījumu prevalenci un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī; |
| --- | --- |

a)

noguldījumu prevalenci un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī;

| b) | apmēru, kādā ir ierobežota atbilstīgo saistību piekļuve kapitāla tirgiem; |
| --- | --- |

b)

apmēru, kādā ir ierobežota atbilstīgo saistību piekļuve kapitāla tirgiem;

| c) | apmēru, kādā noregulējuma vienībai paļaujas uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu 45.e pantā minēto prasību. |
| --- | --- |

c)

apmēru, kādā noregulējuma vienībai paļaujas uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu 45.e pantā minēto prasību.

Tas, ka nav pieņemts lēmums saskaņā ar šī punkta pirmo daļu, neskar nevienu lēmumu saskaņā ar 45.b panta 5. punktu.

7.   Attiecībā uz vienībām, kas pašas nav noregulējuma vienības, 2. punkta pirmajā daļā minētā summa ir:

| a) | lai aprēķinātu 45. panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 45. panta 2. punkta a) apakšpunktu, summa, ko veido:






  i) | absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā un Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajām prasībām attiecībā uz vienību; un |
| --- | --- | --- |

a)

lai aprēķinātu 45. panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 45. panta 2. punkta a) apakšpunktu, summa, ko veido:

i)

absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā un Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajām prasībām attiecībā uz vienību; un

| ii) | rekapitalizācijas summa, kas vienībai ļauj atjaunot atbilstību savai Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajai kopējā kapitāla rādītāja prasībai un savai Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai prasībai pēc tam, kad ir izmantotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar šīs direktīvas 59. pantu, vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma; un |
| --- | --- |

ii)

rekapitalizācijas summa, kas vienībai ļauj atjaunot atbilstību savai Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajai kopējā kapitāla rādītāja prasībai un savai Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai prasībai pēc tam, kad ir izmantotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar šīs direktīvas 59. pantu, vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma; un

| b) | lai aprēķinātu 45. panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 45. panta 2. punkta b) apakšpunktu, summa, ko veido:






  i) | absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai vienības sviras rādītāja prasībai; un |
| --- | --- | --- |

b)

lai aprēķinātu 45. panta 1. punktā minēto prasību saskaņā ar 45. panta 2. punkta b) apakšpunktu, summa, ko veido:

i)

absorbējamo zaudējumu summa, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai vienības sviras rādītāja prasībai; un

| ii) | rekapitalizācijas summa, kas vienībai ļauj atjaunot atbilstību savai sviras rādītāja prasībai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā, pēc tam, kad ir izmantotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar šīs direktīvas 59. pantu, vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma. |
| --- | --- |

ii)

rekapitalizācijas summa, kas vienībai ļauj atjaunot atbilstību savai sviras rādītāja prasībai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā, pēc tam, kad ir izmantotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar šīs direktīvas 59. pantu, vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma.

Šīs direktīvas 45. panta 2. punkta a) apakšpunkta nolūkos prasību, kas minēta 45. panta 1. punktā, izsaka procentos kā summu, kura aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmās daļas a) punktu un dalīta ar kopējo riska darījumu vērtību.

Šīs direktīvas 45. panta 2. punkta b) apakšpunkta nolūkos prasību, kas minēta 45. panta 1. punktā, izsaka procentos kā summu, kura aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmās daļas b) punktu un dalīta ar kopējo riska darījumu vērtības mēru.

Nosakot šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto individuālo prasību, noregulējuma iestāde ņem vērā 37. panta 10. punktā un 44. panta 5. un 8. punktā minētās prasības.

Nosakot iepriekšējā daļā minēto rekapitalizācijas summu, noregulējuma iestāde:

| a) | izmanto visnesenākās ziņotās vērtības attiecīgajai kopējai riska darījumu vērtībai vai kopējam riska darījumu mērījumam, kurš koriģēts, ņemot vērā jebkādas izmaiņas, kas rodas no noregulējuma plānā paredzētām darbībām; un |
| --- | --- |

a)

izmanto visnesenākās ziņotās vērtības attiecīgajai kopējai riska darījumu vērtībai vai kopējam riska darījumu mērījumam, kurš koriģēts, ņemot vērā jebkādas izmaiņas, kas rodas no noregulējuma plānā paredzētām darbībām; un

| b) | pēc apspriešanās ar kompetento iestādi lejupēji vai augšupēji koriģē summu, kas atbilst Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai pašreizējai prasībai, lai noteiktu prasību, kas piemērojama attiecīgajai vienībai pēc tam, kad ir izmantotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar šīs direktīvas 59. pantu, vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma. |
| --- | --- |

b)

pēc apspriešanās ar kompetento iestādi lejupēji vai augšupēji koriģē summu, kas atbilst Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētajai pašreizējai prasībai, lai noteiktu prasību, kas piemērojama attiecīgajai vienībai pēc tam, kad ir izmantotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar šīs direktīvas 59. pantu, vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma.

Noregulējuma iestāde var palielināt šā punkta pirmās daļas a) apakšpunkta ii) punktā noteikto prasību par pienācīgu summu, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka pēc tam, kad būs īstenotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības saskaņā ar 59. pantu, vienība pienācīgu laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu, spēj saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos.

Ja piemēro šā punkta sesto daļu, minētajā daļā minēto summu nosaka līdzvērtīgu apvienoto rezervju prasībai, kas jāpiemēro pēc šīs direktīvas 59. pantā minēto pilnvaru īstenošanas vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma, atņemot summu, kas minēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punkta a) apakšpunktā.

Šā punkta sestajā daļā minēto summu koriģē lejupēji, ja pēc apspriešanās ar kompetento iestādi noregulējuma iestāde secina, ka būtu iespējams un ticams, ka mazāka summa ir pietiekama, lai nodrošinātu tirgus uzticēšanos un nodrošinātu gan 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās iestādes vai vienības kritiski svarīgo ekonomisko funkciju izpildes turpināšanu, gan tās piekļuvi finansējumam, neizmantojot nekādu citu ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem kā vien iemaksas no noregulējuma finansēšanas mehānisma, saskaņā ar 44. panta 5. un 8. punktu un 101. panta 2. punktu, pēc 59. pantā minēto pilnvaru īstenošanas vai pēc noregulējuma grupas noregulējuma. Minēto summu koriģē augšupēji, ja pēc apspriešanās ar kompetento iestādi noregulējuma iestāde secina, ka augstāka summa ir nepieciešama, lai saglabātu pietiekamu tirgus uzticēšanos un nodrošinātu gan 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās iestādes vai vienības kritiski svarīgo ekonomisko funkciju izpildes turpināšanu, gan tās piekļuvi finansējumam, neizmantojot nekādu citu ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem kā vien iemaksas no noregulējuma finansēšanas mehānisma, saskaņā ar 44. panta 5. un 8. punktu un 101. panta 2. punktu, pienācīgā laikposmā, kas nepārsniedz vienu gadu.

8.   Ja noregulējuma iestāde sagaida, ka konkrētas atbilstīgo saistību kategorijas, visticamāk, tiks pilnībā vai daļēji izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas, ievērojot 44. panta 3. punktu, vai varētu tikt pilnībā pārvestas saņēmējam, izmantojot daļēju pārvedumu, 45. panta 1. punktā minēto prasību izpilda, izmantojot pašu kapitālu vai citas atbilstīgās saistības, kas ir pietiekamas, lai:

| a) | segtu to izslēgto saistību summu, kas noteiktas saskaņā ar 44. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

segtu to izslēgto saistību summu, kas noteiktas saskaņā ar 44. panta 3. punktu;

| b) | nodrošinātu, ka tiek izpildīti 2. punktā minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

nodrošinātu, ka tiek izpildīti 2. punktā minētie nosacījumi.

9.   Jebkāds noregulējuma iestādes lēmums piemērot minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām saskaņā ar šo pantu ietver minētā lēmuma pamatojumu, tostarp pilnīgu novērtējumu par šā panta 2.–8. punktā minētajiem elementiem, un noregulējuma iestāde to bez liekas kavēšanās pārskata, lai atspoguļotu jebkādas izmaiņas Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētās prasības līmenī.

10.   Šā panta 3. un 7. punkta nolūkos kapitāla prasības interpretē saskaņā ar kompetentās iestādes piemērotajiem pārejas noteikumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 Desmitās daļas I sadaļas 1., 2. un 4. nodaļā un valsts tiesību aktu noteikumos, ar ko īsteno iespējas, kuras kompetentajām iestādēm piešķirtas saskaņā ar minēto regulu.

45.d pants

Minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām noteikšana G-SNI noregulējuma vienībām un ārpussavienības G-SNI svarīgiem Savienības meitasuzņēmumiem

1.   Šīs direktīvas 45. panta 1. punktā minēto prasību noregulējuma vienībai, kas ir G-SNI vai G-SNI daļa, veido:

| a) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 494. pantā minētās prasības; un |
| --- | --- |

a)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 494. pantā minētās prasības; un

| b) | jebkāda papildu prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kuru noregulējuma iestāde ir noteikusi konkrēti minētajai vienībai saskaņā ar šā panta 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

jebkāda papildu prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kuru noregulējuma iestāde ir noteikusi konkrēti minētajai vienībai saskaņā ar šā panta 3. punktu.

2.   Šīs direktīvas 45. panta 1. punktā minētā prasība attiecībā uz ārpussavienības G-SNI svarīgu Savienības meitasuzņēmumu, ietver:

| a) | prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.b un 494. pantā; un |
| --- | --- |

a)

prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.b un 494. pantā; un

| b) | jebkādu papildu prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kuru noregulējuma iestāde noteikusi konkrēti minētajai vienībai saskaņā ar šā panta 3. punktu un kura jāizpilda, izmantojot pašu kapitālu un saistības, kas atbilst 45.f panta un 89. panta 2. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

jebkādu papildu prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kuru noregulējuma iestāde noteikusi konkrēti minētajai vienībai saskaņā ar šā panta 3. punktu un kura jāizpilda, izmantojot pašu kapitālu un saistības, kas atbilst 45.f panta un 89. panta 2. punkta nosacījumiem.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punkta b) apakšpunktā minēto papildu prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām noregulējuma iestāde piemēro tikai:

| a) | tad, ja šā panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 2. punkta a) apakšpunktā minētā prasība nav pietiekama, lai izpildītu 45.c pantā izklāstītos nosacījumus; un |
| --- | --- |

a)

tad, ja šā panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 2. punkta a) apakšpunktā minētā prasība nav pietiekama, lai izpildītu 45.c pantā izklāstītos nosacījumus; un

| b) | tādā mērā, lai nodrošinātu, ka 45.c pantā izklāstītie nosacījumi tiek izpildīti. |
| --- | --- |

b)

tādā mērā, lai nodrošinātu, ka 45.c pantā izklāstītie nosacījumi tiek izpildīti.

4.   Šīs direktīvas 45.h panta 2. punkta nolūkos, ja vairāk nekā viena G-SNI vienība, kas pieder pie tās pašas G-SNI, ir noregulējuma vienība, attiecīgās noregulējuma iestādes aprēķina 3. punktā minēto summu:

| a) | katrai noregulējuma vienībai; |
| --- | --- |

a)

katrai noregulējuma vienībai;

| b) | Savienības mātesvienībai tā, it kā tā būtu G-SNI vienīgā noregulējuma vienība. |
| --- | --- |

b)

Savienības mātesvienībai tā, it kā tā būtu G-SNI vienīgā noregulējuma vienība.

5.   Jebkāds noregulējuma iestādes lēmums piemērot papildu prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām saskaņā ar šā panta 1. punkta b) apakšpunktu vai šā panta 2. punkta b) apakšpunktu ietver minētā lēmuma pamatojumu, tostarp pilnīgu novērtējumu par šā panta 3. punktā minētajiem elementiem, un noregulējuma iestāde to bez liekas kavēšanās pārskata, lai atspoguļotu jebkādas izmaiņas noregulējuma grupai vai ārpussavienības G-SNI svarīgam Savienības meitasuzņēmumam piemērojamās Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minētās prasības līmenī.

45.e pants

Minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām piemērošana noregulējuma vienībām

1.   Noregulējuma vienības 45.b–45.d pantā noteiktās prasības izpilda konsolidēti noregulējuma grupas līmenī.

2.   Šīs direktīvas 45. panta 1. punktā minēto prasību noregulējuma iestāde noregulējuma vienībai konsolidētā noregulējuma grupas līmenī nosaka saskaņā ar 45.h pantu, pamatojoties uz 45.b–45.d pantā noteiktajām prasībām un to, vai grupas trešo valstu meitasuzņēmumi ir noregulējami atsevišķi saskaņā ar noregulējuma plānu.

3.   Attiecībā uz noregulējuma grupām, kas identificētas saskaņā ar 2. panta 1. punkta 83.b) apakšpunkta b) punktu, attiecīgā noregulējuma iestāde – atkarībā no solidaritātes mehānisma iezīmēm un vēlamās noregulējuma stratēģijas iezīmēm – lemj par to, kurām noregulējuma grupas vienībām ir jāatbilst 45.c panta 3. un 5. punktam un 45.d panta 1. punkta a) apakšpunktam, lai nodrošinātu, ka visa noregulējuma grupa kopā atbilst šā panta 1. un 2. punktam, un kā šādām vienībām tas jādara saskaņā ar noregulējuma plānu.

45.f pants

Minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām piemērošana vienībām, kas pašas nav noregulējuma vienības

1.   Iestādes, kas ir noregulējuma vienības vai trešās valsts vienības meitasuzņēmumi, bet pašas nav noregulējuma vienības, individuāli izpilda 45.c pantā minētās prasības.

Noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi var nolemt šajā pantā noteikto prasību piemērot 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētajai vienībai, kas ir noregulējuma vienības meitasuzņēmums, bet pati nav noregulējuma vienība.

Atkāpjoties no šī punkta pirmās daļas, Savienības mātesuzņēmumi, kas paši nav noregulējuma vienības, bet ir trešo valstu vienību meitasuzņēmumi, konsolidēti izpilda 45.c un 45.d pantā noteiktās prasības.

Attiecībā uz noregulējuma grupām, kuras identificētas saskaņā ar 2. panta 1. punkta 83.b) apakšpunkta b) punktu, tās kredītiestādes, kas ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, bet pašas nav noregulējuma vienības, centrālā iestāde, kura pati nav noregulējuma vienība, un jebkuras noregulējuma vienības, uz kurām neattiecas 45.e panta 3. punktā noteikta prasība, individuāli izpilda 45.c panta 7. punktā noteiktās prasības.

Šīs direktīvas 45. panta 1. punktā minēto prasību šajā punktā minētai vienībai nosaka saskaņā ar 45.h un – attiecīgajā gadījumā – 89. pantu un pamatojoties uz 45.c pantā noteiktajām prasībām.

2.   Šīs direktīvas 45. panta 1. punktā minēto prasību šā panta 1. punktā minētām vienībām izpilda, izmantojot vienu vai vairākus no turpmāk minētajiem:

| a) | saistības:






  i) | ko emitē noregulējuma vienībai un kuras noregulējuma vienība pērk tieši vai netieši ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību starpniecību, kas ir nopirkusi saistības no vienības, uz kuru attiecas šis pants, vai kuras emitē tā brīža akcionāram, kas neietilpst tajā pašā noregulējuma grupā, un kuras tā brīža akcionārs pērk, ciktāl norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošana saskaņā ar 59.–62. pantu neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu; |
| --- | --- | --- |

a)

saistības:

i)

ko emitē noregulējuma vienībai un kuras noregulējuma vienība pērk tieši vai netieši ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību starpniecību, kas ir nopirkusi saistības no vienības, uz kuru attiecas šis pants, vai kuras emitē tā brīža akcionāram, kas neietilpst tajā pašā noregulējuma grupā, un kuras tā brīža akcionārs pērk, ciktāl norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošana saskaņā ar 59.–62. pantu neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu;

| ii) | kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem atbilstības kritērijiem, izņemot minētās regulas 72.b panta 2. punkta b), c), k), l) un m) apakšpunktu un 72.b panta 3.–5. punktu; |
| --- | --- |

ii)

kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.a pantā minētajiem atbilstības kritērijiem, izņemot minētās regulas 72.b panta 2. punkta b), c), k), l) un m) apakšpunktu un 72.b panta 3.–5. punktu;

| iii) | kas parastajā maksātnespējas procedūrā tiek ierindotas pēc saistībām, kas neatbilst i) punktā minētajiem nosacījumiem un nav atbilstīgas pašu kapitāla prasībām; |
| --- | --- |

iii)

kas parastajā maksātnespējas procedūrā tiek ierindotas pēc saistībām, kas neatbilst i) punktā minētajiem nosacījumiem un nav atbilstīgas pašu kapitāla prasībām;

| iv) | kas ir pakļautas norakstīšanas vai konvertācijas pilnvarām saskaņā ar 59.–62. pantu veidā, kas atbilst noregulējuma grupas noregulējuma stratēģijai, konkrēti, neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu; |
| --- | --- |

iv)

kas ir pakļautas norakstīšanas vai konvertācijas pilnvarām saskaņā ar 59.–62. pantu veidā, kas atbilst noregulējuma grupas noregulējuma stratēģijai, konkrēti, neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu;

| v) | kuru īpašumtiesību iegādi tieši vai netieši nefinansē vienība, uz kuru attiecas šis pants; |
| --- | --- |

v)

kuru īpašumtiesību iegādi tieši vai netieši nefinansē vienība, uz kuru attiecas šis pants;

| vi) | kuras reglamentējošie noteikumi tieši vai netieši nenorāda, ka vienībai, uz kuru attiecas šis pants, izņemot minētās vienības maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā, saistības attiecīgi jāatsauc, jādzēš, jāatpērk vai pirms termiņa jāatmaksā, un minētā vienība nesniedz citā veidā šādu norādi; |
| --- | --- |

vi)

kuras reglamentējošie noteikumi tieši vai netieši nenorāda, ka vienībai, uz kuru attiecas šis pants, izņemot minētās vienības maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā, saistības attiecīgi jāatsauc, jādzēš, jāatpērk vai pirms termiņa jāatmaksā, un minētā vienība nesniedz citā veidā šādu norādi;

| vii) | kuras reglamentējošie noteikumi neparedz turētājam tiesības paātrināt nākotnes grafikā noteikto procentu vai pamatsummas maksājumu, izņemot vienības, uz kuru attiecas šis pants, maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā; |
| --- | --- |

vii)

kuras reglamentējošie noteikumi neparedz turētājam tiesības paātrināt nākotnes grafikā noteikto procentu vai pamatsummas maksājumu, izņemot vienības, uz kuru attiecas šis pants, maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā;

| viii) | par kurām attiecīgi maksājamo procentu vai dividenžu maksājumu līmenis netiek grozīts, pamatojoties uz vienības, uz kuru attiecas šis pants, vai tās mātesuzņēmuma kredītstāvokli; |
| --- | --- |

viii)

par kurām attiecīgi maksājamo procentu vai dividenžu maksājumu līmenis netiek grozīts, pamatojoties uz vienības, uz kuru attiecas šis pants, vai tās mātesuzņēmuma kredītstāvokli;

| b) | pašu kapitālu šādā veidā:






  i) | pirmā līmeņa pamata kapitāls; un |
| --- | --- | --- |

b)

pašu kapitālu šādā veidā:

i)

pirmā līmeņa pamata kapitāls; un

| ii) | cits pašu kapitāls, ko:






  — | emitē vienībām, kuras ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, un ko pērk šīs vienības, vai |
| --- | --- | --- |

ii)

cits pašu kapitāls, ko:

—

emitē vienībām, kuras ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, un ko pērk šīs vienības, vai

| — | emitē vienībām, kuras neietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, un ko pērk šīs vienības, ciktāl norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošana saskaņā ar 59.–62. pantu neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu. |
| --- | --- |

—

emitē vienībām, kuras neietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, un ko pērk šīs vienības, ciktāl norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru īstenošana saskaņā ar 59.–62. pantu neietekmē noregulējuma vienības kontroli pār meitasuzņēmumu.

3.   Meitasuzņēmuma, kas nav noregulējuma vienība, noregulējuma iestāde var atbrīvot minēto meitasuzņēmumu no šā panta piemērošanas, ja:

| a) | gan meitasuzņēmums, gan noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā; |
| --- | --- |

a)

gan meitasuzņēmums, gan noregulējuma vienība veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā;

| b) | noregulējuma vienība atbilst prasībai, kas minēta 45.e pantā; |
| --- | --- |

b)

noregulējuma vienība atbilst prasībai, kas minēta 45.e pantā;

| c) | nepastāv vai nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai noregulējuma vienība veiktu tūlītēju pašu kapitāla pārvešanu vai saistību atmaksāšanu meitasuzņēmumam, attiecībā uz kuru ir izdarīts konstatējums saskaņā ar 59. panta 3. punktu, jo īpaši tad, ja attiecībā uz noregulējuma vienību tiek veikta noregulējuma darbība; |
| --- | --- |

c)

nepastāv vai nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai noregulējuma vienība veiktu tūlītēju pašu kapitāla pārvešanu vai saistību atmaksāšanu meitasuzņēmumam, attiecībā uz kuru ir izdarīts konstatējums saskaņā ar 59. panta 3. punktu, jo īpaši tad, ja attiecībā uz noregulējuma vienību tiek veikta noregulējuma darbība;

| d) | noregulējuma vienība izpilda kompetentās iestādes prasības attiecībā uz meitasuzņēmuma prudenciālu pārvaldību un ar kompetentās iestādes piekrišanu ir paziņojusi, ka garantē meitasuzņēmuma saistības, vai arī meitasuzņēmuma riski ir nebūtiski; |
| --- | --- |

d)

noregulējuma vienība izpilda kompetentās iestādes prasības attiecībā uz meitasuzņēmuma prudenciālu pārvaldību un ar kompetentās iestādes piekrišanu ir paziņojusi, ka garantē meitasuzņēmuma saistības, vai arī meitasuzņēmuma riski ir nebūtiski;

| e) | noregulējuma vienības riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras attiecas uz meitasuzņēmumu; |
| --- | --- |

e)

noregulējuma vienības riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras attiecas uz meitasuzņēmumu;

| f) | noregulējuma vienībai ir vairāk nekā 50 % balsstiesību, kas saistītas ar meitasuzņēmuma kapitāla daļām, vai tiesības iecelt vai atcelt lielāko daļu meitasuzņēmuma vadības struktūras locekļu; |
| --- | --- |

f)

noregulējuma vienībai ir vairāk nekā 50 % balsstiesību, kas saistītas ar meitasuzņēmuma kapitāla daļām, vai tiesības iecelt vai atcelt lielāko daļu meitasuzņēmuma vadības struktūras locekļu;

4.   Meitasuzņēmuma, kas nav noregulējuma vienība, noregulējuma iestāde var arī atbrīvot minēto meitasuzņēmumu no šā panta piemērošanas, ja:

| a) | gan meitasuzņēmums, gan tā mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā; |
| --- | --- |

a)

gan meitasuzņēmums, gan tā mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā;

| b) | mātesuzņēmums minētajā dalībvalstī konsolidēti atbilst 45. panta 1. punktā minētajai prasībai; |
| --- | --- |

b)

mātesuzņēmums minētajā dalībvalstī konsolidēti atbilst 45. panta 1. punktā minētajai prasībai;

| c) | nepastāv vai nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai mātesuzņēmums veiktu tūlītēju pašu kapitāla pārvešanu vai saistību atmaksāšanu meitasuzņēmumam, attiecībā uz kuru ir izdarīts konstatējums saskaņā ar 59. panta 3. punktu, jo īpaši tad, ja 59. panta 1. punktā minētā noregulējuma darbība vai pilnvaras tiek īstenotas attiecībā uz mātesuzņēmumu; |
| --- | --- |

c)

nepastāv vai nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai mātesuzņēmums veiktu tūlītēju pašu kapitāla pārvešanu vai saistību atmaksāšanu meitasuzņēmumam, attiecībā uz kuru ir izdarīts konstatējums saskaņā ar 59. panta 3. punktu, jo īpaši tad, ja 59. panta 1. punktā minētā noregulējuma darbība vai pilnvaras tiek īstenotas attiecībā uz mātesuzņēmumu;

| d) | mātesuzņēmums izpilda kompetentās iestādes prasības attiecībā uz meitasuzņēmuma prudenciālu pārvaldību un ar kompetentās iestādes piekrišanu ir paziņojis, ka garantē meitasuzņēmuma saistības, vai arī meitasuzņēmuma riski ir nebūtiski; |
| --- | --- |

d)

mātesuzņēmums izpilda kompetentās iestādes prasības attiecībā uz meitasuzņēmuma prudenciālu pārvaldību un ar kompetentās iestādes piekrišanu ir paziņojis, ka garantē meitasuzņēmuma saistības, vai arī meitasuzņēmuma riski ir nebūtiski;

| e) | mātesuzņēmuma riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras attiecas uz meitasuzņēmumu; |
| --- | --- |

e)

mātesuzņēmuma riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras attiecas uz meitasuzņēmumu;

| f) | mātesuzņēmumam ir vairāk nekā 50 % balsstiesību, kas saistītas ar meitasuzņēmuma kapitāla daļām, vai tiesības iecelt vai atcelt lielāko daļu meitasuzņēmuma vadības struktūras locekļu. |
| --- | --- |

f)

mātesuzņēmumam ir vairāk nekā 50 % balsstiesību, kas saistītas ar meitasuzņēmuma kapitāla daļām, vai tiesības iecelt vai atcelt lielāko daļu meitasuzņēmuma vadības struktūras locekļu.

5.   Ja ir izpildīti 3. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi, meitasuzņēmuma noregulējuma iestāde var atļaut 45. panta 1. punktā minēto prasību izpildīt pilnībā vai daļēji ar garantiju, kuru sniedz noregulējuma vienība un kura atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | garantija tiek sniegta par summu, kas ir vismaz līdzvērtīga tās prasības summai, kuru garantija aizstāj; |
| --- | --- |

a)

garantija tiek sniegta par summu, kas ir vismaz līdzvērtīga tās prasības summai, kuru garantija aizstāj;

| b) | garantija tiek piemērota, ja meitasuzņēmums nespēj samaksāt savus parādus vai citas saistības noteiktajā termiņā vai ja attiecībā uz meitasuzņēmumu ir izdarīts konstatējums saskaņā ar 59. panta 3. punktu – atkarībā no tā, kas iestājas agrāk; |
| --- | --- |

b)

garantija tiek piemērota, ja meitasuzņēmums nespēj samaksāt savus parādus vai citas saistības noteiktajā termiņā vai ja attiecībā uz meitasuzņēmumu ir izdarīts konstatējums saskaņā ar 59. panta 3. punktu – atkarībā no tā, kas iestājas agrāk;

| c) | garantija tiek nodrošināta attiecībā uz vismaz 50 % no tās summas, izmantojot finanšu nodrošinājuma līgumu, kā definēts Direktīvas 2002/47/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

garantija tiek nodrošināta attiecībā uz vismaz 50 % no tās summas, izmantojot finanšu nodrošinājuma līgumu, kā definēts Direktīvas 2002/47/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| d) | garantijas nodrošinājums atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 197. panta prasībām, kas pēc atbilstoši konservatīviem diskontiem ir pietiekami, lai segtu summu, kas nodrošināta, kā minēts c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

garantijas nodrošinājums atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 197. panta prasībām, kas pēc atbilstoši konservatīviem diskontiem ir pietiekami, lai segtu summu, kas nodrošināta, kā minēts c) apakšpunktā;

| e) | garantijas nodrošinājums nav apgrūtināts, un jo īpaši tas netiek izmantots kā nodrošinājums, lai segtu jebkādu citu garantiju; |
| --- | --- |

e)

garantijas nodrošinājums nav apgrūtināts, un jo īpaši tas netiek izmantots kā nodrošinājums, lai segtu jebkādu citu garantiju;

| f) | nodrošinājumam ir faktisks termiņš, kas atbilst tādam pašam termiņa nosacījumam kā Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.c panta 1. punktā minētais; un |
| --- | --- |

f)

nodrošinājumam ir faktisks termiņš, kas atbilst tādam pašam termiņa nosacījumam kā Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.c panta 1. punktā minētais; un

| g) | nodrošinājuma pārvešanai no noregulējuma vienības uz attiecīgo meitasuzņēmumu nav juridisku, regulatīvu vai operatīvu šķēršļu, tostarp gadījumos, kad noregulējuma darbība tiek veikta attiecībā uz noregulējuma vienību. |
| --- | --- |

g)

nodrošinājuma pārvešanai no noregulējuma vienības uz attiecīgo meitasuzņēmumu nav juridisku, regulatīvu vai operatīvu šķēršļu, tostarp gadījumos, kad noregulējuma darbība tiek veikta attiecībā uz noregulējuma vienību.

Pirmās daļas g) apakšpunkta nolūkos pēc noregulējuma iestādes lūguma noregulējuma vienība rakstiskā veidā sniedz neatkarīgu un pamatotu juridisko atzinumu vai citādā veidā pienācīgi pierāda, ka nav juridisku, regulatīvu vai operatīvu šķēršļu nodrošinājuma pārvešanai no noregulējuma vienības uz attiecīgo meitasuzņēmumu.

6.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, kuros vēl sīkāk precizē metodes, ko izmanto, lai nepieļautu, ka šā panta nolūkos atzītie instrumenti, uz kuriem – pilnībā vai daļēji – netieši ir parakstījusies noregulējuma vienība, kavē noregulējuma stratēģijas raitu īstenošanu. Ar šādām metodēm ir jo īpaši jānodrošina zaudējumu pienācīga novirzīšana augšup noregulējuma vienībai un kapitāla pienācīga novirzīšana no noregulējuma vienības uz vienībām, kas pieder pie noregulējuma grupas, bet pašas nav noregulējuma vienības, un būtu jānodrošina mehānisms, ar kuru nepieļauj šā panta nolūkā atzīto atbilstīgo instrumentu divkāršu uzskaiti. Tās sastāv no atskaitījumu režīma vai līdzvērtīgi noturīgas pieejas un nodrošina vienībām, kas pašas nav noregulējuma vienības, iznākumu, kurš ir līdzvērtīgs tam, ja noregulējuma vienība pilnībā parakstās uz šā panta nolūkā atzītajiem atbilstīgajiem instrumentiem.

EBI līdz 2019. gada 28. decembrim iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.

45.g pants

Nepiemērošana centrālajai iestādei un kredītiestādēm, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei

Noregulējuma iestāde no 45.f panta piemērošanas var daļēji vai pilnībā atbrīvot centrālo iestādi vai kredītiestādi, kura ir pastāvīgi radniecīga centrālajai iestādei, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | kredītiestādes un centrālā iestāde ir pakļautas vienas un tās pašas kompetentās iestādes veiktai uzraudzībai, veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā; |
| --- | --- |

a)

kredītiestādes un centrālā iestāde ir pakļautas vienas un tās pašas kompetentās iestādes veiktai uzraudzībai, veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī un ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā;

| b) | centrālās iestādes un tās pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu saistības ir solidāras vai centrālā iestāde pilnībā garantē savu pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu saistības; |
| --- | --- |

b)

centrālās iestādes un tās pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu saistības ir solidāras vai centrālā iestāde pilnībā garantē savu pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu saistības;

| c) | pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību un centrālās iestādes un visu pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu maksātspējas un likviditātes minimuma prasību uzrauga kā vienotu veselumu, pamatojoties uz minēto iestāžu konsolidētajiem pārskatiem; |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību un centrālās iestādes un visu pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu maksātspējas un likviditātes minimuma prasību uzrauga kā vienotu veselumu, pamatojoties uz minēto iestāžu konsolidētajiem pārskatiem;

| d) | centrālajai iestādei pastāvīgi radniecīgas kredītiestādes atbrīvojuma gadījumā – centrālās iestādes vadība ir pilnvarota izdot rīkojumus pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu vadībai; |
| --- | --- |

d)

centrālajai iestādei pastāvīgi radniecīgas kredītiestādes atbrīvojuma gadījumā – centrālās iestādes vadība ir pilnvarota izdot rīkojumus pastāvīgi radniecīgo kredītiestāžu vadībai;

| e) | attiecīgā noregulējuma grupa atbilst 45.e panta 3. punktā minētajai prasībai; un |
| --- | --- |

e)

attiecīgā noregulējuma grupa atbilst 45.e panta 3. punktā minētajai prasībai; un

| f) | nepastāv vai nav paredzami nekādi būtiski, praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai noregulējuma gadījumā veiktu tūlītēju pašu kapitāla pārvešanu vai saistību atmaksāšanu starp centrālo iestādi un pastāvīgi radniecīgajām kredītiestādēm. |
| --- | --- |

f)

nepastāv vai nav paredzami nekādi būtiski, praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai noregulējuma gadījumā veiktu tūlītēju pašu kapitāla pārvešanu vai saistību atmaksāšanu starp centrālo iestādi un pastāvīgi radniecīgajām kredītiestādēm.

45.h pants

Minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām noteikšanas procedūra

1.   Noregulējuma vienības noregulējuma iestāde, grupas līmeņa noregulējuma iestāde, ja tā atšķiras no noregulējuma vienības noregulējuma iestādes, un noregulējuma iestādes, kas ir individuāli atbildīgas par noregulējuma grupas meitasuzņēmumiem, uz kuriem attiecas 45.f pantā minētā prasība, dara visu savu pilnvaru robežās, lai panāktu kopīgu lēmumu par:

| a) | prasības summu, ko konsolidētā noregulējuma grupas līmenī piemēro katrai noregulējuma vienībai; un |
| --- | --- |

a)

prasības summu, ko konsolidētā noregulējuma grupas līmenī piemēro katrai noregulējuma vienībai; un

| b) | prasības summu, ko individuāli piemēro katrai noregulējuma grupas vienībai, kas nav noregulējuma vienība. |
| --- | --- |

b)

prasības summu, ko individuāli piemēro katrai noregulējuma grupas vienībai, kas nav noregulējuma vienība.

Kopīgais lēmums nodrošina atbilstību 45.e un 45.f pantam, tajā sniedz pienācīgu argumentāciju, un to iesniedz:

| a) | noregulējuma vienībai tās noregulējuma iestāde; |
| --- | --- |

a)

noregulējuma vienībai tās noregulējuma iestāde;

| b) | noregulējuma grupas vienībām, kas nav noregulējuma vienība, minēto vienību noregulējuma iestādes; |
| --- | --- |

b)

noregulējuma grupas vienībām, kas nav noregulējuma vienība, minēto vienību noregulējuma iestādes;

| c) | grupas Savienības mātesuzņēmumam noregulējuma vienības noregulējuma iestāde, ja Savienības mātesuzņēmums pats nav noregulējuma vienība no tās pašas noregulējuma grupas. |
| --- | --- |

c)

grupas Savienības mātesuzņēmumam noregulējuma vienības noregulējuma iestāde, ja Savienības mātesuzņēmums pats nav noregulējuma vienība no tās pašas noregulējuma grupas.

Kopīgajā lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, var paredzēt, ka – ja tas atbilst noregulējuma stratēģijai un ja noregulējuma vienība nav tieši vai netieši nopirkusi 45.f panta 2. punktam atbilstošus pietiekamus instrumentus – meitasuzņēmums 45.c panta 7. punktā minētās prasības daļēji izpilda saskaņā ar 45.f panta 2. punktu ar instrumentiem, kurus emitē vienībām, kas nepieder pie attiecīgās noregulējuma grupas, un kurus pērk šīs vienības.

2.   Ja vairāk nekā viena G-SNI vienība, kas pieder pie vienas un tās pašas G-SNI, ir noregulējuma vienības, 1. punktā minētās noregulējuma iestādes apspriež un, ja tas ir lietderīgi un atbilst G-SNI noregulējuma stratēģijai, vienojas par Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e panta piemērošanu un visām korekcijām ar mērķi samazināt vai likvidēt starpību starp Regulas (ES) Nr. 575/2013 45.d panta 4. punkta a) apakšpunktā un 12. pantā minēto apmēru summu atsevišķām noregulējuma vienībām un Regulas (ES) Nr. 575/2013 45.d panta 4. punkta b) apakšpunktā un 12. pantā minēto apmēru summu.

Šādu korekciju var piemērot, ja ievēro, ka:

| a) | korekciju var piemērot attiecībā uz atšķirībām kopējo riska darījumu vērtību aprēķinā starp attiecīgajām dalībvalstīm, pielāgojot prasības līmeni; |
| --- | --- |

a)

korekciju var piemērot attiecībā uz atšķirībām kopējo riska darījumu vērtību aprēķinā starp attiecīgajām dalībvalstīm, pielāgojot prasības līmeni;

| b) | korekciju nepiemēro, lai novērstu atšķirības, kas izriet no riska darījumiem starp noregulējuma grupām. |
| --- | --- |

b)

korekciju nepiemēro, lai novērstu atšķirības, kas izriet no riska darījumiem starp noregulējuma grupām.

Šīs direktīvas 45.d panta 4. punkta a) apakšpunktā un Regulas (ES) Nr. 575/2013 12. pantā minēto apmēru summa atsevišķām noregulējuma vienībām nav mazāka par šīs direktīvas 45.d panta 4. punkta b) apakšpunktā un Regulas (ES) Nr. 575/2013 12. pantā minēto apmēru summu.

3.   Ja šāds kopīgs lēmums nav pieņemts četru mēnešu laikā, lēmumu pieņem saskaņā ar 4.–6. punktu.

4.   Ja kopīgs lēmums netiek pieņemts četru mēnešu laikā sakarā ar domstarpībām par konsolidētu noregulējuma grupas prasību, kas minēta 45.e pantā, lēmumu par minēto prasību pieņem noregulējuma vienības noregulējuma iestāde pēc tam, kad tā ir pienācīgi ņēmusi vērā:

| a) | noregulējuma grupas vienību, kas nav noregulējuma vienība, novērtējumu, kuru veikušas attiecīgās noregulējuma iestādes; |
| --- | --- |

a)

noregulējuma grupas vienību, kas nav noregulējuma vienība, novērtējumu, kuru veikušas attiecīgās noregulējuma iestādes;

| b) | grupas līmeņa noregulējuma iestādes atzinumu, ja tā atšķiras no noregulējuma vienības noregulējuma iestādes. |
| --- | --- |

b)

grupas līmeņa noregulējuma iestādes atzinumu, ja tā atšķiras no noregulējuma vienības noregulējuma iestādes.

Ja četru mēnešu termiņa beigās kāda no attiecīgajām noregulējuma iestādēm ir nodevusi jautājumu EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu, noregulējuma vienības noregulējuma iestāde atliek savu lēmumu līdz EBI lēmumam, ko EBI var pieņemt saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un tad pieņem lēmumu atbilstoši EBI lēmumam.

EBI lēmumā ņem vērā pirmās daļas a) un b) apakšpunktu.

Četru mēnešu laikposmu uzskata par samierināšanas termiņu Regulas (ES) Nr. 1093/2010 nozīmē. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā.

Jautājumu nenodod izskatīšanai EBI nedz četru mēnešu termiņa beigās, nedz pēc kopīga lēmuma pieņemšanas.

Ja EBI nepieņem lēmumu viena mēneša laikā no jautājuma nodošanas, piemēro noregulējuma vienības noregulējuma iestādes lēmumu.

5.   Ja kopīgs lēmums netiek pieņemts četru mēnešu laikā sakarā ar domstarpībām par jebkurai noregulējuma grupas vienībai individuāli piemērojamās 45.f pantā minētās prasības līmeni, lēmumu pieņem minētās vienības noregulējuma iestāde, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | ir pienācīgi ņemti vērā noregulējuma vienības noregulējuma iestādes rakstiski paustie viedokļi un atrunas; un |
| --- | --- |

a)

ir pienācīgi ņemti vērā noregulējuma vienības noregulējuma iestādes rakstiski paustie viedokļi un atrunas; un

| b) | ja minētā iestāde atšķiras no noregulējuma vienības noregulējuma iestādes – ir pienācīgi ņemti vērā grupas līmeņa noregulējuma iestādes rakstiski paustie viedokļi un atrunas. |
| --- | --- |

b)

ja minētā iestāde atšķiras no noregulējuma vienības noregulējuma iestādes – ir pienācīgi ņemti vērā grupas līmeņa noregulējuma iestādes rakstiski paustie viedokļi un atrunas.

Ja četru mēnešu termiņa beigās noregulējuma vienības noregulējuma iestāde vai grupas līmeņa noregulējuma iestāde ir nodevusi jautājumu EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu, noregulējuma iestādes, kas ir atbildīgas par meitasuzņēmumiem individuāli, atliek savus lēmumus līdz EBI lēmumam, ko EBI var pieņemt saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un tad pieņem lēmumus atbilstoši EBI lēmumam. EBI lēmumā ņem vērā pirmās daļas a) un b) apakšpunktu.

Četru mēnešu laikposmu uzskata par samierināšanas termiņu Regulas (ES) Nr. 1093/2010 nozīmē. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā.

Jautājumu nenodod izskatīšanai EBI nedz četru mēnešu termiņa beigās, nedz pēc kopīga lēmuma pieņemšanas.

Noregulējuma vienības noregulējuma iestāde vai grupas līmeņa noregulējuma iestāde nenodod lietu EBI saistošai starpniecībai, ja meitasuzņēmuma noregulējuma iestādes noteiktais līmenis ir:

| a) | 2 % apmērā no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, 45.e pantā minētajai prasībai; un |
| --- | --- |

a)

2 % apmērā no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu, 45.e pantā minētajai prasībai; un

| b) | ir saskaņā ar 45.c panta 7. punktu. |
| --- | --- |

b)

ir saskaņā ar 45.c panta 7. punktu.

Ja viena mēneša laikā pēc jautājuma nodošanas EBI nav pieņēmusi lēmumu, piemēro meitasuzņēmumu noregulējuma iestāžu lēmumus.

Kopīgo lēmumu un jebkurus lēmumus, kas pieņemti gadījumos, kad nav kopīga lēmuma, regulāri pārskata un attiecīgos gadījumos atjaunina.

6.   Ja kopīgs lēmums netiek pieņemts četru mēnešu laikā sakarā ar domstarpībām par konsolidētās noregulējuma grupas prasības līmeni un noregulējuma grupas vienībām individuāli piemērojamo prasību, piemēro šādus nosacījumus:

| a) | lēmumu par noregulējuma grupas meitasuzņēmumiem individuāli piemērojamās prasības līmeni pieņem saskaņā ar 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

lēmumu par noregulējuma grupas meitasuzņēmumiem individuāli piemērojamās prasības līmeni pieņem saskaņā ar 5. punktu;

| b) | lēmumu par konsolidētās noregulējuma grupas prasības līmeni pieņem saskaņā ar 4. punktu. |
| --- | --- |

b)

lēmumu par konsolidētās noregulējuma grupas prasības līmeni pieņem saskaņā ar 4. punktu.

7.   Šā panta 1. punktā minētais kopīgais lēmums un jebkurš lēmums, ko pieņēmušas 4., 5. un 6. punktā minētās noregulējuma iestādes, ja nav pieņemts kopīgs lēmums, ir saistošs attiecīgajām noregulējuma iestādēm.

Kopīgo lēmumu un jebkurus lēmumus, kas pieņemti gadījumos, kad nav kopīga lēmuma, regulāri pārskata un attiecīgos gadījumos atjaunina.

8.   Noregulējuma iestādes saziņā ar kompetentajām iestādēm pieprasa vienībām izpildīt 45. panta 1. punktā minēto prasību un pārliecinās, ka vienības to izpilda, un pieņem visus lēmumus saskaņā ar šo pantu, līdztekus izstrādājot un uzturot noregulējuma plānus.

45.i pants

Uzraudzības pārskatu sniegšana un prasības publiskošana

1.   Šīs direktīvas 1. panta 1. punktā minētās vienības, uz ko attiecas 45. panta 1. punktā minētā prasība, savām kompetentajām un noregulējuma iestādēm sniedz pārskatu par turpmāk minēto:

| a) | attiecīgā gadījumā šīs direktīvas 45.f panta 2. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem atbilstoša pašu kapitāla apjoms un atbilstīgo saistību apjoms, un minētie apjomi, ko izsaka saskaņā ar šīs direktīvas 45. panta 2. punktu pēc atskaitījumu piemērošanas attiecīgā gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e–72.j pantu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā gadījumā šīs direktīvas 45.f panta 2. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem atbilstoša pašu kapitāla apjoms un atbilstīgo saistību apjoms, un minētie apjomi, ko izsaka saskaņā ar šīs direktīvas 45. panta 2. punktu pēc atskaitījumu piemērošanas attiecīgā gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e–72.j pantu;

| b) | citu iekšēji rekapitalizējamu saistību apjoms; |
| --- | --- |

b)

citu iekšēji rekapitalizējamu saistību apjoms;

| c) | attiecībā uz a) un b) apakšpunktā minētajiem posteņiem:






  i) | to sastāvs, tostarp to termiņa profils, |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz a) un b) apakšpunktā minētajiem posteņiem:

i)

to sastāvs, tostarp to termiņa profils,

| ii) | to prioritāte parastajā maksātnespējas procedūrā; un |
| --- | --- |

ii)

to prioritāte parastajā maksātnespējas procedūrā; un

| iii) | vai tos reglamentē trešās valsts tiesību akti un, ja tas tā ir, kuras trešās valsts tiesību akti, un vai tie ietver šīs direktīvas 55. panta 1. punktā, Regulas (ES) Nr. 575/2013 52. panta 1. punkta p) un q) apakšpunktā un 63. panta n) un o) punktā minētos līguma noteikumus. |
| --- | --- |

iii)

vai tos reglamentē trešās valsts tiesību akti un, ja tas tā ir, kuras trešās valsts tiesību akti, un vai tie ietver šīs direktīvas 55. panta 1. punktā, Regulas (ES) Nr. 575/2013 52. panta 1. punkta p) un q) apakšpunktā un 63. panta n) un o) punktā minētos līguma noteikumus.

Šā panta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto pienākumu ziņot par citu iekšēji rekapitalizējamo saistību apjomiem nepiemēro vienībām, kuru turējumā ir pašu kapitāla un atbilstīgo saistību apjomi, kas minētās informācijas ziņošanas dienā ir vismaz 150 % no 45. panta 1. punktā minētās prasības, kā aprēķināts saskaņā ar šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

2.   Šā panta 1. punktā minētās vienības sniedz:

| a) | vismaz reizi pusgadā informāciju, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā; un |
| --- | --- |

a)

vismaz reizi pusgadā informāciju, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā; un

| b) | vismaz reizi gadā informāciju, kas minēta 1. punkta b) un c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

vismaz reizi gadā informāciju, kas minēta 1. punkta b) un c) apakšpunktā.

Tomēr pēc kompetentās iestādes vai noregulējuma iestādes pieprasījuma 1. punktā minētās vienības 1. punktā minēto informāciju sniedz biežāk.

3.   Šā panta 1. punktā minētās vienības vismaz reizi gadā publisko šādu informāciju:

| a) | attiecīgā gadījumā 45.f panta 2. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem atbilstoša pašu kapitāla apjoms un atbilstīgo saistību apjoms; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā gadījumā 45.f panta 2. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem atbilstoša pašu kapitāla apjoms un atbilstīgo saistību apjoms;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minēto posteņu sastāvs, tostarp to termiņa profils un prioritāte parastajā maksātnespējas procedūrā; |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minēto posteņu sastāvs, tostarp to termiņa profils un prioritāte parastajā maksātnespējas procedūrā;

| c) | šīs direktīvas 45.e vai 45.f pantā minētā piemērojamā prasība, kas izteikta saskaņā ar 45. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

c)

šīs direktīvas 45.e vai 45.f pantā minētā piemērojamā prasība, kas izteikta saskaņā ar 45. panta 2. punktu.

4.   Šā panta 1. un 3. punktu nepiemēro vienībām, kuru noregulējuma plānā ir paredzēts, ka attiecīgo vienību likvidēs saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru.

5.   EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai precizētu vienotas pārskatu sniegšanas veidnes, norādījumus un metodoloģiju par to, kā veidnes izmantot, pārskatu sniegšanas biežumu un datumus, definīcijas un IT risinājumus attiecībā uz 1. un 2. punktā minēto uzraudzības pārskatu sniegšanu.

Šādos īstenošanas tehnisko standartu projektos precizē standartizētu veidu, kā sniegt informāciju par 1. punkta c) apakšpunktā minēto posteņu prioritāti, kas piemērojama katrā dalībvalstī noteiktajā valsts maksātnespējas procedūrā.

Šīs direktīvas 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajām iestādēm vai vienībām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 92.b pants, šādi īstenošanas tehnisko standartu projekti attiecīgā gadījumā tiek saskaņoti ar īstenošanas tehniskajiem standartiem, kas pieņemti saskaņā ar minētās regulas 430. pantu.

EBI iesniedz minētos īstenošanas tehniskos standartus Komisijai līdz 2020. gada 28. jūnijam.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.

6.   EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai precizētu vienotus informācijas publiskošanas formātus, biežumu un ar to saistītus norādījumus, saskaņā ar kuriem notiek 3. punktā prasītās informācijas publiskošana.

Šādi vienoti informācijas publiskošanas formāti sniedz pietiekami visaptverošu un salīdzināmu informāciju, lai varētu novērtēt 1. panta 1. punktā minēto vienību riska profilus un to, kādā pakāpē tie atbilst piemērojamai prasībai, kas minēta 45.e vai 45.f pantā. Attiecīgā gadījumā informācijas publiskošanas formāts ir tabulas veidā.

Šīs direktīvas 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajām iestādēm vai vienībām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.a un 92.b pants, šādi īstenošanas tehnisko standartu projekti attiecīgā gadījumā tiek saskaņoti ar īstenošanas tehniskajiem standartiem, kas pieņemti saskaņā ar minētās regulas 434.a pantu.

EBI iesniedz minētos īstenošanas tehniskos standartus Komisijai līdz 2020. gada 28. jūnijam.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.

7.   Ja ir veiktas noregulējuma darbības vai īstenotas 59. pantā minētās norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras, 3. punktā minētās informācijas publiskošanas prasības piemēro no datuma, kas ir 45.m pantā minētais termiņš, līdz kuram jāizpilda 45.e panta vai 45.f panta prasības.

45.j pants

Ziņošana EBI

1.   Noregulējuma iestādes informē EBI par minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kas saskaņā ar 45.e vai 45.f pantu ir noteiktas katrai to jurisdikcijā esošai vienībai.

2.   EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai precizētu vienotas ziņošanas veidnes, norādījumus un metodoloģiju par to, kā minētās veidnes izmantot, ziņošanas biežumu un datumus, definīcijas un IT risinājumus attiecībā uz to, kā noregulējuma iestādes saziņā ar kompetentajām iestādēm 1. punkta nolūkos identificē un nosūta informāciju EBI.

EBI iesniedz minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2020. gada 28. jūnijam.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.

45.k pants

Minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām pārkāpumi

1.   Visus gadījumus, kad netiek ievērota 45.e vai 45.f pantā minētā minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, attiecīgās iestādes risina, izmantojot vismaz vienu no šiem līdzekļiem:

| a) | pilnvaras risināt vai novērst šķēršļus noregulējamībai saskaņā ar 17. un 18. pantu; |
| --- | --- |

a)

pilnvaras risināt vai novērst šķēršļus noregulējamībai saskaņā ar 17. un 18. pantu;

| b) | pilnvaras, kas minētas 16.a pantā; |
| --- | --- |

b)

pilnvaras, kas minētas 16.a pantā;

| c) | pasākumus, kas minēti Direktīvas 2013/36/ES 104. pantā; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, kas minēti Direktīvas 2013/36/ES 104. pantā;

| d) | agrīnas intervences pasākumus saskaņā ar 27. pantu; |
| --- | --- |

d)

agrīnas intervences pasākumus saskaņā ar 27. pantu;

| e) | administratīvus sodus un citus administratīvus pasākumus saskaņā ar 110. un 111. pantu. |
| --- | --- |

e)

administratīvus sodus un citus administratīvus pasākumus saskaņā ar 110. un 111. pantu.

Attiecīgās iestādes var arī veikt novērtējumu par to, vai 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās iestādes vai vienības kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga, saskaņā ar attiecīgi 32., 32.a vai 33. pantu.

2.   Noregulējuma iestādes un kompetentās iestādes savstarpēji apspriežas, kad īsteno savas attiecīgās pilnvaras, kas minētas 1. punktā.

45.l pants

Ziņojumi

1.   EBI, sadarbojoties ar kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm, ik gadus iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā sniedz novērtējumus par vismaz šādiem aspektiem:

| a) | kā saskaņā ar 45.e vai 45.f pantu noteiktā prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām ir īstenota valsts līmenī, un jo īpaši, vai ir pastāvējušas atšķirības līmeņos, kas noteikti salīdzināmām vienībām dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

kā saskaņā ar 45.e vai 45.f pantu noteiktā prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām ir īstenota valsts līmenī, un jo īpaši, vai ir pastāvējušas atšķirības līmeņos, kas noteikti salīdzināmām vienībām dalībvalstīs;

| b) | kā noregulējuma iestādes ir īstenojušas 45.b panta 4., 5. un 7. punktā minētās pilnvaras, un vai ir pastāvējušas atšķirības minēto pilnvaru īstenošanā dalībvalstīs; |
| --- | --- |

b)

kā noregulējuma iestādes ir īstenojušas 45.b panta 4., 5. un 7. punktā minētās pilnvaras, un vai ir pastāvējušas atšķirības minēto pilnvaru īstenošanā dalībvalstīs;

| c) | iestāžu un vienību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību kopējais līmenis un sastāvs, attiecīgajā laikposmā emitēto instrumentu apjomi un papildu apjomi, kas nepieciešami, lai izpildītu piemērojamās prasības. |
| --- | --- |

c)

iestāžu un vienību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību kopējais līmenis un sastāvs, attiecīgajā laikposmā emitēto instrumentu apjomi un papildu apjomi, kas nepieciešami, lai izpildītu piemērojamās prasības.

2.   Papildus ikgadējam ziņojumam, kas paredzēts 1. punktā, EBI ik pēc trim gadiem iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izvērtē šādus aspektus:

| a) | ietekme, ko radījusi pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasība un jebkuri ierosinātie minimuma prasības saskaņotie līmeņi uz:






  i) | finanšu tirgiem kopumā un jo īpaši uz nenodrošinātu parāda vērtspapīru un atvasinātu instrumentu tirgiem; |
| --- | --- | --- |

a)

ietekme, ko radījusi pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasība un jebkuri ierosinātie minimuma prasības saskaņotie līmeņi uz:

i)

finanšu tirgiem kopumā un jo īpaši uz nenodrošinātu parāda vērtspapīru un atvasinātu instrumentu tirgiem;

| ii) | iestāžu uzņēmējdarbības modeļiem un bilances struktūrām, jo īpaši iestāžu finansējuma profilu un finansējuma stratēģiju, un grupu juridisko un darbības struktūru; |
| --- | --- |

ii)

iestāžu uzņēmējdarbības modeļiem un bilances struktūrām, jo īpaši iestāžu finansējuma profilu un finansējuma stratēģiju, un grupu juridisko un darbības struktūru;

| iii) | iestāžu rentabilitāti, jo īpaši to finansējuma izmaksām; |
| --- | --- |

iii)

iestāžu rentabilitāti, jo īpaši to finansējuma izmaksām;

| iv) | riska darījumu migrāciju uz vienībām, kurām nepiemēro prudenciālo uzraudzību; |
| --- | --- |

iv)

riska darījumu migrāciju uz vienībām, kurām nepiemēro prudenciālo uzraudzību;

| v) | finanšu inovācijām; |
| --- | --- |

v)

finanšu inovācijām;

| vi) | pašu kapitāla instrumentu un subordinētu atbilstīgo instrumentu prevalenci un to būtību un tirgojamību; |
| --- | --- |

vi)

pašu kapitāla instrumentu un subordinētu atbilstīgo instrumentu prevalenci un to būtību un tirgojamību;

| vii) | 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minēto iestāžu vai vienību rīcību, uzņemoties risku; |
| --- | --- |

vii)

1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minēto iestāžu vai vienību rīcību, uzņemoties risku;

| viii) | 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minēto iestāžu vai vienību aktīvu apgrūtinājumiem; |
| --- | --- |

viii)

1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minēto iestāžu vai vienību aktīvu apgrūtinājumiem;

| ix) | darbībām, ko 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās iestādes vai vienības veikušas, lai ievērotu minimuma prasību, un jo īpaši apjomu, kādā minimuma prasība ir ievērota, izmantojot aktīvu īpatsvara samazināšanu, ilgtermiņa parāda emisiju un kapitāla piesaistīšanu; un |
| --- | --- |

ix)

darbībām, ko 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās iestādes vai vienības veikušas, lai ievērotu minimuma prasību, un jo īpaši apjomu, kādā minimuma prasība ir ievērota, izmantojot aktīvu īpatsvara samazināšanu, ilgtermiņa parāda emisiju un kapitāla piesaistīšanu; un

| x) | kredītiestāžu veikto aizdevumu līmeni, īpaši koncentrējoties uz aizdevumiem mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, vietējām pašpārvaldēm, reģionālām pašvaldībām un publiskā sektora struktūrām un uz tirdzniecības finansēšanu, tostarp aizdevumiem saskaņā ar oficiālām eksporta kredītu apdrošināšanas shēmām; |
| --- | --- |

x)

kredītiestāžu veikto aizdevumu līmeni, īpaši koncentrējoties uz aizdevumiem mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, vietējām pašpārvaldēm, reģionālām pašvaldībām un publiskā sektora struktūrām un uz tirdzniecības finansēšanu, tostarp aizdevumiem saskaņā ar oficiālām eksporta kredītu apdrošināšanas shēmām;

| b) | minimuma prasību mijiedarbība ar pašu kapitāla prasībām, sviras rādītājs un likviditātes prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvā 2013/36/ES; |
| --- | --- |

b)

minimuma prasību mijiedarbība ar pašu kapitāla prasībām, sviras rādītājs un likviditātes prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvā 2013/36/ES;

| c) | 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minēto iestāžu vai vienību spēja neatkarīgi piesaistīt kapitālu vai finansējumu no tirgiem, lai izpildītu jebkuras ierosinātās saskaņotās minimuma prasības. |
| --- | --- |

c)

1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minēto iestāžu vai vienību spēja neatkarīgi piesaistīt kapitālu vai finansējumu no tirgiem, lai izpildītu jebkuras ierosinātās saskaņotās minimuma prasības.

3.   Šā panta 1. punktā minēto ziņojumu iesniedz Komisijai līdz tā kalendārā gada 30. septembrim, kas ir nākamais pēc pēdējā gada, par kuru ir ziņojums. Pirmo ziņojumu iesniedz Komisijai līdz 30. septembrim gadā pēc šīs direktīvas piemērošanas dienas.

Šā panta 2. punktā minētais ziņojums aptver trīs kalendāros gadus, un to iesniedz Komisijai līdz tā kalendārā gada 31. decembrim, kas ir nākamais pēc pēdējā gada, par kuru ir ziņojums. Pirmo ziņojumu Komisijai iesniedz līdz 2022. gada 31. decembrim.

45.m pants

Pārejas un pēcnoregulējuma pasākumi

1.   Atkāpjoties no 45. panta 1. punkta, noregulējuma iestādes nosaka pienācīgus pārejas laikposmus, kuros 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajām iestādēm vai vienībām ir jāizpilda 45.e vai 45.f panta prasības vai attiecīgā gadījumā prasības, kas izriet no 45.b panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas. Termiņš, līdz kuram iestādēm un vienībām ir jāizpilda 45.e vai 45.f pantā noteiktās prasības vai prasības, kas izriet no 45.b panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas, ir 2024. gada 1. janvāris.

Noregulējuma iestāde attiecībā uz 45.e vai 45.f pantā noteiktajām prasībām vai attiecīgā gadījumā prasībām, kas izriet no 45.b panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas, nosaka starpposma mērķrādītājus, ko 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās iestādes vai vienības izpilda 2022. gada 1. janvārī. Ar starpposma mērķrādītāju līmeņiem parasti nodrošina pašu kapitāla un atbilstīgo saistību lineāru palielinājumu līdz prasības izpildei.

Noregulējuma iestāde var noteikt pārejas laikposmu, kas beidzas pēc 2024. gada 1. janvāra, ja tas ir pienācīgi pamatoti un lietderīgi, pamatojoties uz 7. punktā minētajiem kritērijiem un ņemot vērā:

| a) | vienības finansiālās situācijas attīstību; |
| --- | --- |

a)

vienības finansiālās situācijas attīstību;

| b) | izredzes, ka vienība saprātīgā termiņā spēs nodrošināt to, ka tiek izpildītas 45.e vai 45.f pantā noteiktās prasības vai prasība, kas izriet no 45.b panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas; un |
| --- | --- |

b)

izredzes, ka vienība saprātīgā termiņā spēs nodrošināt to, ka tiek izpildītas 45.e vai 45.f pantā noteiktās prasības vai prasība, kas izriet no 45.b panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas; un

| c) | to, vai vienība spēj aizstāt saistības, kas vairs neatbilst atbilstības vai termiņa kritērijiem, kuri noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b un 72.c pantā, kā arī šīs direktīvas 45.b pantā vai 45.f panta 2. punktā, un, ja nespēj,– vai minētajai nespējai ir īpašs raksturs vai tā saistīta ar tirgus traucējumiem. |
| --- | --- |

c)

to, vai vienība spēj aizstāt saistības, kas vairs neatbilst atbilstības vai termiņa kritērijiem, kuri noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b un 72.c pantā, kā arī šīs direktīvas 45.b pantā vai 45.f panta 2. punktā, un, ja nespēj,– vai minētajai nespējai ir īpašs raksturs vai tā saistīta ar tirgus traucējumiem.

2.   Termiņš, līdz kuram noregulējuma vienībām ir jāizpilda 45.c panta 5. vai 6. punktā minēto prasību minimuma līmenis, ir 2022. gada 1. janvāris.

3.   Šīs direktīvas 45.c panta 5. un 6. punktā minētos prasību minimuma līmeņus nepiemēro divu gadu laika pēc šādas dienas:

| a) | kad noregulējuma iestāde ir piemērojusi iekšējās rekapitalizācijas instrumentu; vai |
| --- | --- |

a)

kad noregulējuma iestāde ir piemērojusi iekšējās rekapitalizācijas instrumentu; vai

| b) | kad noregulējuma vienība ir ieviesusi alternatīvu privātā sektora pasākumu, kurš minēts 32. panta 1. punkta b) apakšpunktā un ar kuru kapitāla instrumenti un citas saistības ir tikušas norakstītas vai konvertētas pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos, vai kad attiecībā uz minēto noregulējuma vienību ir izmantotas norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras saskaņā ar 59. pantu, lai rekapitalizētu noregulējuma vienību, nepiemērojot noregulējuma instrumentus. |
| --- | --- |

b)

kad noregulējuma vienība ir ieviesusi alternatīvu privātā sektora pasākumu, kurš minēts 32. panta 1. punkta b) apakšpunktā un ar kuru kapitāla instrumenti un citas saistības ir tikušas norakstītas vai konvertētas pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos, vai kad attiecībā uz minēto noregulējuma vienību ir izmantotas norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras saskaņā ar 59. pantu, lai rekapitalizētu noregulējuma vienību, nepiemērojot noregulējuma instrumentus.

4.   Šīs direktīvas 45.b panta 5. un 6. punktā, kā arī 45.c panta 4. un 5. punktā minētās prasības nepiemēro trīs gadu laikā pēc dienas, kad noregulējuma vienība vai grupa, kuras sastāvā noregulējuma vienība ietilpst, ir identificēta kā G-SNI, vai arī tad, ja noregulējuma vienība nokļūst 45.c panta 5. vai 6. punktā minētajā situācijā.

5.   Atkāpjoties no 45. panta 1. punkta, noregulējuma iestādes nosaka pienācīgu pārejas laikposmu, kurā 45.e vai 45.f panta prasības vai attiecīgā gadījumā prasība, kas izriet no 45.b panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas, ir jāizpilda 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajām iestādēm vai vienībām, attiecībā uz kurām ir piemēroti noregulējuma instrumenti vai 59. pantā minētās norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras.

6.   Šā panta 1.–5. punkta nolūkos noregulējuma iestādes 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajai iestādei vai vienībai paziņo plānoto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību par katru 12 mēnešu periodu pārejas laikā, lai atvieglotu tās zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spējas pakāpenisku palielināšanu. Pārejas laika beigās pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasība ir līdzvērtīga saskaņā ar attiecīgi 45.b panta 4., 5. vai 7. punktu, 45.c panta 5. vai 6. punktu, 45.e pantu vai 45.f pantu noteiktajai summai.

7.   Nosakot pārejas laikposmus, noregulējuma iestādes ņem vērā:

| a) | noguldījumu prevalenci un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī; |
| --- | --- |

a)

noguldījumu prevalenci un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī;

| b) | atbilstīgo saistību piekļuvi kapitāla tirgiem; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgo saistību piekļuvi kapitāla tirgiem;

| c) | apmēru, kādā noregulējuma vienība paļaujas uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu 45.e pantā minēto prasību. |
| --- | --- |

c)

apmēru, kādā noregulējuma vienība paļaujas uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu 45.e pantā minēto prasību.

8.   Ievērojot 1. punktu, noregulējuma iestādēm nav liegts pēc tam pārskatīt vai nu pārejas laikposmu, vai jebkuru plānoto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību minimuma prasību, kas paziņota saskaņā ar 6. punktu.”;

| 18) | direktīvas 46. pantā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamas saistības” (attiecīgā locījumā); |
| --- | --- |

18)

direktīvas 46. pantā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamas saistības” (attiecīgā locījumā);

| 19) | direktīvas 47. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamas saistības”; |
| --- | --- |

19)

direktīvas 47. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamas saistības”;

| 20) | direktīvas 48. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | vienīgi tad, ja kopējais akciju vai citu īpašumtiesību instrumentu, attiecīgo kapitāla instrumentu un rekapitalizējamo saistību samazinājums atbilstoši šā punkta a)–d) apakšpunktam ir mazāks nekā 47. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā minēto summu kopsumma, iestādes vajadzīgajā apmērā samazina pamatsummu vai neatmaksāto summu attiecībā uz pārējām rekapitalizējamajām saistībām, tostarp 108. panta 3. punktā minētajiem parāda instrumentiem, saskaņā ar prasījumu hierarhiju parastās maksātnespējas procedūras gadījumā (tostarp 108. pantā paredzēto noguldījumu vietu hierarhijā), ievērojot 44. pantu saistībā ar norakstīšanu atbilstoši šā punkta a)–d) apakšpunktam, lai radītu 47. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā minēto summu kopsummu.”; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

direktīvas 48. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

vienīgi tad, ja kopējais akciju vai citu īpašumtiesību instrumentu, attiecīgo kapitāla instrumentu un rekapitalizējamo saistību samazinājums atbilstoši šā punkta a)–d) apakšpunktam ir mazāks nekā 47. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā minēto summu kopsumma, iestādes vajadzīgajā apmērā samazina pamatsummu vai neatmaksāto summu attiecībā uz pārējām rekapitalizējamajām saistībām, tostarp 108. panta 3. punktā minētajiem parāda instrumentiem, saskaņā ar prasījumu hierarhiju parastās maksātnespējas procedūras gadījumā (tostarp 108. pantā paredzēto noguldījumu vietu hierarhijā), ievērojot 44. pantu saistībā ar norakstīšanu atbilstoši šā punkta a)–d) apakšpunktam, lai radītu 47. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā minēto summu kopsummu.”;

| b) | panta 2. punktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamas saistības” (attiecīgā locījumā); |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamas saistības” (attiecīgā locījumā);

| c) | iekļauj šādu punktu:

  “7.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz 1. panta 1. punkta pirmās daļas a)–d) apakšpunktā minētajām vienībām visiem prasījumiem, kas izriet no pašu kapitāla posteņiem, valsts tiesību aktos, ar ko reglamentē parastās maksātnespējas procedūras, ir zemāka prioritāte nekā prasījumam, kurš neizriet no pašu kapitāla posteņa.
  Pirmās daļas nolūkos, ciktāl instrumentu tikai daļēji atzīst par pašu kapitāla posteni, visu instrumentu uzskata par prasījumu, kas izriet no pašu kapitāla posteņa, un tam ir zemāka prioritāte nekā jebkuram prasījumam, kurš neizriet no pašu kapitāla posteņa.”; |
| --- | --- |

c)

iekļauj šādu punktu:

“7.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz 1. panta 1. punkta pirmās daļas a)–d) apakšpunktā minētajām vienībām visiem prasījumiem, kas izriet no pašu kapitāla posteņiem, valsts tiesību aktos, ar ko reglamentē parastās maksātnespējas procedūras, ir zemāka prioritāte nekā prasījumam, kurš neizriet no pašu kapitāla posteņa.

Pirmās daļas nolūkos, ciktāl instrumentu tikai daļēji atzīst par pašu kapitāla posteni, visu instrumentu uzskata par prasījumu, kas izriet no pašu kapitāla posteņa, un tam ir zemāka prioritāte nekā jebkuram prasījumam, kurš neizriet no pašu kapitāla posteņa.”;

| 21) | direktīvas 55. pantu aizstāj ar šādu:

  “55. pants
  Iekšējās rekapitalizācijas atzīšana līgumos

  1.   Dalībvalstis nosaka prasību iestādēm un 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajām vienībām iekļaut līguma noteikumu, kas regulē saistības un kas paredz, ka kreditors vai tāda līguma vai instrumenta līgumslēdzēja puse, kurš rada saistības, atzīst, ka minētajām saistībām var piemērot norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras, un piekrīt, ka tam ir saistoša jebkura pamatsummas vai nesamaksātās summas samazināšana, konvertācija vai anulēšana, kas notiek, noregulējuma iestādei īstenojot minētās pilnvaras, ar noteikumu, ka minētās saistības atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  a) | saistības nav izslēgtas atbilstoši 44. panta 2. punktam; |
| --- | --- | --- |

21)

direktīvas 55. pantu aizstāj ar šādu:

“55. pants

Iekšējās rekapitalizācijas atzīšana līgumos

1.   Dalībvalstis nosaka prasību iestādēm un 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajām vienībām iekļaut līguma noteikumu, kas regulē saistības un kas paredz, ka kreditors vai tāda līguma vai instrumenta līgumslēdzēja puse, kurš rada saistības, atzīst, ka minētajām saistībām var piemērot norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras, un piekrīt, ka tam ir saistoša jebkura pamatsummas vai nesamaksātās summas samazināšana, konvertācija vai anulēšana, kas notiek, noregulējuma iestādei īstenojot minētās pilnvaras, ar noteikumu, ka minētās saistības atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

a)

saistības nav izslēgtas atbilstoši 44. panta 2. punktam;

| b) | saistības nav 108. panta a) apakšpunktā minētais noguldījums; |
| --- | --- |

b)

saistības nav 108. panta a) apakšpunktā minētais noguldījums;

| c) | saistības reglamentē trešo valstu tiesību akti; |
| --- | --- |

c)

saistības reglamentē trešo valstu tiesību akti;

| d) | saistības ir emitētas vai uzņemtas pēc dienas, kurā dalībvalsts piemēro noteikumus, kuri pieņemti, lai transponētu šo iedaļu. |
| --- | --- |

d)

saistības ir emitētas vai uzņemtas pēc dienas, kurā dalībvalsts piemēro noteikumus, kuri pieņemti, lai transponētu šo iedaļu.

Noregulējuma iestādes var nolemt, ka šā punkta pirmajā daļā noteikto pienākumu nepiemēro tām iestādēm vai vienībām, attiecībā uz kurām 45. panta 1. punktā noteiktā prasība ir vienāda ar zaudējumu absorbcijas summu, kā definēts 45.c panta 2. punkta a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka saistības, kas atbilst pirmās daļas a) līdz d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem un kas neietver minētajā daļā minēto līgumisko noteikumu, nav ieskaitītas minētajā prasībā.

Pirmo daļu nepiemēro, ja dalībvalsts noregulējuma iestāde konstatē, ka dalībvalsts noregulējuma iestāde, ievērojot trešās valsts tiesību aktus vai saistošu nolīgumu, kas noslēgts ar minēto trešo valsti, pirmajā daļā minētajām saistībām vai instrumentiem var piemērot norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēta iestāde vai vienība konstatē, ka ir juridiski vai citādi neiespējams līguma noteikumos, kas reglamentē attiecīgas saistības, iekļaut saskaņā ar 1. punktu paredzēto noteikumu, šī iestāde vai vienība noregulējuma iestādei paziņo savu konstatējumu, tostarp saistību kategorijas apzīmējumu un minētā konstatējuma pamatojumu. Iestāde vai vienība sniedz noregulējuma iestādei visu informāciju, ko noregulējuma iestāde pieprasa, saprātīgā termiņā pēc paziņojuma saņemšanas, lai noregulējuma iestāde novērtētu, kā šāds paziņojums ietekmē minētās iestādes vai vienības noregulējamību.

Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja tiek iesniegts šā punkta pirmajā daļā minētais paziņojums, pienākums iekļaut līguma noteikumos saskaņā ar 1. punktu paredzēto noteikumu tiek automātiski apturēts no brīža, kad noregulējuma iestāde saņem paziņojumu.

Ja noregulējuma iestāde secina, ka līguma noteikumos iekļaut saskaņā ar 1. punktu paredzēto noteikumu nav juridiski vai citādi neiespējams, tā, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt iestādes vai vienības noregulējamību, pieprasa saprātīgā termiņā pēc paziņojuma saņemšanas, ievērojot pirmo daļu, iekļaut šādu līguma noteikumu. Noregulējuma iestāde turklāt var pieprasīt iestādei vai vienībai mainīt savu praksi attiecībā uz iekšējās rekapitalizācijas līgumiskas atzīšanas atbrīvojuma piemērošanu.

Šā punkta pirmajā daļā minētās saistības neietver 2. panta 1. punkta 48) apakšpunkta ii) punktā minētos pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentus, otrā līmeņa kapitāla instrumentus un parāda instrumentus, ja minētie instrumenti ir nenodrošinātas saistības. Turklāt šā punkta pirmajā daļā minētajām saistībām ir augstāka prioritāte nekā saistībām, kuras minētas 108. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā un 108. panta 3. punktā.

Ja noregulējuma iestāde saistībā ar 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētas iestādes vai vienības noregulējamības novērtējumu, ko veic saskaņā ar 15. un 16. pantu, vai jebkurā citā laikā konstatē, ka saistību kategorijā, kas ietver atbilstīgās saistības, to saistību apjoms, kurās saskaņā ar šā punkta pirmo daļu nav iekļauts 1. punktā minētais līguma noteikums, kopā ar saistībām, kuras ir izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas saskaņā ar 44. panta 2. punktu vai kuras, visticamāk, tiks izslēgtas saskaņā ar 44. panta 3. punktu, pārsniedz 10 % no minētās kategorijas apjoma, tā tūlīt novērtē minētā konkrētā fakta ietekmi uz minētās iestādes vai vienības noregulējamību, tostarp ietekmi uz tādu noregulējamību, kas izriet no riska, ka, īstenojot norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras, var tikt neievēroti 73. pantā paredzētie kreditoru aizsardzības pasākumi.

Ja noregulējuma iestāde, pamatojoties uz šā punkta piektajā daļā minēto novērtējumu, secina, ka saistības, kurās saskaņā ar pirmo daļu nav iekļauts 1. punktā minētais līguma noteikums, rada būtisku šķērsli noregulējamībai, tā attiecīgi īsteno 17. pantā paredzētās pilnvaras, lai novērstu minēto šķērsli noregulējamībai.

Saistības, attiecībā uz kurām iestāde vai 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētā vienība līguma noteikumos neietver šā panta 1. punktā paredzēto noteikumu vai attiecībā uz kurām minētā prasība saskaņā ar šo punktu nav piemērojama, neieskaita minimuma prasībā pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka noregulējuma iestādes var pieprasīt iestādēm un 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajām vienībām sniegt tām juridisku atzinumu par šā panta 1. punktā minētā līguma noteikuma juridisko izpildāmību un efektivitāti.

4.   Ja 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēta iestāde vai vienība līguma noteikumos, kas reglamentē attiecīgās saistības, neiekļauj šā panta 1. punktā paredzēto līguma noteikumu, tas noregulējuma iestādei neliedz attiecībā uz minētajām saistībām īstenot norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras.

5.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai noteiktu sarakstu ar saistībām, uz kurām attiecas 1. punktā minētais izņēmums, un saturu minētajā punktā paredzētajam līguma noteikumam, ņemot vērā iestāžu dažādos uzņēmējdarbības modeļus.

EBI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.

6.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai sīkāk precizētu:

| a) | nosacījumus, saskaņā ar kuriem 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētai iestādei vai vienībai juridisku vai citu iemeslu dēļ nebūtu iespējams iekļaut šā panta 1. punktā minēto līguma noteikumu konkrētās saistību kategorijās; |
| --- | --- |

a)

nosacījumus, saskaņā ar kuriem 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētai iestādei vai vienībai juridisku vai citu iemeslu dēļ nebūtu iespējams iekļaut šā panta 1. punktā minēto līguma noteikumu konkrētās saistību kategorijās;

| b) | nosacījumus, saskaņā ar kuriem noregulējuma iestāde pieprasa līgumiska noteikuma iekļaušanu, ievērojot 2. punkta trešo daļu; |
| --- | --- |

b)

nosacījumus, saskaņā ar kuriem noregulējuma iestāde pieprasa līgumiska noteikuma iekļaušanu, ievērojot 2. punkta trešo daļu;

| c) | saprātīgu termiņu, kurā noregulējuma iestāde pieprasa līguma noteikuma iekļaušanu, ievērojot 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

c)

saprātīgu termiņu, kurā noregulējuma iestāde pieprasa līguma noteikuma iekļaušanu, ievērojot 2. punkta trešo daļu.

EBI iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2020. gada 28. jūnijam.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.

7.   Noregulējuma iestāde, kur tā uzskata par vajadzīgu, nosaka to saistību kategorijas, no kurām 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēta iestāde vai vienība var izdarīt konstatējumu, ka juridisku vai citu iemeslu dēļ nav iespējams iekļaut šā panta 1. punktā minēto līguma noteikumu, balstoties uz nosacījumiem, kas sīkāk precizēti, piemērojot 6. punktu.

8.   EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai noteiktu vienotus formātus un paraugus paziņojuma sniegšanai noregulējuma iestādēm 2. punkta nolūkos.

EBI iesniedz minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2020. gada 28. jūnijam.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.”;

| 22) | direktīvas IV sadaļas V nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “Kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšana vai konvertēšana”; |
| --- | --- |

22)

direktīvas IV sadaļas V nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšana vai konvertēšana”;

| 23) | direktīvas 59. pantu groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Prasība norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības”; |
| --- | --- | --- |

23)

direktīvas 59. pantu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Prasība norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības”;

| b) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgus kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības var izmantot vai nu:






  a) | neatkarīgi no noregulējuma darbības; vai |
| --- | --- | --- |

b)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgus kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības var izmantot vai nu:

a)

neatkarīgi no noregulējuma darbības; vai

| b) | kopā ar noregulējuma darbību, ja ir izpildīti 32., 32.a vai 33. pantā minētie noregulējuma nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

kopā ar noregulējuma darbību, ja ir izpildīti 32., 32.a vai 33. pantā minētie noregulējuma nosacījumi.

Ja attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības noregulējuma vienība ir pirkusi netieši ar citu vienības starpniecību vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, pilnvaras norakstīt vai konvertēt minētos attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības īsteno kopā ar tādām pašām pilnvarām attiecīgās vienības mātesuzņēmuma līmenī vai citu tādu mātesuzņēmumu līmenī, kuri nav noregulējuma vienības, lai zaudējumi tiktu reāli nodoti un attiecīgo vienību rekapitalizētu noregulējuma vienība.

Pēc tam, kad ir īstenotas pilnvaras norakstīt vai konvertēt attiecīgos kapitāla instrumentus un atbilstīgās saistības neatkarīgi no noregulējuma darbības, notiek 74. pantā paredzētā vērtēšana un tiek piemērots 75. pants.”;

| c) | iekļauj šādus punktus:

  “1.a   Pilnvaras atbilstīgās saistības norakstīt vai konvertēt neatkarīgi no noregulējuma darbības var īstenot tikai attiecībā uz atbilstīgajām saistībām, kas atbilst šīs direktīvas 45.f panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, izņemot nosacījumu attiecībā uz saistību atlikušo termiņu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.c panta 1. punktā.
  Kad minētās pilnvaras tiek īstenotas, dalībvalstis nodrošina, ka norakstīšana vai konvertācija notiek saskaņā ar 34. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto principu.


  1.b   Ja noregulējuma darbība tiek veikta attiecībā uz noregulējuma vienību, vai, ārkārtas apstākļos atkāpjoties no noregulējuma plāna, attiecībā uz vienību, kas nav noregulējuma vienība, summu, kura tiek samazināta, norakstīta vai konvertēta saskaņā ar 60. panta 1. punktu šādas vienības līmenī, ieskaita 37. panta 10. punktā un 44. panta 5. punkta a) apakšpunktā vai 44. panta 8. punkta a) apakšpunktā noteiktajā sliekšņvērtībā, ko piemēro attiecīgajai vienībai.”; |
| --- | --- |

c)

iekļauj šādus punktus:

“1.a   Pilnvaras atbilstīgās saistības norakstīt vai konvertēt neatkarīgi no noregulējuma darbības var īstenot tikai attiecībā uz atbilstīgajām saistībām, kas atbilst šīs direktīvas 45.f panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, izņemot nosacījumu attiecībā uz saistību atlikušo termiņu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.c panta 1. punktā.

Kad minētās pilnvaras tiek īstenotas, dalībvalstis nodrošina, ka norakstīšana vai konvertācija notiek saskaņā ar 34. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto principu.

1.b   Ja noregulējuma darbība tiek veikta attiecībā uz noregulējuma vienību, vai, ārkārtas apstākļos atkāpjoties no noregulējuma plāna, attiecībā uz vienību, kas nav noregulējuma vienība, summu, kura tiek samazināta, norakstīta vai konvertēta saskaņā ar 60. panta 1. punktu šādas vienības līmenī, ieskaita 37. panta 10. punktā un 44. panta 5. punkta a) apakšpunktā vai 44. panta 8. punkta a) apakšpunktā noteiktajā sliekšņvērtībā, ko piemēro attiecīgajai vienībai.”;

| d) | panta 2. punktā vārdus “kapitāla instrumentus” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumentus un 1.a punktā minētās atbilstīgās saistības”; |
| --- | --- |

d)

panta 2. punktā vārdus “kapitāla instrumentus” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumentus un 1.a punktā minētās atbilstīgās saistības”;

| e) | panta 3. punkta ievaddaļu un a) un b) punktus aizstāj ar šādiem:

  “3.   Dalībvalstis pieprasa, lai noregulējuma iestādes īsteno norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras saskaņā ar 60. pantu un nekavējoties attiecībā uz attiecīgiem kapitāla instrumentiem un 1.a punktā minētajām atbilstīgajām saistībām, ko emitējusi 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēta iestāde vai vienība, ja pastāv viens vai vairāki no šādiem apstākļiem:






  a) | ja pirms noregulējuma darbības ir konstatēts, ka ir atbilstība 32., 32.a vai 33. pantā minētajiem noregulējuma nosacījumiem; vai |
| --- | --- | --- |

e)

panta 3. punkta ievaddaļu un a) un b) punktus aizstāj ar šādiem:

“3.   Dalībvalstis pieprasa, lai noregulējuma iestādes īsteno norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras saskaņā ar 60. pantu un nekavējoties attiecībā uz attiecīgiem kapitāla instrumentiem un 1.a punktā minētajām atbilstīgajām saistībām, ko emitējusi 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēta iestāde vai vienība, ja pastāv viens vai vairāki no šādiem apstākļiem:

a)

ja pirms noregulējuma darbības ir konstatēts, ka ir atbilstība 32., 32.a vai 33. pantā minētajiem noregulējuma nosacījumiem; vai

| b) | atbilstīgā pilnvarotā iestāde konstatē, ka, ja vien attiecībā uz attiecīgajiem kapitāla instrumentiem un 1.a punktā minētajām atbilstīgajām saistībām netiks īstenotas minētās pilnvaras, 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētā iestāde vai vienība vairs nebūs dzīvotspējīga;”; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgā pilnvarotā iestāde konstatē, ka, ja vien attiecībā uz attiecīgajiem kapitāla instrumentiem un 1.a punktā minētajām atbilstīgajām saistībām netiks īstenotas minētās pilnvaras, 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētā iestāde vai vienība vairs nebūs dzīvotspējīga;”;

| f) | panta 4. un 10. punktā vārdus “kapitāla instrumenti” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumenti vai 1.a punktā minētās atbilstīgās saistības” (attiecīgā locījumā); |
| --- | --- |

f)

panta 4. un 10. punktā vārdus “kapitāla instrumenti” aizstāj ar vārdiem “kapitāla instrumenti vai 1.a punktā minētās atbilstīgās saistības” (attiecīgā locījumā);

| 24) | direktīvas 60. pantu groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Noteikumi attiecībā uz attiecīgo kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšanu vai konvertēšanu”; |
| --- | --- | --- |

24)

direktīvas 60. pantu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Noteikumi attiecībā uz attiecīgo kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību norakstīšanu vai konvertēšanu”;

| b) | panta 1. punktā pievieno šādu d) apakšpunktu:






  “d) | direktīvas 59. panta 1.a punktā minēto atbilstīgo saistību pamatsummu noraksta vai konvertē pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos, vai arī abējādi, tādā mērā, kādā tas nepieciešams, lai sasniegtu 31. pantā noteiktos noregulējuma mērķus vai attiecīgo atbilstīgo saistību absorbcijas spēju robežās, atkarībā no tā, kura vērtība ir mazāka.”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 1. punktā pievieno šādu d) apakšpunktu:

“d)

direktīvas 59. panta 1.a punktā minēto atbilstīgo saistību pamatsummu noraksta vai konvertē pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos, vai arī abējādi, tādā mērā, kādā tas nepieciešams, lai sasniegtu 31. pantā noteiktos noregulējuma mērķus vai attiecīgo atbilstīgo saistību absorbcijas spēju robežās, atkarībā no tā, kura vērtība ir mazāka.”;

| c) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Kad ir norakstīta attiecīgā kapitāla instrumenta vai atbilstīgo saistību pamatsumma, kā minēts 59. panta 1.a punktā:






  a) | minētās pamatsummas samazinājums ir paliekošs, ievērojot jebkādu norakstīšanu saskaņā ar 46. panta 3. punktā paredzēto atlīdzināšanas mehānismu; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Kad ir norakstīta attiecīgā kapitāla instrumenta vai atbilstīgo saistību pamatsumma, kā minēts 59. panta 1.a punktā:

a)

minētās pamatsummas samazinājums ir paliekošs, ievērojot jebkādu norakstīšanu saskaņā ar 46. panta 3. punktā paredzēto atlīdzināšanas mehānismu;

| b) | vairs nepaliek nekādu saistību pret attiecīgā kapitāla instrumenta vai 59. panta 1.a punktā minēto atbilstīgo saistību turētāju saskaņā vai saistībā ar šāda instrumenta summu, kas ir tikusi norakstīta, izņemot jau uzkrātās saistības un saistības attiecībā uz atbildību par zaudējumiem, kāda varētu iestāties, ja ar pārsūdzības spriedumu tiek konstatēta norakstīšanas pilnvaru nelikumīga īstenošana; |
| --- | --- |

b)

vairs nepaliek nekādu saistību pret attiecīgā kapitāla instrumenta vai 59. panta 1.a punktā minēto atbilstīgo saistību turētāju saskaņā vai saistībā ar šāda instrumenta summu, kas ir tikusi norakstīta, izņemot jau uzkrātās saistības un saistības attiecībā uz atbildību par zaudējumiem, kāda varētu iestāties, ja ar pārsūdzības spriedumu tiek konstatēta norakstīšanas pilnvaru nelikumīga īstenošana;

| c) | attiecīgo kapitāla instrumentu vai 59. panta 1.a punktā minēto saistību turētājiem kompensācija tiek izmaksāta tikai saskaņā ar šā panta 3. punktu.”; |
| --- | --- |

c)

attiecīgo kapitāla instrumentu vai 59. panta 1.a punktā minēto saistību turētājiem kompensācija tiek izmaksāta tikai saskaņā ar šā panta 3. punktu.”;

| d) | panta 3. punktu groza šādi:






  i) | ievaddaļu aizstāj ar šādu:

  “Lai veiktu attiecīgo kapitāla instrumentu un 59. panta 1.a punktā minēto atbilstīgo saistību konvertāciju saskaņā ar šā panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu, noregulējuma iestādes var pieprasīt, lai iestādes un 1. panta b), c) un d) punktā minētās vienības emitētu pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus attiecīgo kapitāla instrumentu un šādu atbilstīgo saistību turētājiem. Attiecīgos kapitāla instrumentus un šādas saistības var konvertēt tikai tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:”; |
| --- | --- | --- |

d)

panta 3. punktu groza šādi:

i)

ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“Lai veiktu attiecīgo kapitāla instrumentu un 59. panta 1.a punktā minēto atbilstīgo saistību konvertāciju saskaņā ar šā panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu, noregulējuma iestādes var pieprasīt, lai iestādes un 1. panta b), c) un d) punktā minētās vienības emitētu pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus attiecīgo kapitāla instrumentu un šādu atbilstīgo saistību turētājiem. Attiecīgos kapitāla instrumentus un šādas saistības var konvertēt tikai tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:”;

| ii) | punkta d) apakšpunktā vārdus “katru attiecīgo kapitāla instrumentu” aizstāj ar vārdiem “katru attiecīgo kapitāla instrumentu vai katrai no 59. panta 1.a punktā minētajām atbilstīgajām saistībām”; |
| --- | --- |

ii)

punkta d) apakšpunktā vārdus “katru attiecīgo kapitāla instrumentu” aizstāj ar vārdiem “katru attiecīgo kapitāla instrumentu vai katrai no 59. panta 1.a punktā minētajām atbilstīgajām saistībām”;

| 25) | direktīvas 61. panta 3. punktā pievieno šādu daļu:
  “Ja attiecīgos kapitāla instrumentus vai šīs direktīvas 59. panta 1.a punktā minētās atbilstīgās saistības atzīst, lai nodrošinātu atbilstību šīs direktīvas 45.f panta 1. punktā minētajai prasībai, iestāde, kas ir atbildīga par šīs direktīvas 59. panta 3. punktā noteikto konstatāciju, ir tās dalībvalsts atbilstīgā pilnvarotā iestāde, kurā iestādei vai šīs direktīvas 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētajai vienībai izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES III sadaļu.”; |
| --- | --- |

25)

direktīvas 61. panta 3. punktā pievieno šādu daļu:

“Ja attiecīgos kapitāla instrumentus vai šīs direktīvas 59. panta 1.a punktā minētās atbilstīgās saistības atzīst, lai nodrošinātu atbilstību šīs direktīvas 45.f panta 1. punktā minētajai prasībai, iestāde, kas ir atbildīga par šīs direktīvas 59. panta 3. punktā noteikto konstatāciju, ir tās dalībvalsts atbilstīgā pilnvarotā iestāde, kurā iestādei vai šīs direktīvas 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētajai vienībai izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES III sadaļu.”;

| 26) | direktīvas 62. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pirms konstatācijas, kas minēta 59. panta 3. punkta b), c), d) vai e) apakšpunktā attiecībā uz meitasuzņēmumu, kurš emitē attiecīgos kapitāla instrumentus vai 59. panta 1.a punktā minētās atbilstīgās saistības nolūkā nodrošināt individuālu atbilstību 45.f pantā minētajai prasībai vai attiecīgos kapitāla instrumentus, kas tiek atzīti, lai nodrošinātu individuālu vai konsolidētu atbilstību pašu kapitāla prasībām, atbilstīga pilnvarotā iestāde atbilst šādām prasībām:






  a) | apsverot, vai veikt konstatāciju, kura minēta 59. panta 3. punkta b), c), d) vai e) apakšpunktā, pēc apspriešanās ar attiecīgās noregulējuma vienības noregulējuma iestādi tā 24 stundu laikā pēc apspriešanās ar minēto noregulējuma iestādi par to paziņo:






  i) | konsolidētās uzraudzības iestādei un, ja tā nav tā pati, atbilstīgajai pilnvarotajai iestādei dalībvalstī, kurā atrodas konsolidētās uzraudzības iestāde; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

26)

direktīvas 62. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pirms konstatācijas, kas minēta 59. panta 3. punkta b), c), d) vai e) apakšpunktā attiecībā uz meitasuzņēmumu, kurš emitē attiecīgos kapitāla instrumentus vai 59. panta 1.a punktā minētās atbilstīgās saistības nolūkā nodrošināt individuālu atbilstību 45.f pantā minētajai prasībai vai attiecīgos kapitāla instrumentus, kas tiek atzīti, lai nodrošinātu individuālu vai konsolidētu atbilstību pašu kapitāla prasībām, atbilstīga pilnvarotā iestāde atbilst šādām prasībām:

a)

apsverot, vai veikt konstatāciju, kura minēta 59. panta 3. punkta b), c), d) vai e) apakšpunktā, pēc apspriešanās ar attiecīgās noregulējuma vienības noregulējuma iestādi tā 24 stundu laikā pēc apspriešanās ar minēto noregulējuma iestādi par to paziņo:

i)

konsolidētās uzraudzības iestādei un, ja tā nav tā pati, atbilstīgajai pilnvarotajai iestādei dalībvalstī, kurā atrodas konsolidētās uzraudzības iestāde;

| ii) | tādu citu vienību noregulējuma iestādēm tajā pašā noregulējuma grupā, kuras tieši vai netieši ir pirkušas 45.f panta 2. punktā minētās saistības no vienības, uz ko attiecas 45.f panta 1. punkts; |
| --- | --- |

ii)

tādu citu vienību noregulējuma iestādēm tajā pašā noregulējuma grupā, kuras tieši vai netieši ir pirkušas 45.f panta 2. punktā minētās saistības no vienības, uz ko attiecas 45.f panta 1. punkts;

| b) | apsverot, vai veikt konstatāciju, kura minēta 59. panta 3. punkta c) apakšpunktā, tā nekavējoties informē kompetento iestādi, kas ir atbildīga par katru iestādi vai 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēto vienību, kura ir emitējusi attiecīgos kapitāla instrumentus, attiecībā uz kuriem ir jāīsteno norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras, ja tiktu veikta minētā konstatācija, un, ja tā nav tā pati, atbilstīgajām pilnvarotajām iestādēm dalībvalstīs, kurās atrodas minētās kompetentās iestādes un konsolidētās uzraudzības iestāde.”; |
| --- | --- |

b)

apsverot, vai veikt konstatāciju, kura minēta 59. panta 3. punkta c) apakšpunktā, tā nekavējoties informē kompetento iestādi, kas ir atbildīga par katru iestādi vai 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēto vienību, kura ir emitējusi attiecīgos kapitāla instrumentus, attiecībā uz kuriem ir jāīsteno norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras, ja tiktu veikta minētā konstatācija, un, ja tā nav tā pati, atbilstīgajām pilnvarotajām iestādēm dalībvalstīs, kurās atrodas minētās kompetentās iestādes un konsolidētās uzraudzības iestāde.”;

| b) | panta 4. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:
  “Ja paziņojums izdarīts, ievērojot 1. punktu, atbilstīgā pilnvarotā iestāde pēc apspriešanās ar iestādēm, kuras tā informējusi saskaņā ar minētā punkta a) apakšpunkta i) punktu vai b) apakšpunktu, novērtē šādus jautājumus:”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“Ja paziņojums izdarīts, ievērojot 1. punktu, atbilstīgā pilnvarotā iestāde pēc apspriešanās ar iestādēm, kuras tā informējusi saskaņā ar minētā punkta a) apakšpunkta i) punktu vai b) apakšpunktu, novērtē šādus jautājumus:”;

| 27) | direktīvas 63. panta 1. punkta e), f) un j) punktā vārdus “atbilstīgo saistību” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamo saistību”; |
| --- | --- |

27)

direktīvas 63. panta 1. punkta e), f) un j) punktā vārdus “atbilstīgo saistību” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamo saistību”;

| 28) | direktīvas 66. panta 4. punktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamās saistības”; |
| --- | --- |

28)

direktīvas 66. panta 4. punktā vārdus “atbilstīgās saistības” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamās saistības”;

| 29) | direktīvas 68. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:
  “Ar noteikumu, ka joprojām tiek pildītas būtiskās saistības saskaņā ar līgumu, tostarp maksājuma un piegādes saistības, un tiek sniegts nodrošinājums, krīzes novēršanas pasākums, 33.a pantā izklāstīto saistību apturēšana vai krīzes vadības pasākums, tostarp jebkurš notikums, kas ir tieši saistīts ar šāda pasākuma piemērošanu, vien nav pamats, lai kāds varētu:”; |
| --- | --- | --- |

29)

direktīvas 68. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“Ar noteikumu, ka joprojām tiek pildītas būtiskās saistības saskaņā ar līgumu, tostarp maksājuma un piegādes saistības, un tiek sniegts nodrošinājums, krīzes novēršanas pasākums, 33.a pantā izklāstīto saistību apturēšana vai krīzes vadības pasākums, tostarp jebkurš notikums, kas ir tieši saistīts ar šāda pasākuma piemērošanu, vien nav pamats, lai kāds varētu:”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Apturēšana vai ierobežošana saskaņā ar 33.a, 69. vai 70. pantu nav uzskatāma par līgumsaistību neizpildi šā panta 1. un 3. punkta un 71. panta 1. punkta nolūkos.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Apturēšana vai ierobežošana saskaņā ar 33.a, 69. vai 70. pantu nav uzskatāma par līgumsaistību neizpildi šā panta 1. un 3. punkta un 71. panta 1. punkta nolūkos.”;

| 30) | direktīvas 69. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Apturēšanu saskaņā ar 1. punktu nepiemēro maksājuma un piegādes saistībām pret:






  a) | sistēmām un sistēmu operatoriem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK; |
| --- | --- | --- | --- |

30)

direktīvas 69. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Apturēšanu saskaņā ar 1. punktu nepiemēro maksājuma un piegādes saistībām pret:

a)

sistēmām un sistēmu operatoriem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK;

| b) | Savienībā autorizētiem CCP, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, un trešo valstu CCP, kurus EVTI atzinusi, ievērojot minētās Regulas 25. pantu; |
| --- | --- |

b)

Savienībā autorizētiem CCP, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, un trešo valstu CCP, kurus EVTI atzinusi, ievērojot minētās Regulas 25. pantu;

| c) | centrālajām bankām.”; |
| --- | --- |

c)

centrālajām bankām.”;

| b) | panta 5. punktā pievieno šādas daļas:
  “Noregulējuma iestādes nosaka minēto pilnvaru darbības jomu, ņemot vērā katra konkrētā gadījuma apstākļus. Konkrēti, noregulējuma iestādes rūpīgi izvērtē, cik piemēroti ir paplašināt apturēšanu, lai piemērotu to arī atbilstīgiem noguldījumiem, kā definēts Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 4. apakšpunktā, jo īpaši segtajiem noguldījumiem, kurus tur fiziskas personas un mikrouzņēmumi, mazi un vidēji uzņēmumi.
  Dalībvalstis var paredzēt, ka gadījumā, ja pilnvaras apturēt maksājuma vai piegādes saistības tiek īstenotas attiecībā uz segtajiem noguldījumiem, noregulējuma iestādes nodrošina, ka noguldītājiem ir piekļuve pienācīgai minēto noguldījumu summai vienā dienā.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktā pievieno šādas daļas:

“Noregulējuma iestādes nosaka minēto pilnvaru darbības jomu, ņemot vērā katra konkrētā gadījuma apstākļus. Konkrēti, noregulējuma iestādes rūpīgi izvērtē, cik piemēroti ir paplašināt apturēšanu, lai piemērotu to arī atbilstīgiem noguldījumiem, kā definēts Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 4. apakšpunktā, jo īpaši segtajiem noguldījumiem, kurus tur fiziskas personas un mikrouzņēmumi, mazi un vidēji uzņēmumi.

Dalībvalstis var paredzēt, ka gadījumā, ja pilnvaras apturēt maksājuma vai piegādes saistības tiek īstenotas attiecībā uz segtajiem noguldījumiem, noregulējuma iestādes nodrošina, ka noguldītājiem ir piekļuve pienācīgai minēto noguldījumu summai vienā dienā.”;

| 31) | direktīvas 70. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Noregulējuma iestādes neīsteno šā panta 1. punktā minētās pilnvaras attiecībā uz:






  a) | Direktīvas 98/26/EK nolūkos noteikto sistēmu vai sistēmu operatoru nodrošinājuma tiesībām; |
| --- | --- | --- |

31)

direktīvas 70. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Noregulējuma iestādes neīsteno šā panta 1. punktā minētās pilnvaras attiecībā uz:

a)

Direktīvas 98/26/EK nolūkos noteikto sistēmu vai sistēmu operatoru nodrošinājuma tiesībām;

| b) | Savienībā autorizētiem centrālajiem darījuma partneriem, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, un trešo valstu centrālajiem darījuma partneriem, kurus EVTI atzinusi, ievērojot Regulas (ES) 648/2012 25. pantu; un |
| --- | --- |

b)

Savienībā autorizētiem centrālajiem darījuma partneriem, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, un trešo valstu centrālajiem darījuma partneriem, kurus EVTI atzinusi, ievērojot Regulas (ES) 648/2012 25. pantu; un

| c) | centrālajām bankām saistībā ar aktīviem, ko noregulējamā iestāde ir ieķīlājusi vai sniegusi ar drošības depozītu vai nodrošinājumu.”; |
| --- | --- |

c)

centrālajām bankām saistībā ar aktīviem, ko noregulējamā iestāde ir ieķīlājusi vai sniegusi ar drošības depozītu vai nodrošinājumu.”;

| 32) | direktīvas 71. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Apturēšanu saskaņā ar 1. vai 2. punktu nepiemēro:






  a) | sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas noteikti Direktīvas 98/26/EK nolūkā; |
| --- | --- | --- |

32)

direktīvas 71. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Apturēšanu saskaņā ar 1. vai 2. punktu nepiemēro:

a)

sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas noteikti Direktīvas 98/26/EK nolūkā;

| b) | Savienībā autorizētiem centrālajiem darījuma partneriem, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, un trešo valstu centrālajiem darījuma partneriem, kurus EVTI atzinusi, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu; vai |
| --- | --- |

b)

Savienībā autorizētiem centrālajiem darījuma partneriem, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, un trešo valstu centrālajiem darījuma partneriem, kurus EVTI atzinusi, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu; vai

| c) | centrālajām bankām.”; |
| --- | --- |

c)

centrālajām bankām.”;

| 33) | iekļauj šādu pantu:

  “71.a pants
  Noregulējuma atlikšanas pilnvaru līgumiska atzīšana

  1.   Dalībvalstis nosaka prasību 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētajām iestādēm un vienībām jebkurā finanšu līgumā, kuru tās noslēdz un kuru reglamentē trešo valstu tiesību akti, iekļaut noteikumus, saskaņā ar kuriem puses atzīst, ka uz finanšu līgumu var attiekties noregulējuma iestādes pilnvaras apturēt vai ierobežot tiesības un saistības saskaņā ar 33.a, 69., 70. un 71. pantu, un atzīst, ka tām ir saistošas 68. panta prasības.


  2.   Dalībvalstis var arī noteikt prasību Savienības mātesuzņēmumiem nodrošināt, ka to trešo valstu meitasuzņēmumi 1. punktā minētajos finanšu līgumos, kas noslēgti ar to darījumu partneriem, iekļauj noteikumus, lai izslēgtu to, ka noregulējuma iestādes pilnvaru īstenošana attiecībā uz Savienības mātesuzņēmuma tiesību un pienākumu apturēšanu vai ierobežošanu saskaņā ar 1. punktu tiek uzskatīta par atbilstošu pamatu pirmstermiņa izbeigšanas, apturēšanas, grozīšanas, savstarpēja ieskaita un savstarpējas dzēšanas tiesību īstenošanai vai nodrošinājuma tiesību īstenošanai saistībā ar minētajiem līgumiem.
  Pirmajā daļā iekļauto prasību var piemērot trešo valstu meitasuzņēmumiem, kuri ir:






  a) | kredītiestādes; |
| --- | --- | --- |

33)

iekļauj šādu pantu:

“71.a pants

Noregulējuma atlikšanas pilnvaru līgumiska atzīšana

1.   Dalībvalstis nosaka prasību 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētajām iestādēm un vienībām jebkurā finanšu līgumā, kuru tās noslēdz un kuru reglamentē trešo valstu tiesību akti, iekļaut noteikumus, saskaņā ar kuriem puses atzīst, ka uz finanšu līgumu var attiekties noregulējuma iestādes pilnvaras apturēt vai ierobežot tiesības un saistības saskaņā ar 33.a, 69., 70. un 71. pantu, un atzīst, ka tām ir saistošas 68. panta prasības.

2.   Dalībvalstis var arī noteikt prasību Savienības mātesuzņēmumiem nodrošināt, ka to trešo valstu meitasuzņēmumi 1. punktā minētajos finanšu līgumos, kas noslēgti ar to darījumu partneriem, iekļauj noteikumus, lai izslēgtu to, ka noregulējuma iestādes pilnvaru īstenošana attiecībā uz Savienības mātesuzņēmuma tiesību un pienākumu apturēšanu vai ierobežošanu saskaņā ar 1. punktu tiek uzskatīta par atbilstošu pamatu pirmstermiņa izbeigšanas, apturēšanas, grozīšanas, savstarpēja ieskaita un savstarpējas dzēšanas tiesību īstenošanai vai nodrošinājuma tiesību īstenošanai saistībā ar minētajiem līgumiem.

Pirmajā daļā iekļauto prasību var piemērot trešo valstu meitasuzņēmumiem, kuri ir:

a)

kredītiestādes;

| b) | ieguldījumu brokeru sabiedrības (vai kuras būtu ieguldījumu brokeru sabiedrības, ja to galvenais birojs būtu attiecīgajā dalībvalstī); vai |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu brokeru sabiedrības (vai kuras būtu ieguldījumu brokeru sabiedrības, ja to galvenais birojs būtu attiecīgajā dalībvalstī); vai

| c) | finanšu iestādes. |
| --- | --- |

c)

finanšu iestādes.

3.   Šā panta 1. punktu piemēro finanšu līgumiem, kuri:

| a) | rada jaunas saistības vai būtiski groza esošās saistības pēc tam, kad stājas spēkā noteikumi, kas pieņemti valsts līmenī, lai transponētu šo pantu; |
| --- | --- |

a)

rada jaunas saistības vai būtiski groza esošās saistības pēc tam, kad stājas spēkā noteikumi, kas pieņemti valsts līmenī, lai transponētu šo pantu;

| b) | paredz vienu vai vairāku izbeigšanas tiesību īstenošanu vai tiesības īstenot nodrošinājuma tiesības, kurām tiktu piemērots 33.a, 68., 69., 70. vai 71. pants, ja finanšu līgumu reglamentētu dalībvalsts tiesību akti. |
| --- | --- |

b)

paredz vienu vai vairāku izbeigšanas tiesību īstenošanu vai tiesības īstenot nodrošinājuma tiesības, kurām tiktu piemērots 33.a, 68., 69., 70. vai 71. pants, ja finanšu līgumu reglamentētu dalībvalsts tiesību akti.

4.   Ja iestāde vai vienība neiekļauj saskaņā ar šā panta 1. punktu prasīto līguma noteikumu, tas neliedz noregulējuma iestādei piemērot 33.a, 68., 69., 70. vai 71. pantā minētās pilnvaras saistībā ar minēto finanšu līgumu.

5.   EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai sīkāk noteiktu 1. punktā prasītā noteikuma saturu, ņemot vērā iestāžu un vienību dažādos uzņēmējdarbības modeļus.

EBI līdz 2020. gada 28. jūnijam iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu.”;

| 34) | direktīvas 88. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Ievērojot 89. pantu, grupas līmeņa noregulējuma iestādes nodibina noregulējuma kolēģijas, kam jāveic 12., 13., 16., 18., 45.–45.h, 91. un 92. pantā minētie uzdevumi un attiecīgā gadījumā jānodrošina sadarbība un koordinācija ar trešo valstu noregulējuma iestādēm.”; |
| --- | --- | --- |

34)

direktīvas 88. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Ievērojot 89. pantu, grupas līmeņa noregulējuma iestādes nodibina noregulējuma kolēģijas, kam jāveic 12., 13., 16., 18., 45.–45.h, 91. un 92. pantā minētie uzdevumi un attiecīgā gadījumā jānodrošina sadarbība un koordinācija ar trešo valstu noregulējuma iestādēm.”;

| b) | panta 1. punkta i) apakšpunkta otrajā daļā vārdus “45. pantam” aizstāj ar vārdiem “45.–45.h pantam”; |
| --- | --- |

b)

panta 1. punkta i) apakšpunkta otrajā daļā vārdus “45. pantam” aizstāj ar vārdiem “45.–45.h pantam”;

| 35) | direktīvas 89. pantu aizstāj ar šādu:

  “89. pants
  Eiropas noregulējuma kolēģijas

  1.   Ja trešās valsts iestādei vai trešās valsts mātesuzņēmumam ir meitasuzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai Savienības mātesuzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību divās vai vairākās dalībvalstīs, vai divas vai vairākas Savienības filiāles, kuras par nozīmīgām uzskata divas vai vairākas dalībvalstis, to dalībvalstu noregulējuma iestādes, kurās minētās vienības veic uzņēmējdarbību vai kur atrodas to būtiskas filiāles, izveido vienu Eiropas noregulējuma kolēģiju.


  2.   Šā panta 1. punktā minētā Eiropas noregulējuma kolēģija pilda funkcijas un veic 88. pantā noteiktos uzdevumus attiecībā uz šā panta 1. punktā minētajām vienībām un tiktāl, cik šie uzdevumi ir atbilstīgi, attiecībā uz filiālēm.
  Šā panta pirmajā daļā minētie uzdevumi ietver 45.–45.h pantā minētās prasības noteikšanu.
  Nosakot 45.–45.h pantā minēto prasību, Eiropas noregulējuma kolēģijas locekļi ņem vērā vispārējo noregulējuma stratēģiju, ja tāda ir, ko pieņēmušas trešo valstu iestādes.
  Ja saskaņā ar vispārējo noregulējuma stratēģiju meitasuzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai Savienības mātesuzņēmums un tā meitasiestādes nav noregulējuma vienības un ja Eiropas noregulējuma kolēģijas locekļi piekrīt minētajai stratēģijai, meitasuzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai konsolidētā veidā Savienības mātesuzņēmums nodrošina atbilstību 45.g panta 1. punkta prasībai, emitējot 45.f panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos instrumentus savam galīgajam mātesuzņēmumam, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, vai minētā galīgā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību tajā pašā trešā valstī, vai citām vienībām saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti 45.f panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā un 45.f panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā un b) apakšpunkta ii) punktā.


  3.   Ja tikai vienam Savienības mātesuzņēmumam pieder trešās valsts iestādes vai trešās valsts mātesuzņēmuma visi Savienības meitasuzņēmumi, Eiropas noregulējuma kolēģiju vada tās dalībvalsts noregulējuma iestāde, kurā Savienības mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību.
  Ja pirmā daļa nav piemērojama, Eiropas noregulējuma kolēģiju vada Savienības mātesuzņēmuma vai Savienības meitasuzņēmuma noregulējuma iestāde ar turēto kopējo bilances aktīvu visaugstāko vērtību.


  4.   Dalībvalstis, visām attiecīgajām pusēm savstarpēji vienojoties, var atkāpties no prasības izveidot Eiropas noregulējuma kolēģiju, ja cita grupa vai kolēģija pilda tās pašas funkcijas un veic tos pašus uzdevumus, kas minēti šajā pantā, un ievēro visus nosacījumus un procedūras, tostarp attiecībā uz dalību un līdzdalību noregulējuma kolēģijās, kas noteiktas šajā pantā un 90. pantā. Šajā gadījumā visas atsauces uz Eiropas noregulējuma kolēģijām šajā direktīvā saprot arī kā atsauces uz minētajām citām grupām vai kolēģijām.


  5.   Ievērojot šā panta 3. un 4. punktu, Eiropas noregulējuma kolēģija citādi darbojas saskaņā ar 88. pantu.”; |
| --- | --- |

35)

direktīvas 89. pantu aizstāj ar šādu:

“89. pants

Eiropas noregulējuma kolēģijas

1.   Ja trešās valsts iestādei vai trešās valsts mātesuzņēmumam ir meitasuzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai Savienības mātesuzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību divās vai vairākās dalībvalstīs, vai divas vai vairākas Savienības filiāles, kuras par nozīmīgām uzskata divas vai vairākas dalībvalstis, to dalībvalstu noregulējuma iestādes, kurās minētās vienības veic uzņēmējdarbību vai kur atrodas to būtiskas filiāles, izveido vienu Eiropas noregulējuma kolēģiju.

2.   Šā panta 1. punktā minētā Eiropas noregulējuma kolēģija pilda funkcijas un veic 88. pantā noteiktos uzdevumus attiecībā uz šā panta 1. punktā minētajām vienībām un tiktāl, cik šie uzdevumi ir atbilstīgi, attiecībā uz filiālēm.

Šā panta pirmajā daļā minētie uzdevumi ietver 45.–45.h pantā minētās prasības noteikšanu.

Nosakot 45.–45.h pantā minēto prasību, Eiropas noregulējuma kolēģijas locekļi ņem vērā vispārējo noregulējuma stratēģiju, ja tāda ir, ko pieņēmušas trešo valstu iestādes.

Ja saskaņā ar vispārējo noregulējuma stratēģiju meitasuzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai Savienības mātesuzņēmums un tā meitasiestādes nav noregulējuma vienības un ja Eiropas noregulējuma kolēģijas locekļi piekrīt minētajai stratēģijai, meitasuzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai konsolidētā veidā Savienības mātesuzņēmums nodrošina atbilstību 45.g panta 1. punkta prasībai, emitējot 45.f panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos instrumentus savam galīgajam mātesuzņēmumam, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, vai minētā galīgā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību tajā pašā trešā valstī, vai citām vienībām saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti 45.f panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā un 45.f panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā un b) apakšpunkta ii) punktā.

3.   Ja tikai vienam Savienības mātesuzņēmumam pieder trešās valsts iestādes vai trešās valsts mātesuzņēmuma visi Savienības meitasuzņēmumi, Eiropas noregulējuma kolēģiju vada tās dalībvalsts noregulējuma iestāde, kurā Savienības mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību.

Ja pirmā daļa nav piemērojama, Eiropas noregulējuma kolēģiju vada Savienības mātesuzņēmuma vai Savienības meitasuzņēmuma noregulējuma iestāde ar turēto kopējo bilances aktīvu visaugstāko vērtību.

4.   Dalībvalstis, visām attiecīgajām pusēm savstarpēji vienojoties, var atkāpties no prasības izveidot Eiropas noregulējuma kolēģiju, ja cita grupa vai kolēģija pilda tās pašas funkcijas un veic tos pašus uzdevumus, kas minēti šajā pantā, un ievēro visus nosacījumus un procedūras, tostarp attiecībā uz dalību un līdzdalību noregulējuma kolēģijās, kas noteiktas šajā pantā un 90. pantā. Šajā gadījumā visas atsauces uz Eiropas noregulējuma kolēģijām šajā direktīvā saprot arī kā atsauces uz minētajām citām grupām vai kolēģijām.

5.   Ievērojot šā panta 3. un 4. punktu, Eiropas noregulējuma kolēģija citādi darbojas saskaņā ar 88. pantu.”;

| 36) | pielikuma B iedaļas 6) punktā un C iedaļas 17) punktā vārdus “atbilstīgo saistību” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamo saistību”; |
| --- | --- |

36)

pielikuma B iedaļas 6) punktā un C iedaļas 17) punktā vārdus “atbilstīgo saistību” aizstāj ar vārdiem “iekšēji rekapitalizējamo saistību”;

2. pants

Grozījumi Direktīvā 98/26/EK

Direktīvu 98/26/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta c) punktu aizstāj ar šādu:






  “c) | “galvenā darījumu otra puse” jeb “CCP” ir CCP, kā definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 1. punktā;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 2. pantu groza šādi:

a)

panta c) punktu aizstāj ar šādu:

“c)

“galvenā darījumu otra puse” jeb “CCP” ir CCP, kā definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 1. punktā;”;

CCP

CCP

| b) | panta f) punktu aizstāj ar šādu:






  “f) | “dalībnieks” ir iestāde, galvenā darījumu otra puse, norēķinu iestāde, ieskaita iestāde, sistēmas operators vai CCP tīrvērtes dalībnieks, kas saņēmis atļauju, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 17. pantu;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta f) punktu aizstāj ar šādu:

“f)

“dalībnieks” ir iestāde, galvenā darījumu otra puse, norēķinu iestāde, ieskaita iestāde, sistēmas operators vai CCP tīrvērtes dalībnieks, kas saņēmis atļauju, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 17. pantu;”;

CCP

| 2) | iekļauj šādu pantu:

  “12.a pants
  Komisija līdz 2021. gada 28. jūnijam pārskata to, kā dalībvalstis piemēro šo direktīvu tām savām iestādēm, kas tieši piedalās sistēmās, kuras reglamentē ar trešo valstu tiesību aktiem, un nodrošinājumam, kas sniegts sakarā ar dalību šādās sistēmās. Komisija jo īpaši izvērtē to, vai šajā direktīvai būtu vajadzīgi kādi turpmāki grozījumi attiecībā uz sistēmām, kuras reglamentē ar trešās valsts tiesību aktiem. Komisija par to iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā pievienojot priekšlikumus par šīs direktīvas pārskatīšanu.” |
| --- | --- |

2)

iekļauj šādu pantu:

“12.a pants

Komisija līdz 2021. gada 28. jūnijam pārskata to, kā dalībvalstis piemēro šo direktīvu tām savām iestādēm, kas tieši piedalās sistēmās, kuras reglamentē ar trešo valstu tiesību aktiem, un nodrošinājumam, kas sniegts sakarā ar dalību šādās sistēmās. Komisija jo īpaši izvērtē to, vai šajā direktīvai būtu vajadzīgi kādi turpmāki grozījumi attiecībā uz sistēmām, kuras reglamentē ar trešās valsts tiesību aktiem. Komisija par to iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā pievienojot priekšlikumus par šīs direktīvas pārskatīšanu.”

3. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2020. gada 28. decembrim. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto pasākumu tekstu.

Dalībvalstis minētos pasākumus piemēro no dienas, kad tie stājas spēkā valsts tiesību aktos, kas notiek ne vēlāk kā 2020. gada 28. decembrī.

Dalībvalstis piemēro šīs direktīvas 1. panta 17. punktu attiecībā uz Direktīvas 2014/59/ES 45.i panta 3. punktu no 2024. gada 1. janvāra. Ja saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.m panta 1. punktu noregulējuma iestāde ir noteikusi atbilstības termiņu, kas beidzas pēc 2024. gada 1. janvāra, šīs direktīvas 1. panta 17. punkta piemērošanas datums attiecībā uz Direktīvas 2014/59/ES 45.i panta 3. punktu ir tāds pats kā atbilstības termiņš.

2.   Kad dalībvalstis pieņem 1. punktā minētos pasākumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

3.   Dalībvalstis dara Komisijai un EBI zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 20. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  
  OV C 34, 31.1.2018., 17. lpp.

1

(2)  
  OV C 209, 30.6.2017., 36. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 14. maija lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

7

(8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1075 (2016. gada 23. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, ar kuriem precizē atveseļošanas plānu, noregulējuma plānu un grupas noregulējuma plānu saturu, minimālos kritērijus, kas kompetentajai iestādei ir jānovērtē attiecībā uz atveseļošanas plāniem un grupas atveseļošanas plāniem, nosacījumus grupas finansiālajam atbalstam, prasības neatkarīgiem vērtētājiem, norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru līgumisku atzīšanu, paziņošanas prasību un apturēšanas paziņojuma procedūras un saturu un noregulējuma kolēģiju operatīvās funkcijas (OV L 184, 8.7.2016., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

11

---