# Eiropas Savienības L 133/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 133 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 21. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 133

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 21. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/807 (2019. gada 13. marts), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina attiecībā uz to, kā identificēt izejvielas, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un kā sertificēt biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/808 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku | 8 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/809 (2019. gada 13. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste | 10 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/810 (2019. gada 13. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste | 11 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/811 (2019. gada 13. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika | 12 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/812 (2019. gada 14. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Amerikas Tropisko tunzivju komisijā (IATTC) un Nolīguma par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu pušu sanāksmē, un ar kuru atceļ 2014. gada 12. jūnija Lēmumu par nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem IATTC | 13 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/813 (2019. gada 17. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu | 19 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2019/814 (2019. gada 17. maijs), ar ko Itālijai saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu atļauj noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos piemērot samazinātas nodokļa likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei | 20 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/807 (2019. gada 13. marts), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina attiecībā uz to, kā identificēt izejvielas, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un kā sertificēt biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/808 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

8

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/809 (2019. gada 13. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

10

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/810 (2019. gada 13. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste

11

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/811 (2019. gada 13. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

12

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/812 (2019. gada 14. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Amerikas Tropisko tunzivju komisijā (IATTC) un Nolīguma par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu pušu sanāksmē, un ar kuru atceļ 2014. gada 12. jūnija Lēmumu par nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem IATTC

IATTC

IATTC

13

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/813 (2019. gada 17. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu

19

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2019/814 (2019. gada 17. maijs), ar ko Itālijai saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu atļauj noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos piemērot samazinātas nodokļa likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei

20

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/807

(2019. gada 13. marts),

ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina attiecībā uz to, kā identificēt izejvielas, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un kā sertificēt biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (1) un jo īpaši tās 26. panta 2. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Netiešas zemes izmantojuma maiņas (ILUC) sakarībā Direktīva (ES) 2018/2001 prasa Komisijai pieņemt deleģēto aktu, ar kuru nosaka kritērijus, pēc kuriem identificēt augsta ILUC riska izejvielas, kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un sertificēt zema ILUC riska biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas. Šāda akta noteikumiem būtu jāpapildina Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegtais ziņojums par stāvokli attiecībā uz attiecīgo izejvielu audzēšanas izplešanos pasaulē (“ziņojums par izejvielu audzēšanas izplešanos”). |
| --- | --- |

(1)

Netiešas zemes izmantojuma maiņas (ILUC) sakarībā Direktīva (ES) 2018/2001 prasa Komisijai pieņemt deleģēto aktu, ar kuru nosaka kritērijus, pēc kuriem identificēt augsta ILUC riska izejvielas, kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un sertificēt zema ILUC riska biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas. Šāda akta noteikumiem būtu jāpapildina Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegtais ziņojums par stāvokli attiecībā uz attiecīgo izejvielu audzēšanas izplešanos pasaulē (“ziņojums par izejvielu audzēšanas izplešanos”).

| (2) | ILUC var rasties, ja zemi, kur iepriekš audzēta pārtika un barība, sāk izmantot biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai. Šādā gadījumā daļa no pārtikas un barības pieprasījuma paliek neapmierināta, un rezultātā lauksaimniecības zemes var izplesties uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums (tādi ir, piemēram, meži, mitrāji un kūdrāji), un radīt papildu siltumnīcefekta gāzu emisijas. |
| --- | --- |

(2)

ILUC var rasties, ja zemi, kur iepriekš audzēta pārtika un barība, sāk izmantot biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai. Šādā gadījumā daļa no pārtikas un barības pieprasījuma paliek neapmierināta, un rezultātā lauksaimniecības zemes var izplesties uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums (tādi ir, piemēram, meži, mitrāji un kūdrāji), un radīt papildu siltumnīcefekta gāzu emisijas.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (2) un Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktie ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritēriji ILUC emisijas neaptver. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (2) un Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktie ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritēriji ILUC emisijas neaptver.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/1513 (3) ne tikai atzīts, ka ILUC emisijas pastāv, bet arī apliecināts, ka, neraugoties uz to aprēķināšanas grūtībām, ar ILUC saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms spēj daļēji vai pilnībā neitralizēt siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, ko radītu individuālas minētajā direktīvā definētās biodegvielas un arī bioloģiskie šķidrie kurināmie. Tāpēc attiecībā uz šādiem kurināmajiem/degvielām, ja tās ražotas no graudaugiem un citiem cieti bagātīgi saturošiem kultūraugiem, cukura un eļļas kultūraugiem un no kultūraugiem, kuri lauksaimniecības zemē audzēti kā galvenā kultūra un paredzēti galvenokārt enerģijas iegūšanas vajadzībām, ir ierobežots kopējais daudzums, kuru drīkst ieskaitīt virzībā uz Direktīvā 2009/28/EK noteikto mērķrādītāju sasniegšanu. Šādu kurināmo/degvielu maksimālais īpatsvars enerģijas galapatēriņā dzelzceļa un autotransporta nozarē katrā atsevišķā dalībvalstī nedrīkst pārsniegt 7 %. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/1513 (3) ne tikai atzīts, ka ILUC emisijas pastāv, bet arī apliecināts, ka, neraugoties uz to aprēķināšanas grūtībām, ar ILUC saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms spēj daļēji vai pilnībā neitralizēt siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, ko radītu individuālas minētajā direktīvā definētās biodegvielas un arī bioloģiskie šķidrie kurināmie. Tāpēc attiecībā uz šādiem kurināmajiem/degvielām, ja tās ražotas no graudaugiem un citiem cieti bagātīgi saturošiem kultūraugiem, cukura un eļļas kultūraugiem un no kultūraugiem, kuri lauksaimniecības zemē audzēti kā galvenā kultūra un paredzēti galvenokārt enerģijas iegūšanas vajadzībām, ir ierobežots kopējais daudzums, kuru drīkst ieskaitīt virzībā uz Direktīvā 2009/28/EK noteikto mērķrādītāju sasniegšanu. Šādu kurināmo/degvielu maksimālais īpatsvars enerģijas galapatēriņā dzelzceļa un autotransporta nozarē katrā atsevišķā dalībvalstī nedrīkst pārsniegt 7 %.

| (5) | Direktīvā (ES) 2018/2001 ierobežojums attiecībā uz transporta nozarē patērētajām biodegvielām un biomasas kurināmajiem/degvielām, kas ražotas no pārtikas un barības kultūraugiem, ir paturēts un nostiprināts, ieviešot īpašas valsts līmeņa robežvērtības attiecībā uz šo kurināmo/degvielu kopējo pienesumu virzībā uz 2030. gadam noteiktā Savienības atjaunojamās enerģijas mērķrādītāja sasniegšanu. Šīs robežvērtības noteiktas, pamatojoties uz minēto kurināmo/degvielu īpatsvaru enerģijas galapatēriņā dzelzceļa un autotransporta transporta nozarē katrā dalībvalstī 2020. gadā un paredzot iespēju tās palielināt par vienu procentpunktu maksimāli līdz 7 %. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvā (ES) 2018/2001 ierobežojums attiecībā uz transporta nozarē patērētajām biodegvielām un biomasas kurināmajiem/degvielām, kas ražotas no pārtikas un barības kultūraugiem, ir paturēts un nostiprināts, ieviešot īpašas valsts līmeņa robežvērtības attiecībā uz šo kurināmo/degvielu kopējo pienesumu virzībā uz 2030. gadam noteiktā Savienības atjaunojamās enerģijas mērķrādītāja sasniegšanu. Šīs robežvērtības noteiktas, pamatojoties uz minēto kurināmo/degvielu īpatsvaru enerģijas galapatēriņā dzelzceļa un autotransporta transporta nozarē katrā dalībvalstī 2020. gadā un paredzot iespēju tās palielināt par vienu procentpunktu maksimāli līdz 7 %.

| (6) | Direktīva (ES) 2018/2001 turklāt aicina to biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu patēriņu, kuras ražotas no pārtikas un barības kultūraugiem, kas rada augstu ILUC risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, ierobežot katras dalībvalsts konkrētajā 2019. gada patēriņa līmenī. Sākot no 2023. gada 31. decembra, to pienesums vēlākais līdz 2030. gadam būtu pakāpeniski jāsamazina līdz 0 %. |
| --- | --- |

(6)

Direktīva (ES) 2018/2001 turklāt aicina to biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu patēriņu, kuras ražotas no pārtikas un barības kultūraugiem, kas rada augstu ILUC risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, ierobežot katras dalībvalsts konkrētajā 2019. gada patēriņa līmenī. Sākot no 2023. gada 31. decembra, to pienesums vēlākais līdz 2030. gadam būtu pakāpeniski jāsamazina līdz 0 %.

| (7) | Lai gan ir vispāratzīts, ka pārtikas un barības kultūraugu izmantošana kurināmo/degvielu ražošanā rada ar ILUC saistītus riskus, zinātniskā literatūra liecina, ka ILUC emisiju reālo apjomu ietekmējošie faktori ir daudzveidīgi, piemēram, atjaunojamās degvielas ražošanai izmantotās izejvielas, papildu pieprasījums pēc izejvielām, kura pamatā ir biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu izmantošana, un tas, cik lielā mērā pasaulē tiek aizsargātas zemes platības, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. |
| --- | --- |

(7)

Lai gan ir vispāratzīts, ka pārtikas un barības kultūraugu izmantošana kurināmo/degvielu ražošanā rada ar ILUC saistītus riskus, zinātniskā literatūra liecina, ka ILUC emisiju reālo apjomu ietekmējošie faktori ir daudzveidīgi, piemēram, atjaunojamās degvielas ražošanai izmantotās izejvielas, papildu pieprasījums pēc izejvielām, kura pamatā ir biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu izmantošana, un tas, cik lielā mērā pasaulē tiek aizsargātas zemes platības, kurās ir liels oglekļa uzkrājums.

| (8) | Zinātniskā literatūra apliecina arī to, ka ILUC ietekme uz biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu spēju panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu īpaši izteikta ir attiecībā uz eļļas kultūraugiem. Tāpēc valda vispārīgs uzskats, ka no šādām izejvielām ražotas atjaunojamās degvielas rada augstāku ILUC risku. Tas atspoguļots gan Direktīvas 2009/28/EK, gan Direktīvas (ES) 2018/2001 VIII pielikuma A daļā. Ziņojums par izejvielu audzēšanas izplešanos ietver jaunākos un labākos pieejamos zinātniskos datus par to, kā pasaulē notiek pārtikas un barības kultūraugu produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un apstiprina, ka lielā vairākumā gadījumu tieši eļļas kultūraugi ir tie, kuru dēļ šī pasaules mērogā konstatētā parādība rodas. |
| --- | --- |

(8)

Zinātniskā literatūra apliecina arī to, ka ILUC ietekme uz biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu spēju panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu īpaši izteikta ir attiecībā uz eļļas kultūraugiem. Tāpēc valda vispārīgs uzskats, ka no šādām izejvielām ražotas atjaunojamās degvielas rada augstāku ILUC risku. Tas atspoguļots gan Direktīvas 2009/28/EK, gan Direktīvas (ES) 2018/2001 VIII pielikuma A daļā. Ziņojums par izejvielu audzēšanas izplešanos ietver jaunākos un labākos pieejamos zinātniskos datus par to, kā pasaulē notiek pārtikas un barības kultūraugu produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un apstiprina, ka lielā vairākumā gadījumu tieši eļļas kultūraugi ir tie, kuru dēļ šī pasaules mērogā konstatētā parādība rodas.

| (9) | Ziņojumā par izejvielu audzēšanas izplešanos turklāt atzīmēts, ka tas, kā eļļas kultūraugu produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, ietekmē biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu spēju panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, ir atkarīgs no vairākiem faktoriem. Lai Direktīvas (ES) 2018/2001 vajadzībām noteiktu, cik liela ir šādas izplešanās pakāpe, minēto faktoru vidū izšķirīga nozīme ir tam, kāda (salīdzinājumā ar attiecīgo kultūraugu kopējo produktīvo platību) ir absolūtā un relatīvā zemes platību izplešanās kopš kāda konkrēta atskaites gada, tam, cik daudz no šīs izplešanās ir noticis uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un tam, kāds ir pēdējo minēto platību tips. Tāpēc, nosakot kritērijus, pēc kuriem identificēt biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas, kuras ražotas no pārtikas un barības kultūraugiem, kas rada augstu ILUC risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, minētie faktori, kā arī konkrētie katras kultūraugu grupas produktivitātes faktori būtu jāņem vērā. |
| --- | --- |

(9)

Ziņojumā par izejvielu audzēšanas izplešanos turklāt atzīmēts, ka tas, kā eļļas kultūraugu produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, ietekmē biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu spēju panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, ir atkarīgs no vairākiem faktoriem. Lai Direktīvas (ES) 2018/2001 vajadzībām noteiktu, cik liela ir šādas izplešanās pakāpe, minēto faktoru vidū izšķirīga nozīme ir tam, kāda (salīdzinājumā ar attiecīgo kultūraugu kopējo produktīvo platību) ir absolūtā un relatīvā zemes platību izplešanās kopš kāda konkrēta atskaites gada, tam, cik daudz no šīs izplešanās ir noticis uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un tam, kāds ir pēdējo minēto platību tips. Tāpēc, nosakot kritērijus, pēc kuriem identificēt biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas, kuras ražotas no pārtikas un barības kultūraugiem, kas rada augstu ILUC risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, minētie faktori, kā arī konkrētie katras kultūraugu grupas produktivitātes faktori būtu jāņem vērā.

| (10) | Ievērojot visus iepriekš minētos apsvērumus, to vidū visu attiecīgo zinātnisko informāciju un pētījumus, dažādo izejvielu atšķirības, preču tirgu globālo raksturu un veidu, kādā tie darbojas, ar to saistīto neparedzētas vai neproduktīvas novirzes vai novirzīšanās ietekmi, relatīvi vieglo pilnīgu datu pieejamību, šo datu periodisku un biežu pārskatīšanu, kā arī Eiropas Savienības attiecīgās starptautiskās saistības, šajā regulatīvā procesa posmā par vispiemērotāko, objektīvāko un līdzsvarotāko metodiku tiek uzskatīta tāda, kas pamatojas uz katras konkrētās izejvielas stāvokli visā pasaulē, un nevis pieeja, kurā tiktu diferencētas konkrētas valstis. Ņemot vērā konkurējošos, tomēr savstarpēji papildinošos mērķus, kuri būtu jāsasniedz ar šo regulu, šāda regulatīvā pieeja būtu labākā, kas ir reāli sasniedzama. Vēl labāk to izlīdzsvarotu zema ILUC riska sertifikācijas iespēja. |
| --- | --- |

(10)

Ievērojot visus iepriekš minētos apsvērumus, to vidū visu attiecīgo zinātnisko informāciju un pētījumus, dažādo izejvielu atšķirības, preču tirgu globālo raksturu un veidu, kādā tie darbojas, ar to saistīto neparedzētas vai neproduktīvas novirzes vai novirzīšanās ietekmi, relatīvi vieglo pilnīgu datu pieejamību, šo datu periodisku un biežu pārskatīšanu, kā arī Eiropas Savienības attiecīgās starptautiskās saistības, šajā regulatīvā procesa posmā par vispiemērotāko, objektīvāko un līdzsvarotāko metodiku tiek uzskatīta tāda, kas pamatojas uz katras konkrētās izejvielas stāvokli visā pasaulē, un nevis pieeja, kurā tiktu diferencētas konkrētas valstis. Ņemot vērā konkurējošos, tomēr savstarpēji papildinošos mērķus, kuri būtu jāsasniedz ar šo regulu, šāda regulatīvā pieeja būtu labākā, kas ir reāli sasniedzama. Vēl labāk to izlīdzsvarotu zema ILUC riska sertifikācijas iespēja.

| (11) | Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 26. panta 2. punktu dalībvalstīm šajā regulā noteiktie kritēriji jāpiemēro, lai identificētu izejvielas, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Tas būtu jādara, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta pielikumā, kurš pārskatāms saskaņā ar šo regulu. Ziņojums par izejvielu audzēšanas izplešanos Komisijai būtu regulāri jāpārskata, ņemot vērā apstākļu attīstību un jaunākos pieejamos zinātniskos pierādījumus. Attiecīgā gadījumā pielikums būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 26. panta 2. punktu dalībvalstīm šajā regulā noteiktie kritēriji jāpiemēro, lai identificētu izejvielas, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Tas būtu jādara, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta pielikumā, kurš pārskatāms saskaņā ar šo regulu. Ziņojums par izejvielu audzēšanas izplešanos Komisijai būtu regulāri jāpārskata, ņemot vērā apstākļu attīstību un jaunākos pieejamos zinātniskos pierādījumus. Attiecīgā gadījumā pielikums būtu jāgroza.

| (12) | Noteiktos apstākļos ILUC ietekmi, ko izraisa tādas biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, kuras parasti tiek saistītas ar augstu ILUC risku, ir iespējams novērst, un attiecīgo izejvielu audzēšana var izrādīties pat labvēlīga konkrētajām produktīvajām platībām. Tālab jānosaka kritēriji, kas ļauj identificēt un sertificēt zema ILUC riska biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas. Ja sertificētas zema ILUC riska biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantā noteiktajiem attiecīgajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, tās būtu jāatbrīvo no robežvērtību un pakāpeniskās samazināšanas prasības, kura noteikta augsta ILUC riska biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām, kas ražotas no pārtikas un barības kultūraugiem. |
| --- | --- |

(12)

Noteiktos apstākļos ILUC ietekmi, ko izraisa tādas biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, kuras parasti tiek saistītas ar augstu ILUC risku, ir iespējams novērst, un attiecīgo izejvielu audzēšana var izrādīties pat labvēlīga konkrētajām produktīvajām platībām. Tālab jānosaka kritēriji, kas ļauj identificēt un sertificēt zema ILUC riska biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas. Ja sertificētas zema ILUC riska biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantā noteiktajiem attiecīgajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, tās būtu jāatbrīvo no robežvērtību un pakāpeniskās samazināšanas prasības, kura noteikta augsta ILUC riska biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām, kas ražotas no pārtikas un barības kultūraugiem.

| (13) | Biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas par tādām, kas rada zemu ILUC risku, būtu jāuzskata tikai tad, ja to ražošanā izmantoto izejvielu audzēšana ir tādu pienācīgi verificējamu pasākumu piemērošanas rezultāts, kuri ražīgumu palielina vairāk, nekā būtu iespējams pēc ierastās darbības scenārija. Šiem pasākumiem turklāt būtu jānodrošina izejvielu ilgtspēja, ņemot vērā visas prasības, kas Direktīvā 2009/28/EK vai Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktas attiecībā uz atjaunojamo energoresursu mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

(13)

Biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas par tādām, kas rada zemu ILUC risku, būtu jāuzskata tikai tad, ja to ražošanā izmantoto izejvielu audzēšana ir tādu pienācīgi verificējamu pasākumu piemērošanas rezultāts, kuri ražīgumu palielina vairāk, nekā būtu iespējams pēc ierastās darbības scenārija. Šiem pasākumiem turklāt būtu jānodrošina izejvielu ilgtspēja, ņemot vērā visas prasības, kas Direktīvā 2009/28/EK vai Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktas attiecībā uz atjaunojamo energoresursu mērķrādītājiem.

| (14) | Lai vēl labāk garantētu zema ILUC riska sertifikācijas pozitīvo ietekmi, papildu izejvielas, kas izmantojamas zema ILUC riska kurināmajiem/degvielām, būtu jāņem vērā tikai tad, ja tās ir ierobežotam kategoriju skaitam atbilstošu pasākumu rezultāts. Pēc analoģijas ar finansiālās papildināmības kritērijiem, kurus piemēro saskaņā ar Kioto protokola Tīrās attīstības mehānismu, konkrēti būtu jāapsver tikai pasākumi, kuru finansiālās pievilcības pamatā ir iespēja saņemt šādas sertifikācijas ietverto finansiālo labumu. |
| --- | --- |

(14)

Lai vēl labāk garantētu zema ILUC riska sertifikācijas pozitīvo ietekmi, papildu izejvielas, kas izmantojamas zema ILUC riska kurināmajiem/degvielām, būtu jāņem vērā tikai tad, ja tās ir ierobežotam kategoriju skaitam atbilstošu pasākumu rezultāts. Pēc analoģijas ar finansiālās papildināmības kritērijiem, kurus piemēro saskaņā ar Kioto protokola Tīrās attīstības mehānismu, konkrēti būtu jāapsver tikai pasākumi, kuru finansiālās pievilcības pamatā ir iespēja saņemt šādas sertifikācijas ietverto finansiālo labumu.

| (15) | Turklāt ir lietderīgi finansiālās papildināmības kritēriju nepiemērot papildu izejvielām, ko audzē uz pamestas vai stipri degradētas zemes vai ko audzē neatkarīgi mazie lauksaimnieki. Ņemot vērā ievērojamo produktivitātes uzlabojumu potenciālu un investīciju finansējuma ceļā esošos šķēršļus, faktiski tas radītu pārmērīgu administratīvo slogu. Tāpēc, neskarot prasību ražot papildu izejvielas un ievērot ilgtspējas kritērijus, uz pasākumiem, kurus veic uz pamestas vai stipri degradētas zemes vai kurus veic neatkarīgi mazie lauksaimnieki, nebūtu jāattiecina prasība pierādīt atbilstību finansiālās papildināmības kritērijiem. Ņemot vērā vairāku statistisko analīžu rezultātus, to vidū FAO mazo lauksaimnieku datu profilu, šādā kontekstā par mazām būtu jāuzskata saimniecības, kuru platība ir mazāka par 2 hektāriem. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt ir lietderīgi finansiālās papildināmības kritēriju nepiemērot papildu izejvielām, ko audzē uz pamestas vai stipri degradētas zemes vai ko audzē neatkarīgi mazie lauksaimnieki. Ņemot vērā ievērojamo produktivitātes uzlabojumu potenciālu un investīciju finansējuma ceļā esošos šķēršļus, faktiski tas radītu pārmērīgu administratīvo slogu. Tāpēc, neskarot prasību ražot papildu izejvielas un ievērot ilgtspējas kritērijus, uz pasākumiem, kurus veic uz pamestas vai stipri degradētas zemes vai kurus veic neatkarīgi mazie lauksaimnieki, nebūtu jāattiecina prasība pierādīt atbilstību finansiālās papildināmības kritērijiem. Ņemot vērā vairāku statistisko analīžu rezultātus, to vidū FAO mazo lauksaimnieku datu profilu, šādā kontekstā par mazām būtu jāuzskata saimniecības, kuru platība ir mazāka par 2 hektāriem.

| (16) | Būtu jāņem vērā tikai faktiskais produktivitātes pieaugums esošos vai jaunos projektos, kuri ir uz papildu ražas iegūšanu vērstu pasākumu īstenošanas rezultāts. Tāpēc būtu jānosaka saprātīgs sertifikācijas perioda termiņš un tvērums, kas ļauj pilnībā amortizēt attiecīgās investīcijas un iedibināt pārdomātu sertifikācijas rezultativitātes uzraudzības kārtību. |
| --- | --- |

(16)

Būtu jāņem vērā tikai faktiskais produktivitātes pieaugums esošos vai jaunos projektos, kuri ir uz papildu ražas iegūšanu vērstu pasākumu īstenošanas rezultāts. Tāpēc būtu jānosaka saprātīgs sertifikācijas perioda termiņš un tvērums, kas ļauj pilnībā amortizēt attiecīgās investīcijas un iedibināt pārdomātu sertifikācijas rezultativitātes uzraudzības kārtību.

| (17) | Lai nodrošinātu sertifikācijas procesa vienmērīgumu attiecībā uz zema ILUC riska biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām, uzņēmējiem vajadzētu būt iespējai paļauties uz pārdomātiem un uzticamiem sertifikācijas noteikumiem. Šajos noteikumos būtu jāņem vērā brīvprātīgo valsts vai starptautisko shēmu nozīme, ievērojot Direktīvas (ES) 2018/2001 30. pantu (pārstrādātajā redakcijā), kas salīdzinājumā ar attiecīgajiem Direktīvas 2009/28/EK noteikumiem pastiprina veicamās verifikācijas pamatīgumu. Papildus valsts shēmām, kuras Komisija atzinusi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 6. punktu, brīvprātīgajās shēmās zema ILUC riska biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas var sertificēt tādā pašā veidā, kā tiek sertificēta atbilstība Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu sertifikācijas procesa vienmērīgumu attiecībā uz zema ILUC riska biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām, uzņēmējiem vajadzētu būt iespējai paļauties uz pārdomātiem un uzticamiem sertifikācijas noteikumiem. Šajos noteikumos būtu jāņem vērā brīvprātīgo valsts vai starptautisko shēmu nozīme, ievērojot Direktīvas (ES) 2018/2001 30. pantu (pārstrādātajā redakcijā), kas salīdzinājumā ar attiecīgajiem Direktīvas 2009/28/EK noteikumiem pastiprina veicamās verifikācijas pamatīgumu. Papildus valsts shēmām, kuras Komisija atzinusi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 6. punktu, brīvprātīgajās shēmās zema ILUC riska biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas var sertificēt tādā pašā veidā, kā tiek sertificēta atbilstība Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem.

| (18) | Lai nodrošinātu uzņēmēju sniegtās informācijas pārredzamību, precizitāti, uzticamību un aizsargātību pret krāpšanu, būtu jāievieš visaptveroši noteikumi par to, kā sertificēt biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku, un tajos būtu jāparedz pienācīga neatkarīga revīzija, kura ļauj pārbaudīt uzņēmēju apgalvojumus. Šādus noteikumus, arī attiecībā uz grupas sertifikāciju, var sīkāk precizēt un saskaņot, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu uzņēmēju sniegtās informācijas pārredzamību, precizitāti, uzticamību un aizsargātību pret krāpšanu, būtu jāievieš visaptveroši noteikumi par to, kā sertificēt biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku, un tajos būtu jāparedz pienācīga neatkarīga revīzija, kura ļauj pārbaudīt uzņēmēju apgalvojumus. Šādus noteikumus, arī attiecībā uz grupas sertifikāciju, var sīkāk precizēt un saskaņot, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 8. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka kritērijus, kuri izmantojami, lai identificētu augsta ILUC riska izejvielas, kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un lai sertificētu zemas ILUC riska biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas.

ILUC

ILUC

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “eļļas kultūraugi” ir pārtikas un barības kultūraugi, piemēram, rapsis, eļļas palmas, soja un saulespuķes, kuri nav cieti bagātīgi saturoši vai cukura kultūraugi un kurus parasti izmanto par izejvielu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanā; |
| --- | --- |

1)

“eļļas kultūraugi” ir pārtikas un barības kultūraugi, piemēram, rapsis, eļļas palmas, soja un saulespuķes, kuri nav cieti bagātīgi saturoši vai cukura kultūraugi un kurus parasti izmanto par izejvielu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanā;

| 2) | “neizmantota zeme” ir platības, kas vismaz piecus secīgus gadus pirms to izejvielu audzēšanas sākuma, kuras tiek izmantotas biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai, nav lietotas ne pārtikas un barības kultūraugu, ne citu enerģētisko kultūraugu audzēšanai, ne arī kaut cik ievērojamai ganību dzīvnieku barības ieguvei; |
| --- | --- |

2)

“neizmantota zeme” ir platības, kas vismaz piecus secīgus gadus pirms to izejvielu audzēšanas sākuma, kuras tiek izmantotas biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai, nav lietotas ne pārtikas un barības kultūraugu, ne citu enerģētisko kultūraugu audzēšanai, ne arī kaut cik ievērojamai ganību dzīvnieku barības ieguvei;

| 3) | “pamesta zeme” ir neizmantota zeme, kur reiz audzēti pārtikas un barības kultūraugi, bet vēlāk biofizikālu un sociālekonomisku ierobežojumu dēļ to audzēšana ir pārtraukta; |
| --- | --- |

3)

“pamesta zeme” ir neizmantota zeme, kur reiz audzēti pārtikas un barības kultūraugi, bet vēlāk biofizikālu un sociālekonomisku ierobežojumu dēļ to audzēšana ir pārtraukta;

| 4) | “stipri degradēta zeme” ir Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 9. punktā definētā zeme; |
| --- | --- |

4)

“stipri degradēta zeme” ir Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 9. punktā definētā zeme;

| 5) | “papildināmības pasākums” ir jebkāds lauksaimniecības prakses uzlabojums, kas ilgtspējīgā veidā noved pie biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai paredzētu pārtikas un barības kultūraugu ražas pieauguma zemes platībā, kas jau tiek lietota pārtikas un barības kultūraugu audzēšanai, un jebkāda rīcība, kas padara iespējamu šādu pārtikas un barības kultūraugu audzēšanu uz neizmantotas zemes, tai skaitā uz pamestas zemes; |
| --- | --- |

5)

“papildināmības pasākums” ir jebkāds lauksaimniecības prakses uzlabojums, kas ilgtspējīgā veidā noved pie biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai paredzētu pārtikas un barības kultūraugu ražas pieauguma zemes platībā, kas jau tiek lietota pārtikas un barības kultūraugu audzēšanai, un jebkāda rīcība, kas padara iespējamu šādu pārtikas un barības kultūraugu audzēšanu uz neizmantotas zemes, tai skaitā uz pamestas zemes;

| 6) | “papildu izejvielas” ir pārtikas un barības kultūraugu papilddaudzums, kas skaidri norobežotā apgabalā izaudzēts salīdzinājumā ar dinamisko ražas bāzes vērtību un kas ir tiešs papildināmības pasākuma piemērošanas rezultāts; |
| --- | --- |

6)

“papildu izejvielas” ir pārtikas un barības kultūraugu papilddaudzums, kas skaidri norobežotā apgabalā izaudzēts salīdzinājumā ar dinamisko ražas bāzes vērtību un kas ir tiešs papildināmības pasākuma piemērošanas rezultāts;

| 7) | “dinamiskā ražas bāzes vērtība” ir vidējā raža, kas skaidri norobežotā apgabalā, kurā veic papildināmības pasākumu, izaudzēta triju gadu laikposmā, kas ir tieši pirms gada, kurā papildināmības pasākums piemērots; šo vērtību aprēķina, ņemot vērā vidējo ražības pieaugumu, kas konkrētajai izejvielai konstatēts iepriekšējos desmit gados (ilggadīgajiem stādījumiem – ražīguma līknes visā dzīves ciklā), bet neņemot vērā ražas svārstības; |
| --- | --- |

7)

“dinamiskā ražas bāzes vērtība” ir vidējā raža, kas skaidri norobežotā apgabalā, kurā veic papildināmības pasākumu, izaudzēta triju gadu laikposmā, kas ir tieši pirms gada, kurā papildināmības pasākums piemērots; šo vērtību aprēķina, ņemot vērā vidējo ražības pieaugumu, kas konkrētajai izejvielai konstatēts iepriekšējos desmit gados (ilggadīgajiem stādījumiem – ražīguma līknes visā dzīves ciklā), bet neņemot vērā ražas svārstības;

| 8) | “zemes platība ar lielu oglekļa uzkrājumu” ir mitrāji (arī kūdrāji) un pastāvīgas mežaudzes Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 4. punkta a), b) un c) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

8)

“zemes platība ar lielu oglekļa uzkrājumu” ir mitrāji (arī kūdrāji) un pastāvīgas mežaudzes Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 4. punkta a), b) un c) apakšpunkta nozīmē;

| 9) | “mazie lauksaimnieki” ir lauksaimnieki, kuru lauksaimnieciskā darbība ir neatkarīga un norisinās saimniecībā, kuras lauksaimnieciskā platība ir mazāka par 2 hektāriem un attiecībā uz kuru tiem ir īpašumtiesības, zemes lietošanas tiesības vai jebkādas līdzvērtīgas tiesības, kas tiem piešķir kontroli pār zemi, un kuri nav nodarbināti kādā uzņēmumā, izņemot kooperatīvu, kura biedri tie ir kopā ar citiem mazajiem lauksaimniekiem, ja šādu kooperatīvu nekontrolē trešā persona; |
| --- | --- |

9)

“mazie lauksaimnieki” ir lauksaimnieki, kuru lauksaimnieciskā darbība ir neatkarīga un norisinās saimniecībā, kuras lauksaimnieciskā platība ir mazāka par 2 hektāriem un attiecībā uz kuru tiem ir īpašumtiesības, zemes lietošanas tiesības vai jebkādas līdzvērtīgas tiesības, kas tiem piešķir kontroli pār zemi, un kuri nav nodarbināti kādā uzņēmumā, izņemot kooperatīvu, kura biedri tie ir kopā ar citiem mazajiem lauksaimniekiem, ja šādu kooperatīvu nekontrolē trešā persona;

| 10) | “ilggadīgie stādījumi” ir kultūraugi, kurus neaudzē augu sekā, kuri nav ilggadīgie zālāji un pastāvīgās ganības un kuri attiecīgajā zemes platībā aug piecus gadus vai vairāk un atkārtoti dod ražu. |
| --- | --- |

10)

“ilggadīgie stādījumi” ir kultūraugi, kurus neaudzē augu sekā, kuri nav ilggadīgie zālāji un pastāvīgās ganības un kuri attiecīgajā zemes platībā aug piecus gadus vai vairāk un atkārtoti dod ražu.

3. pants

Kritēriji, kuri izmantojami, lai identificētu izejvielas, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums

Lai identificētu izejvielas, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, piemēro šādus kumulatīvus kritērijus:

| a) | gada vidējā izejvielas produktīvās platības izplešanās pasaulē kopš 2008. gada pārsniedz 1 % un ietekmē vairāk nekā 100 000 hektāru; |
| --- | --- |

a)

gada vidējā izejvielas produktīvās platības izplešanās pasaulē kopš 2008. gada pārsniedz 1 % un ietekmē vairāk nekā 100 000 hektāru;

| b) | izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, pārsniedz 10 %, rēķinot pēc šādas formulas:





  kur


  xhcs

  = izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums;


  xf

  = izplešanās uz Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 4. punkta b) un c) apakšpunktā minēto zemes platību rēķina;


  xp

  = izplešanās uz Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 4. punkta a) apakšpunktā minēto zemes platību rēķina;


  PF
  = produktivitātes koeficients.
  PF vērtība ir 1,7 (kukurūzai), 2,5 (eļļas palmām), 3,2 (cukurbietēm), 2,2 (cukurniedrēm) vai 1 (visiem pārējiem kultūraugiem). |
| --- | --- |

b)

izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, pārsniedz 10 %, rēķinot pēc šādas formulas:

Formula

kur

xhcs

  = izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums;

xhcs

xf

  = izplešanās uz Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 4. punkta b) un c) apakšpunktā minēto zemes platību rēķina;

xf

xp

  = izplešanās uz Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 4. punkta a) apakšpunktā minēto zemes platību rēķina;

xp

PF
  = produktivitātes koeficients.

PF

PF vērtība ir 1,7 (kukurūzai), 2,5 (eļļas palmām), 3,2 (cukurbietēm), 2,2 (cukurniedrēm) vai 1 (visiem pārējiem kultūraugiem).

Šā panta a) un b) punkta kritēriju piemērošana notiek, pamatojoties uz pielikumā iekļauto informāciju, kas pārskatīta saskaņā ar 7. pantu.

4. pants

Vispārīgi kritēriji, kuri izmantojami, lai sertificētu biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku

1.   Biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas sertificēt kā tādas, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku, var tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie kritēriji:

| a) | biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem;

| b) | biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas ir ražotas no papildu izejvielām, kas izaudzētas, īstenojot papildināmības pasākumus, kuri atbilst 5. pantā noteiktajiem īpašajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas ir ražotas no papildu izejvielām, kas izaudzētas, īstenojot papildināmības pasākumus, kuri atbilst 5. pantā noteiktajiem īpašajiem kritērijiem;

| c) | attiecīgie uzņēmēji pienācīgi apkopo un rūpīgi dokumentē pierādījumus, kas vajadzīgi, lai identificētu papildu izejvielas un pamatotu apgalvojumus par papildu izejvielu audzēšanu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgie uzņēmēji pienācīgi apkopo un rūpīgi dokumentē pierādījumus, kas vajadzīgi, lai identificētu papildu izejvielas un pamatotu apgalvojumus par papildu izejvielu audzēšanu.

2.   Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētie pierādījumi ietver vismaz informāciju par papildināmības pasākumiem, kas veikti, lai papildu izejvielas izaudzētu, norobežotajām platībām, kurās šie pasākumi piemēroti, un vidējām ražām, kas triju gadu laikposmā tieši pirms gada, kurā sākts piemērot papildināmības pasākumu, iegūtas no zemes platībām, kurās minētie pasākumi piemēroti.

5. pants

Papildināmības pasākumi

1.   Biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas sertificēt kā tādas, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku, var tikai tad, ja:

| a) | papildināmības pasākumi, kas piemēroti, lai izaudzētu papildu izejvielas, atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:






  i) | tie kļūst finansiāli pievilcīgi vai arī to īstenošanas ceļā šķēršļu nav tikai tāpēc, ka no papildu izejvielām saražotās biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas varēs ieskaitīt virzībā uz Direktīvā 2009/28/EK vai Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikto atjaunojamās enerģijas mērķrādītāju sasniegšanu; |
| --- | --- | --- |

a)

papildināmības pasākumi, kas piemēroti, lai izaudzētu papildu izejvielas, atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:

i)

tie kļūst finansiāli pievilcīgi vai arī to īstenošanas ceļā šķēršļu nav tikai tāpēc, ka no papildu izejvielām saražotās biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas varēs ieskaitīt virzībā uz Direktīvā 2009/28/EK vai Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikto atjaunojamās enerģijas mērķrādītāju sasniegšanu;

| ii) | tie padara iespējamu pārtikas un barības kultūraugu audzēšanu uz pamestas vai stipri degradētas zemes; |
| --- | --- |

ii)

tie padara iespējamu pārtikas un barības kultūraugu audzēšanu uz pamestas vai stipri degradētas zemes;

| iii) | to piemērotāji ir mazie lauksaimnieki; |
| --- | --- |

iii)

to piemērotāji ir mazie lauksaimnieki;

| b) | papildināmības pasākumi ir veikti ne senāk kā 10 gadus pirms biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu sertificēšanas par tādām, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku. |
| --- | --- |

b)

papildināmības pasākumi ir veikti ne senāk kā 10 gadus pirms biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu sertificēšanas par tādām, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku.

6. pants

Revīzijas un verifikācijas prasības attiecībā uz tādu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu sertificēšanu, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku

1.   Lai sertificētu biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku, uzņēmēji:

| a) | savus apgalvojumus pamato ar uzticamu informāciju un nodrošina, ka tiek pienācīgi izpildītas visas 4. un 5. panta prasības; |
| --- | --- |

a)

savus apgalvojumus pamato ar uzticamu informāciju un nodrošina, ka tiek pienācīgi izpildītas visas 4. un 5. panta prasības;

| b) | nodrošina pienācīgu un neatkarīgu iesniegtās informācijas revīziju un pienācīgu pārredzamības līmeni, kas atspoguļo vajadzību rūpīgi pārbaudīt revīzijas pieeju ar publiskās kontroles līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

nodrošina pienācīgu un neatkarīgu iesniegtās informācijas revīziju un pienācīgu pārredzamības līmeni, kas atspoguļo vajadzību rūpīgi pārbaudīt revīzijas pieeju ar publiskās kontroles līdzekļiem;

| c) | sniedz pierādījumus par to, ka revīzija ir veikta. |
| --- | --- |

c)

sniedz pierādījumus par to, ka revīzija ir veikta.

2.   Revīzijas procesā verificē, ka uzņēmēju iesniegtā informācija ir precīza, uzticama un aizsargāta pret krāpšanu.

3.   Lai pierādītu, ka sūtījums uzskatāms par zema netiešās zemes izmantošanas maiņas riska biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu, uzņēmēji izmanto Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 1. punktā paredzēto masas bilances sistēmu. Lai pierādītu atbilstību 4.–6. panta kritērijiem, var izmantot brīvprātīgās shēmas; tas darāms saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. pantu.

7. pants

Uzraudzība un pārskatīšana

Komisija līdz 2021. gada 30. jūnijam pārskata visus attiecīgos izejvielu audzēšanas izplešanās ziņojuma aspektus, jo īpaši datus par izejvielu audzēšanas izplešanos, kā arī pierādījumus par faktoriem, kuri pamato 5. panta 1. punkta noteikumu par mazajiem lauksaimniekiem, un vajadzības gadījumā groza šo regulu. Pārskatīto ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, un tas kļūst par 3. panta kritēriju piemērošanas pamatu.

Pēc tam Komisija ziņojumā iekļautos datus pārskata, ņemot vērā apstākļu attīstību un jaunākos pieejamos zinātniskos pierādījumus.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 9. septembra Direktīva (ES) 2015/1513, ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (OV L 239, 15.9.2015., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| | Gada vidējā produktīvās platības izplešanās kopš 2008. gada (kha) | Gada vidējā produktīvās platības izplešanās kopš 2008. gada (%) | Izplešanās uz Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 4. punkta b) un c) apakšpunktā minēto zemes platību rēķina | Izplešanās uz Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 4. punkta a) apakšpunktā minēto zemes platību rēķina |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Graudaugi | | | | |
| Kvieši | – 263,4 | – 0,1 % | 1 % | — |
| Kukurūza | 4 027,5 | 2,3 % | 4 % | — |
| Cukura kultūraugi | | | | |
| Cukurniedres | 299,8 | 1,2 % | 5 % | — |
| Cukurbietes | 39,1 | 0,9 % | 0,1 % | — |
| Eļļas kultūraugi | | | | |
| Rapsis | 301,9 | 1,0 % | 1 % | — |
| Eļļas palmas | 702,5 | 4,0 % | 45 % | 23 % |
| Soja | 3 183,5 | 3,0 % | 8 % | — |
| Saulespuķes | 127,3 | 0,5 % | 1 % | — |

Gada vidējā produktīvās platības izplešanās kopš 2008. gada (kha)

Gada vidējā produktīvās platības izplešanās kopš 2008. gada (%)

Izplešanās uz Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 4. punkta b) un c) apakšpunktā minēto zemes platību rēķina

Izplešanās uz Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 4. punkta a) apakšpunktā minēto zemes platību rēķina

Graudaugi

Kvieši

– 263,4

– 0,1 %

1 %

—

Kukurūza

4 027,5

2,3 %

4 %

—

Cukura kultūraugi

Cukurniedres

299,8

1,2 %

5 %

—

Cukurbietes

39,1

0,9 %

0,1 %

—

Eļļas kultūraugi

Rapsis

301,9

1,0 %

1 %

—

Eļļas palmas

702,5

4,0 %

45 %

23 %

Soja

3 183,5

3,0 %

8 %

—

Saulespuķes

127,3

0,5 %

1 %

—

---

| 21.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/808

(2019. gada 20. maijs),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96 (1) atcelšanu, un jo īpaši tās 11. panta b) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā ir uzskaitītas Irākas iepriekšējās valdības laika valsts iestādes, sabiedrības un aģentūras, kā arī fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas tādu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas 2003. gada 22. maijā atradās ārpus Irākas. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā ir uzskaitītas Irākas iepriekšējās valdības laika valsts iestādes, sabiedrības un aģentūras, kā arī fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas tādu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas 2003. gada 22. maijā atradās ārpus Irākas.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2019. gada 14. maijā nolēma svītrot četrus ierakstus to personu un organizāciju sarakstā, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2019. gada 14. maijā nolēma svītrot četrus ierakstus to personu un organizāciju sarakstā, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (3) | Tādēļ atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 20. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  
  OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā svītro šādus ierakstus:

| “25. | DIRECTORATE-GENERAL OF BAGHDAD ELECTRICITY DISTRIBUTION. Adrese: P.O. Box 24042, Al-Jumhuriya Street, Building 66, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

“25.

| “54. | IDRISI CENTRE FOR ENGINEERING CONSULTANCY (ICEC). Adrese: Museum Square, Karkh, P.O. Box 14077, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

“54.

| “90. | NATIONAL CENTRE FOR ENGINEERING AND ARCHITECTURAL CONSULTANCY. Adrese: Rashid Street, P.O. Box 11387, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

“90.

| “135. | STATE ENTERPRISE FOR FERTILISER INDUSTRIES. Adrese: P.O. Box 74, Basrah, Iraq.” |
| --- | --- |

“135.

---

LĒMUMI

| 21.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/10

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/809

(2019. gada 13. maijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2016. gada 18. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1203 (4)
  Roger ALBINYANA i SAIGÍ kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Amadeu ALTAFAJ i TARDIO kungs. 2018. gada 8. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1502 (5)
  Amadeu ALTAFAJ i TARDIO kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Natàlia MAS GUIX kundze. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2016. gada 18. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1203 (4)
  Roger ALBINYANA i SAIGÍ kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Amadeu ALTAFAJ i TARDIO kungs. 2018. gada 8. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1502 (5)
  Amadeu ALTAFAJ i TARDIO kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Natàlia MAS GUIX kundze.

| (2) | Pēc Natàlia MAS GUIX kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Natàlia MAS GUIX kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelta:

| — | Mireia BORRELL PORTA kundze, Directora General de Relaciones Exteriores, Generalitat de Catalunya. |
| --- | --- |

—

Mireia BORRELL PORTA kundze, Directora General de Relaciones Exteriores, Generalitat de Catalunya.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 13. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1203 (2016. gada 18. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste (OV L 198, 23.7.2016., 44. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1502 (2018. gada 8. oktobris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste (OV L 254, 10.10.2018., 7. lpp.).

5

---

| 21.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/11

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/810

(2019. gada 13. maijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Zviedrijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 20. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1203 (4)
  Monalisa NORMANN kundzi locekļa amatā aizstāja Joakim LARSSON kungs. 2017. gada 30. novembrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2237 (5)
  Joakim LARSSON kungu locekļa amatā aizstāja Agneta GRANSTRÖM kundze. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 20. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1203 (4)
  Monalisa NORMANN kundzi locekļa amatā aizstāja Joakim LARSSON kungs. 2017. gada 30. novembrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2237 (5)
  Joakim LARSSON kungu locekļa amatā aizstāja Agneta GRANSTRÖM kundze.

| (2) | Pēc Agneta GRANSTRÖM kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Agneta GRANSTRÖM kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelta:

| — | Märta STENEVI kundze, Malmö kommun. |
| --- | --- |

—

Märta STENEVI kundze, Malmö kommun.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 13. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1203 (2015. gada 20. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas trīs locekļus no Zviedrijas un sešus locekļu aizstājējus no Zviedrijas (OV L 195, 23.7.2015., 44. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2237 (2017. gada 30. novembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas divus locekļus, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste (OV L 320, 6.12.2017., 10. lpp.).

5

---

| 21.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/12

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/811

(2019. gada 13. maijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2018. gada 16. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1574 (4)
  Luciano D'ALFONSO kungu locekļa amatā aizstāja Giovanni LOLLI kungs. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2018. gada 16. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1574 (4)
  Luciano D'ALFONSO kungu locekļa amatā aizstāja Giovanni LOLLI kungs.

| (2) | Pēc Giovanni LOLLI kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Giovanni LOLLI kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

| — | Marco MARSILIO kungs, Presidente della Regione Abruzzo. |
| --- | --- |

—

Marco MARSILIO kungs, Presidente della Regione Abruzzo.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 13. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1574 (2018. gada 16. oktobris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika (OV L 262, 19.10.2018., 60. lpp.).

4

---

| 21.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/13

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/812

(2019. gada 14. maijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Amerikas Tropisko tunzivju komisijā (IATTC) un Nolīguma par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu pušu sanāksmē, un ar kuru atceļ 2014. gada 12. jūnija Lēmumu par nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem IATTC

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2006/539/EK (1) Savienība ir noslēgusi Konvenciju Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju (“Antigvas konvencija”) (2), ar kuru izveidota Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC). |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2006/539/EK (1) Savienība ir noslēgusi Konvenciju Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju (“Antigvas konvencija”) (2), ar kuru izveidota Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC).

| (2) | IATTC ir atbildīga par zvejas resursu pārvaldību un saglabāšanu Antigvas konvencijas apgabalā. IATTC pieņem saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu minētās konvencijas aptverto zivju krājumu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši. |
| --- | --- |

(2)

IATTC ir atbildīga par zvejas resursu pārvaldību un saglabāšanu Antigvas konvencijas apgabalā. IATTC pieņem saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu minētās konvencijas aptverto zivju krājumu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

| (3) | Ar Padomes Lēmumu 2005/938/EK (3) Savienība ir apstiprinājusi Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu (AIDCP) (4), ar ko izveidota AIDCP pušu sanāksme. Saskaņā ar Antigvas konvencijas XIV pantu IATTC ir būtiska loma AIDCP īstenošanas koordinēšanā un AIDCP satvarā pieņemto pasākumu īstenošanā. IATTC nodrošina AIDCP sekretariāta funkcijas. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes Lēmumu 2005/938/EK (3) Savienība ir apstiprinājusi Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu (AIDCP) (4), ar ko izveidota AIDCP pušu sanāksme. Saskaņā ar Antigvas konvencijas XIV pantu IATTC ir būtiska loma AIDCP īstenošanas koordinēšanā un AIDCP satvarā pieņemto pasākumu īstenošanā. IATTC nodrošina AIDCP sekretariāta funkcijas.

| (4) | AIDCP pušu sanāksme ir struktūra, kas izveidota ar AIDCP, un tās uzdevums ir veicināt to, lai tunzivju zvejā ar riņķvadu Antigvas konvencijas apgabalā nejauši izraisīta delfīnu mirstība tiktu pakāpeniski samazināta līdz līmenim, kas tuvojas nullei. AIDCP pušu sanāksme pieņem lēmumus, kas vajadzīgi, lai Antigvas konvencijas apgabalā ilgtermiņā nodrošinātu to jūras bioloģisko resursu ilgtspējību, kas saistīti ar tunzivju zveju ar riņķvadu. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši. |
| --- | --- |

(4)

AIDCP pušu sanāksme ir struktūra, kas izveidota ar AIDCP, un tās uzdevums ir veicināt to, lai tunzivju zvejā ar riņķvadu Antigvas konvencijas apgabalā nejauši izraisīta delfīnu mirstība tiktu pakāpeniski samazināta līdz līmenim, kas tuvojas nullei. AIDCP pušu sanāksme pieņem lēmumus, kas vajadzīgi, lai Antigvas konvencijas apgabalā ilgtermiņā nodrošinātu to jūras bioloģisko resursu ilgtspējību, kas saistīti ar tunzivju zveju ar riņķvadu. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

| (5) | Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (5), Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā. |
| --- | --- |

(5)

Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (5), Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

| (6) | Kā norādīts Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība” un Padomes secinājumos par minēto kopīgo paziņojumu, galvenais Savienības darba uzdevums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) ir veicināt pasākumus, kas atbalsta un kāpina šo forumu rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību. |
| --- | --- |

(6)

Kā norādīts Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība” un Padomes secinājumos par minēto kopīgo paziņojumu, galvenais Savienības darba uzdevums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) ir veicināt pasākumus, kas atbalsta un kāpina šo forumu rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību.

| (7) | Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā” ir minēti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt plastmasas radīto piedrazojumu, jūras piesārņojumu, kā arī jūrā nozaudēto vai pamesto zvejas rīku daudzumu. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā” ir minēti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt plastmasas radīto piedrazojumu, jūras piesārņojumu, kā arī jūrā nozaudēto vai pamesto zvejas rīku daudzumu.

| (8) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem IATTC un AIDCP pušu sanāksmes sanāksmēs 2019.–2023. gada laikposmā, jo IATTC pieņemtie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi un AIDCP pušu sanāksmes lēmumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (6), (EK) Nr. 1224/2009 (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (8). |
| --- | --- |

(8)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem IATTC un AIDCP pušu sanāksmes sanāksmēs 2019.–2023. gada laikposmā, jo IATTC pieņemtie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi un AIDCP pušu sanāksmes lēmumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (6), (EK) Nr. 1224/2009 (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (8).

| (9) | Pašreizējā nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem IATTC sanāksmēs, ir noteikta ar Padomes 2014. gada 12. jūnija Lēmumu par nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem IATTC. Ir lietderīgi minēto lēmumu atcelt un aizstāt ar jaunu lēmumu, kas attiektos uz 2019.–2023. gada laikposmu. |
| --- | --- |

(9)

Pašreizējā nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem IATTC sanāksmēs, ir noteikta ar Padomes 2014. gada 12. jūnija Lēmumu par nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem IATTC. Ir lietderīgi minēto lēmumu atcelt un aizstāt ar jaunu lēmumu, kas attiektos uz 2019.–2023. gada laikposmu.

| (10) | Ņemot vērā Antigvas konvencijas apgabala zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms IATTC un AIDCP pušu sanāksmes sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2019.–2023. gada laikposmā, |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā Antigvas konvencijas apgabala zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms IATTC un AIDCP pušu sanāksmes sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2019.–2023. gada laikposmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Amerikas Tropisko tunzivju komisijas (IATTC) un Nolīguma par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu (AIDCP) pušu sanāksmes sanāksmēs, ir izklāstīta I pielikumā.

2. pants

Savienības nostāju, kas jāieņem IATTC un AIDCP pušu sanāksmes sanāksmēs, katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

3. pants

I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz IATTC gadskārtējai sanāksmei 2024. gadā.

4. pants

Ar šo atceļ Padomes 2014. gada 12. jūnija Lēmumu par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Amerikas Tropisko tunzivju komisijā (IATTC).

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 14. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. DAEA

---

(1)  Padomes Lēmums 2006/539/EK (2006. gada 22. maijs) par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp.).

1

(2)  
  OV L 224, 16.8.2006., 24. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums 2005/938/EK (2005. gada 8. decembris) par to, ka Eiropas Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu (OV L 348, 30.12.2005., 26. lpp.).

3

(4)  
  OV L 348, 30.12.2005., 28. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

8

---

I PIELIKUMS

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Amerikas Tropisko tunzivju komisijā (IATTC) un Nolīguma par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu (AIDCP) pušu sanāksmē

1.   PRINCIPI

IATTC un AIDCP pušu sanāksmes satvarā Savienība:

| a) | rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā (KZP), jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemt vērā patērētāju intereses; |
| --- | --- |

a)

rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā (KZP), jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemt vērā patērētāju intereses;

| b) | tiecas IATTC un AIDCP pasākumu sagatavošanas posmā pienācīgi iesaistīt ieinteresētās personas un nodrošina, ka IATTC un AIDCP pušu sanāksmē pieņemtie pasākumi ir saskaņā, attiecīgi, ar Antigvas konvenciju un ar AIDCP nolīgumu; |
| --- | --- |

b)

tiecas IATTC un AIDCP pasākumu sagatavošanas posmā pienācīgi iesaistīt ieinteresētās personas un nodrošina, ka IATTC un AIDCP pušu sanāksmē pieņemtie pasākumi ir saskaņā, attiecīgi, ar Antigvas konvenciju un ar AIDCP nolīgumu;

| c) | nodrošina, ka IATTC un AIDCP pušu sanāksmes pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, ANO 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, 1993. gada Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka IATTC un AIDCP pušu sanāksmes pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, ANO 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, 1993. gada Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

| d) | veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) paraugpraksi attiecīgajā apgabalā; |
| --- | --- |

d)

veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) paraugpraksi attiecīgajā apgabalā;

| e) | tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinātība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija; |
| --- | --- |

e)

tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinātība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;

| f) | nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu; |
| --- | --- |

f)

nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

| g) | ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju (1); |
| --- | --- |

g)

ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju (1);

| h) | tiecas Savienības flotei IATTC konvencijas apgabalā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt minēto principu un standartu vienādu īstenošanu; |
| --- | --- |

h)

tiecas Savienības flotei IATTC konvencijas apgabalā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt minēto principu un standartu vienādu īstenošanu;

| i) | darbojas saskaņā ar Padomes secinājumiem (2) par Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība (3) un veicina pasākumus, kas atbalsta un kāpina IATTC un AIDCP rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību un sniegumu (jo īpaši attiecībā uz zinātni, atbilstību, pārredzamību un lēmumu pieņemšanu), un tādējādi dod ieguldījumu visos ilgtspējīgas okeānu pārvaldības aspektos; |
| --- | --- |

i)

darbojas saskaņā ar Padomes secinājumiem (2) par Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība (3) un veicina pasākumus, kas atbalsta un kāpina IATTC un AIDCP rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību un sniegumu (jo īpaši attiecībā uz zinātni, atbilstību, pārredzamību un lēmumu pieņemšanu), un tādējādi dod ieguldījumu visos ilgtspējīgas okeānu pārvaldības aspektos;

| j) | pēc vajadzības un atbilstoši partnerstruktūru pilnvarojumam veicina attiecīgi RZPO darba koordināciju ar reģionālajām jūras konvencijām (RJK) un sadarbību ar pasaules mēroga organizācijām; |
| --- | --- |

j)

pēc vajadzības un atbilstoši partnerstruktūru pilnvarojumam veicina attiecīgi RZPO darba koordināciju ar reģionālajām jūras konvencijām (RJK) un sadarbību ar pasaules mēroga organizācijām;

| k) | veicina koordināciju un sadarbību ar citām tunzivju RZPO kopīgu interešu jautājumos, jo īpaši atkal aktivizējot tā saukto Kobes procesu, kurā iesaistījušās tunzivju RZPO, un attiecinot to uz visām RZPO. |
| --- | --- |

k)

veicina koordināciju un sadarbību ar citām tunzivju RZPO kopīgu interešu jautājumos, jo īpaši atkal aktivizējot tā saukto Kobes procesu, kurā iesaistījušās tunzivju RZPO, un attiecinot to uz visām RZPO.

2.   ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt IATTC un AIDCP šādu pasākumu pieņemšanā:

| a) | Antigvas konvencijas apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, tostarp IATTC reglamentēto dzīvo jūras bioloģisko resursu kopējām pieļaujamajām nozvejām (KPN) un kvotām vai zvejas piepūles regulējumu, un kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi sasniegt vai saglabāt vēlākais līdz 2020. gadam. Minētie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi vajadzības gadījumā ietver īpašus pasākumus, kuri vērsti uz pārzvejotiem krājumiem un kuru mērķis ir saglabāt pieejamajām zvejas iespējām atbilstošu zvejas piepūli; |
| --- | --- |

a)

Antigvas konvencijas apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, tostarp IATTC reglamentēto dzīvo jūras bioloģisko resursu kopējām pieļaujamajām nozvejām (KPN) un kvotām vai zvejas piepūles regulējumu, un kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi sasniegt vai saglabāt vēlākais līdz 2020. gadam. Minētie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi vajadzības gadījumā ietver īpašus pasākumus, kuri vērsti uz pārzvejotiem krājumiem un kuru mērķis ir saglabāt pieejamajām zvejas iespējām atbilstošu zvejas piepūli;

| b) | nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi konvencijas apgabalā, arī NNN zvejas kuģu sarakstu izveide; |
| --- | --- |

b)

nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi konvencijas apgabalā, arī NNN zvejas kuģu sarakstu izveide;

| c) | pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt zvejniecības zinātnisko datu vākšanu un veicināt labāku sadarbību starp nozari un zinātniekiem; |
| --- | --- |

c)

pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt zvejniecības zinātnisko datu vākšanu un veicināt labāku sadarbību starp nozari un zinātniekiem;

| d) | Antigvas konvencijas apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, kuri ietver ostas valsts pasākumu (PSM) pieņemšanu un kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) stiprināšanu un kuru mērķis ir nodrošināt kontroles efektivitāti un atbilstību IATTC pieņemtajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

d)

Antigvas konvencijas apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, kuri ietver ostas valsts pasākumu (PSM) pieņemšanu un kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) stiprināšanu un kuru mērķis ir nodrošināt kontroles efektivitāti un atbilstību IATTC pieņemtajiem pasākumiem;

| e) | pasākumi, kuru mērķis ir minimalizēt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmām un to biotopiem, t. sk. pasākumi, kuru mērķis ir samazināt jūras piesārņojumu un novērst plastmasas izmešanu jūrā, samazināt jūrā esošās plastmasas ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tādi jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi Antigvas konvencijas apgabalā, kas ir saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām, un pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, jo īpaši jutīgu jūras sugu nozvejas, un pakāpeniski izskaust izmetumus; |
| --- | --- |

e)

pasākumi, kuru mērķis ir minimalizēt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmām un to biotopiem, t. sk. pasākumi, kuru mērķis ir samazināt jūras piesārņojumu un novērst plastmasas izmešanu jūrā, samazināt jūrā esošās plastmasas ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tādi jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi Antigvas konvencijas apgabalā, kas ir saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām, un pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, jo īpaši jutīgu jūras sugu nozvejas, un pakāpeniski izskaust izmetumus;

| f) | pasākumi, kas pieņemti, lai pārvaldītu zivju pievilināšanas ierīču (ZPI) izmantošanu, jo īpaši lai uzlabotu datu vākšanu, pareizi kvantificētu, izsekotu un uzraudzītu ZPI izmantošanu, samazinātu ietekmi uz jutīgiem tunzivju krājumiem, mazinātu ZPI iespējamo ietekmi uz mērķsugām un nemērķa sugām, kā arī uz ekosistēmu; |
| --- | --- |

f)

pasākumi, kas pieņemti, lai pārvaldītu zivju pievilināšanas ierīču (ZPI) izmantošanu, jo īpaši lai uzlabotu datu vākšanu, pareizi kvantificētu, izsekotu un uzraudzītu ZPI izmantošanu, samazinātu ietekmi uz jutīgiem tunzivju krājumiem, mazinātu ZPI iespējamo ietekmi uz mērķsugām un nemērķa sugām, kā arī uz ekosistēmu;

| g) | pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku ietekmi okeānā, atvieglot šādu zvejas rīku identificēšanu un atgūšanu un samazināt ZPI īpatsvaru jūras piedrazojumā; |
| --- | --- |

g)

pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku ietekmi okeānā, atvieglot šādu zvejas rīku identificēšanu un atgūšanu un samazināt ZPI īpatsvaru jūras piedrazojumā;

| h) | pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt atbilstības uzraudzības sistēmu organizācijā un nodrošināt rezultatīvu turpinājumu darbībām, ko karoga valstis veikušas, lai novērstu neatbilstības problēmas; |
| --- | --- |

h)

pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt atbilstības uzraudzības sistēmu organizācijā un nodrošināt rezultatīvu turpinājumu darbībām, ko karoga valstis veikušas, lai novērstu neatbilstības problēmas;

| i) | pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un prasīt, lai visas haizivis tiktu izkrautas ar neatdalītām spurām; |
| --- | --- |

i)

pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un prasīt, lai visas haizivis tiktu izkrautas ar neatdalītām spurām;

| j) | vajadzības gadījumā vienotas pieejas ar citām RZPO, jo īpaši tām, kas iesaistītas zvejniecības pārvaldībā tajā pašā apgabalā; |
| --- | --- |

j)

vajadzības gadījumā vienotas pieejas ar citām RZPO, jo īpaši tām, kas iesaistītas zvejniecības pārvaldībā tajā pašā apgabalā;

| k) | papildu tehniskie pasākumi, kas pamatojas uz IATTC struktūru un darba grupu un AIDCP pušu sanāksmes ieteikumiem; |
| --- | --- |

k)

papildu tehniskie pasākumi, kas pamatojas uz IATTC struktūru un darba grupu un AIDCP pušu sanāksmes ieteikumiem;

| l) | tunzivju zvejā ar riņķvadu nejauši izraisītas delfīnu mirstības pakāpeniska samazināšana līdz līmenim, kas tuvojas nullei, un regulāri delfīnu populācijas novērtējumi; |
| --- | --- |

l)

tunzivju zvejā ar riņķvadu nejauši izraisītas delfīnu mirstības pakāpeniska samazināšana līdz līmenim, kas tuvojas nullei, un regulāri delfīnu populācijas novērtējumi;

| m) | pēc vajadzības un tādā apmērā, kādā to atļauj attiecīgie dibināšanas dokumenti, – ieteikumi, kas rosina īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darbu zvejniecībā; |
| --- | --- |

m)

pēc vajadzības un tādā apmērā, kādā to atļauj attiecīgie dibināšanas dokumenti, – ieteikumi, kas rosina īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darbu zvejniecībā;

| n) | pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu organizācijas efektivitāti, arī organizācijas snieguma regulāra izskatīšana. |
| --- | --- |

n)

pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu organizācijas efektivitāti, arī organizācijas snieguma regulāra izskatīšana.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

(3)  JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

---

II PIELIKUMS

Kārtība, kādā ik gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem Amerikas Tropisko tunzivju komisijas un Nolīguma par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu pušu sanāksmes sanāksmēs

Pirms katras IATTC un AIDCP pušu sanāksmes sanāksmes, kurā minētās struktūras ir aicinātas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām Savienībai, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Komisijai.

Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms katras IATTC un AIDCP pušu sanāksmes sanāksmes Padomei, lai tā varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

Ja IATTC sanāksmes vai AIDCP pušu sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

---

| 21.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/19

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/813

(2019. gada 17. maijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju (“Konvencija”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 96/88/EK (1), un tā stājās spēkā 1995. gada 1. jūlijā. Konvencija tika noslēgta uz trim gadiem. |
| --- | --- |

(1)

1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju (“Konvencija”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 96/88/EK (1), un tā stājās spēkā 1995. gada 1. jūlijā. Konvencija tika noslēgta uz trim gadiem.

| (2) | Saskaņā ar Konvencijas 33. pantu Starptautiskā Graudu padome var pagarināt Konvencijas termiņu uz secīgiem periodiem, kas nevienu reizi nav ilgāki par diviem gadiem. Kopš Konvencijas noslēgšanas tās termiņš ticis regulāri pagarināts uz turpmākiem divu gadu periodiem. Pēdējoreiz Konvencijas termiņu pagarināja 2017. gada 5. jūnijā (2) ar Starptautiskās Graudu padomes lēmumu, un tā ir spēkā līdz 2019. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Konvencijas 33. pantu Starptautiskā Graudu padome var pagarināt Konvencijas termiņu uz secīgiem periodiem, kas nevienu reizi nav ilgāki par diviem gadiem. Kopš Konvencijas noslēgšanas tās termiņš ticis regulāri pagarināts uz turpmākiem divu gadu periodiem. Pēdējoreiz Konvencijas termiņu pagarināja 2017. gada 5. jūnijā (2) ar Starptautiskās Graudu padomes lēmumu, un tā ir spēkā līdz 2019. gada 30. jūnijam.

| (3) | Starptautiskās Graudu padomes 49. sanāksmē, kas norisināsies 2019. gada 10. jūnijā, ir paredzēts lemt par Konvencijas termiņa pagarināšanu no 2019. gada 1. jūlija uz turpmāku periodu, kas nav ilgāks par diviem gadiem. |
| --- | --- |

(3)

Starptautiskās Graudu padomes 49. sanāksmē, kas norisināsies 2019. gada 10. jūnijā, ir paredzēts lemt par Konvencijas termiņa pagarināšanu no 2019. gada 1. jūlija uz turpmāku periodu, kas nav ilgāks par diviem gadiem.

| (4) | Tā kā Konvencijas termiņa pagarināšana ir Savienības interesēs, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Graudu padomes 49. sanāksmē, |
| --- | --- |

(4)

Tā kā Konvencijas termiņa pagarināšana ir Savienības interesēs, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Graudu padomes 49. sanāksmē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskās Graudu padomes 49. sanāksmē, ir balsot par 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu no 2019. gada 1. jūlija uz turpmāku periodu, kas nav ilgāks par diviem gadiem.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 17. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E.O. TEODOROVICI

---

(1)  Padomes Lēmums 96/88/EK (1995. gada 19. decembris), ar ko Eiropas Kopiena apstiprina Graudu tirdzniecības konvenciju un Pārtikas atbalsta konvenciju, kas veido 1995. gada Starptautisko līgumu par graudiem (OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.).

1

(2)  Informācija par 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu (OV L 12, 17.1.2018., 1. lpp.).

2

---

| 21.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/20

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/814

(2019. gada 17. maijs),

ar ko Itālijai saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu atļauj noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos piemērot samazinātas nodokļa likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (1), un jo īpaši tās 19. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 1. punktu Itālijai noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos, kas atrodas īpaši neizdevīgā situācijā, tika atļauts piemērot samazinātas akcīzes nodokļa likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei (LPG). Pēdējā atļauja ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/695/ES (2) tika piešķirta līdz 2018. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 1. punktu Itālijai noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos, kas atrodas īpaši neizdevīgā situācijā, tika atļauts piemērot samazinātas akcīzes nodokļa likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei (LPG). Pēdējā atļauja ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/695/ES (2) tika piešķirta līdz 2018. gada 31. decembrim.

| (2) | Ar 2018. gada 31. oktobra vēstuli Itālijas iestādes lūdza atļauju noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos, kas atrodas īpaši neizdevīgā situācijā, piemērot samazinātas nodokļa likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un LPG, attiecībā uz dažiem apgabaliem pagarinot ar Lēmumu 2014/695/ES iedibināto praksi, pirms minētais lēmums zaudē spēku. Atļauju Itālijas iestādes lūdza laikposmam no 2019. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim. 2018. gada 14. decembrī Itālijas iestādes iesniedza papildu informāciju un precizējumus. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2018. gada 31. oktobra vēstuli Itālijas iestādes lūdza atļauju noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos, kas atrodas īpaši neizdevīgā situācijā, piemērot samazinātas nodokļa likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un LPG, attiecībā uz dažiem apgabaliem pagarinot ar Lēmumu 2014/695/ES iedibināto praksi, pirms minētais lēmums zaudē spēku. Atļauju Itālijas iestādes lūdza laikposmam no 2019. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim. 2018. gada 14. decembrī Itālijas iestādes iesniedza papildu informāciju un precizējumus.

| (3) | Itālijai ir ļoti neviendabīga teritorija ar atšķirīgiem klimatiskajiem un ģeogrāfiskajiem apstākļiem. Ņemot vērā Itālijas teritoriālās īpatnības, tā ir ieviesusi samazinātas nodokļa likmes gāzeļļai un LPG, lai iedzīvotājiem noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos daļēji kompensētu nesamērīgi augstās apkures izmaksas. |
| --- | --- |

(3)

Itālijai ir ļoti neviendabīga teritorija ar atšķirīgiem klimatiskajiem un ģeogrāfiskajiem apstākļiem. Ņemot vērā Itālijas teritoriālās īpatnības, tā ir ieviesusi samazinātas nodokļa likmes gāzeļļai un LPG, lai iedzīvotājiem noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos daļēji kompensētu nesamērīgi augstās apkures izmaksas.

| (4) | Nodokļa diferenciācijas pamatā ir objektīvi kritēriji, un tās mērķis ir, samazinot nesamērīgi augstās apkures izmaksas, kas salīdzinājumā ar Itālijas pārējo teritoriju rodas bargu klimatisko apstākļu vai kurināmā sagādes grūtību dēļ, nostādīt to apgabalu iedzīvotājus, kuros var piemērot nodokļa samazinājumu, vienlīdzīgākā situācijā ar pārējiem Itālijas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(4)

Nodokļa diferenciācijas pamatā ir objektīvi kritēriji, un tās mērķis ir, samazinot nesamērīgi augstās apkures izmaksas, kas salīdzinājumā ar Itālijas pārējo teritoriju rodas bargu klimatisko apstākļu vai kurināmā sagādes grūtību dēļ, nostādīt to apgabalu iedzīvotājus, kuros var piemērot nodokļa samazinājumu, vienlīdzīgākā situācijā ar pārējiem Itālijas iedzīvotājiem.

| (5) | Samazinātās nodokļa likmes piemēro ģeogrāfiskiem apgabaliem, kuri atbilst vienam no šādiem kritērijiem: a) visbargākie klimatiskie apstākļi Itālijas teritorijā, proti, komūnas, kuras klasificētas F zonā, kā tā definēta Prezidenta 1993. gada 26. augusta Dekrētā Nr. 412 (3), b) bargi klimatiskie apstākļi apvienojumā ar kurināmā sagādes grūtībām, proti, komūnas, kuras ir klasificētas E zonā, kā tā definēta Prezidenta 1993. gada 26. augusta Dekrētā Nr. 412, un c) ģeogrāfiskā izolētība apvienojumā ar kurināmā sagādes grūtībām un kurināmā sagādes dārdzību, proti, Sardīnijā un nelielajās salās. Samazinātās nodokļa likmes būtu jāpiemēro tikai līdz dabasgāzes tīkla pabeigšanai attiecīgajās komūnās. |
| --- | --- |

(5)

Samazinātās nodokļa likmes piemēro ģeogrāfiskiem apgabaliem, kuri atbilst vienam no šādiem kritērijiem: a) visbargākie klimatiskie apstākļi Itālijas teritorijā, proti, komūnas, kuras klasificētas F zonā, kā tā definēta Prezidenta 1993. gada 26. augusta Dekrētā Nr. 412 (3), b) bargi klimatiskie apstākļi apvienojumā ar kurināmā sagādes grūtībām, proti, komūnas, kuras ir klasificētas E zonā, kā tā definēta Prezidenta 1993. gada 26. augusta Dekrētā Nr. 412, un c) ģeogrāfiskā izolētība apvienojumā ar kurināmā sagādes grūtībām un kurināmā sagādes dārdzību, proti, Sardīnijā un nelielajās salās. Samazinātās nodokļa likmes būtu jāpiemēro tikai līdz dabasgāzes tīkla pabeigšanai attiecīgajās komūnās.

| (6) | Komisija ir izskatījusi pieprasīto pasākumu un secinājusi, ka tas nekropļo konkurenci un netraucē iekšējā tirgus darbību un to nevar uzskatīt par nesaderīgu ar Savienības vides, enerģētikas un transporta politiku. Samazinātā nodokļa likme gāzeļļai un LPG vēl aizvien būtu augstāka par ES minimālajiem nodokļu līmeņiem, kuri noteikti Direktīvā 2003/96/EK, un tikai daļēji kompensētu apkures papildu izmaksas, kas rodas attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir izskatījusi pieprasīto pasākumu un secinājusi, ka tas nekropļo konkurenci un netraucē iekšējā tirgus darbību un to nevar uzskatīt par nesaderīgu ar Savienības vides, enerģētikas un transporta politiku. Samazinātā nodokļa likme gāzeļļai un LPG vēl aizvien būtu augstāka par ES minimālajiem nodokļu līmeņiem, kuri noteikti Direktīvā 2003/96/EK, un tikai daļēji kompensētu apkures papildu izmaksas, kas rodas attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos.

| (7) | Tādēļ saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 2. punktu būtu jāatļauj Itālijai noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos līdz 2024. gada 31. decembrim piemērot samazinātas nodokļa likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un LPG. Minētais noteikums paredz, ka katrai saskaņā ar minēto pantu piešķirtajai atļaujai ir jābūt stingri ierobežotai laikā. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 2. punktu būtu jāatļauj Itālijai noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos līdz 2024. gada 31. decembrim piemērot samazinātas nodokļa likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un LPG. Minētais noteikums paredz, ka katrai saskaņā ar minēto pantu piešķirtajai atļaujai ir jābūt stingri ierobežotai laikā.

| (8) | Lai nodrošinātu pietiekamu noteiktību attiecīgajiem ģeogrāfiskiem apgabaliem, atļauja būtu jāpiešķir uz sešiem gadiem. Taču, lai nekavētu pašreizējā regulējuma turpmāku vispārēju pilnveidošanu, ir lietderīgi paredzēt, ka tad, ja Padome, pamatojoties uz Līguma 113. pantu, ievieš grozītu vispārēju energoproduktu nodokļu sistēmu, kurai šī atļauja nav pielāgota, šim lēmumam būtu jāzaudē spēks dienā, kad sāk piemērot minētās grozītās sistēmas noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu pietiekamu noteiktību attiecīgajiem ģeogrāfiskiem apgabaliem, atļauja būtu jāpiešķir uz sešiem gadiem. Taču, lai nekavētu pašreizējā regulējuma turpmāku vispārēju pilnveidošanu, ir lietderīgi paredzēt, ka tad, ja Padome, pamatojoties uz Līguma 113. pantu, ievieš grozītu vispārēju energoproduktu nodokļu sistēmu, kurai šī atļauja nav pielāgota, šim lēmumam būtu jāzaudē spēks dienā, kad sāk piemērot minētās grozītās sistēmas noteikumus.

| (9) | Lai nodrošinātu, ka pasākums attiecībā uz atļauju piemērot ar Lēmumu 2014/695/ES piešķirtās samazinātās akcīzes nodokļa likmes, kurš zaudēja spēku 2018. gada 31. decembrī, tiktu piemērots bez pārtraukuma, būtu lietderīgi šo lēmumu piemērot no 2019. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu, ka pasākums attiecībā uz atļauju piemērot ar Lēmumu 2014/695/ES piešķirtās samazinātās akcīzes nodokļa likmes, kurš zaudēja spēku 2018. gada 31. decembrī, tiktu piemērots bez pārtraukuma, būtu lietderīgi šo lēmumu piemērot no 2019. gada 1. janvāra.

| (10) | Šis lēmums neskar Savienības noteikumu par valsts atbalstu piemērošanu, |
| --- | --- |

(10)

Šis lēmums neskar Savienības noteikumu par valsts atbalstu piemērošanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo Itālijai atļauj piemērot samazinātas nodokļa likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un LPG šādos ģeogrāfiskos apgabalos, kas atrodas neizdevīgā situācijā:

| a) | komūnās, kas atrodas F klimata zonā, kā tā noteikta ar Prezidenta 1993. gada 26. augusta Dekrētu Nr. 412; |
| --- | --- |

a)

komūnās, kas atrodas F klimata zonā, kā tā noteikta ar Prezidenta 1993. gada 26. augusta Dekrētu Nr. 412;

| b) | komūnās, kas atrodas E klimata zonā, kā tā noteikta ar Prezidenta 1993. gada 26. augusta Dekrētu Nr. 412; |
| --- | --- |

b)

komūnās, kas atrodas E klimata zonā, kā tā noteikta ar Prezidenta 1993. gada 26. augusta Dekrētu Nr. 412;

| c) | Sardīnijas un nelielo salu komūnās, tas ir, visās Itālijas salās, izņemot Sicīliju. |
| --- | --- |

c)

Sardīnijas un nelielo salu komūnās, tas ir, visās Itālijas salās, izņemot Sicīliju.

2.   Lai izvairītos no pārmērīgas kompensācijas, samazinājums nav lielāks par papildu apkures izmaksām attiecīgajos apgabalos. Tādējādi nodokļa samazinājums apgabalos, uz kuriem attiecas 1. punkta c) apakšpunkts, neizraisa cenas krišanos līdz līmenim, kas ir zemāks par tā paša kurināmā cenu Itālijas kontinentālajā daļā.

3.   Samazinātā likme atbilst Direktīvā 2003/96/EK noteiktajām prasībām un jo īpaši minētās direktīvas 9. pantā noteiktajiem minimālajiem nodokļu līmeņiem.

2. pants

Tas, vai samazinājumu var piemērot 1. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajos ģeogrāfiskajos apgabalos, ir atkarīgs no dabasgāzes tīkla nepieejamības komūnā.

3. pants

Šo lēmumu piemēro no 2019. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim.

Taču, ja Padome, pamatojoties uz Līguma 113. pantu, ievieš grozītu vispārēju energoproduktu nodokļu sistēmu, kurai ar šā lēmuma 1. pantu piešķirtā atļauja nav pielāgota, šis lēmums zaudē spēku dienā, kad sāk piemērot minētās grozītās sistēmas noteikumus.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2019. gada 17. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E.O. TEODOROVICI

---

(1)  
  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.

1

(2)  Padomes Īstenošanas lēmums (2014. gada 29. septembris) 2014/695/ES, ar ko Itālijai saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu atļauj noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos piemērot samazinātas nodokļu likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei (OV L 291, 7.10.2014., 16. lpp.).

2

(3)  Saskaņā ar Prezidenta 1993. gada 26. augusta Dekrētu Nr. 412 Itālijas teritorija ir iedalīta sešās klimata zonās (A līdz F). Klasifikācija ir balstīta uz vienību “grādi dienā”, kas raksturo dienu skaitu gadā, kad āra temperatūra atšķiras no optimālās 20 °C temperatūras un tāpēc ir vajadzīga apkure.

3

---