# Uradni list L 150/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 150 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 627. junij 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 150

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 627. junij 2019

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in razkritja ter Uredbe (EU) št. 648/2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2019/877 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 glede sposobnosti kreditnih institucij in investicijskih podjetij za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo (
  1
  ) | 226 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2019/878 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Direktive 2013/36/EU v zvezi z izvzetimi subjekti, finančnimi holdingi, mešanimi finančnimi holdingi, prejemki, nadzorniškimi ukrepi in pooblastili ter ukrepi za ohranitev kapitala (
  1
  ) | 253 |
| | * | Direktiva (EU) 2019/879 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Direktive 2014/59/EU glede sposobnosti kreditnih institucij in investicijskih podjetij za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo ter Direktive 98/26/ES | 296 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in razkritja ter Uredbe (EU) št. 648/2012 (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) 2019/877 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 glede sposobnosti kreditnih institucij in investicijskih podjetij za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo (
  1
  )

1

226

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2019/878 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Direktive 2013/36/EU v zvezi z izvzetimi subjekti, finančnimi holdingi, mešanimi finančnimi holdingi, prejemki, nadzorniškimi ukrepi in pooblastili ter ukrepi za ohranitev kapitala (
  1
  )

1

253

*

Direktiva (EU) 2019/879 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Direktive 2014/59/EU glede sposobnosti kreditnih institucij in investicijskih podjetij za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo ter Direktive 98/26/ES

296

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 7.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/1

---

UREDBA (EU) 2019/876 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. maja 2019

o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in razkritja ter Uredbe (EU) št. 648/2012

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V okviru odpravljanja posledic finančne krize, do katere je prišlo v letih 2007–2008, je Unija izvedla obsežno reformo regulativnega okvira za finančne storitve, da bi okrepila odpornost finančnih institucij. Reforma je temeljila predvsem na mednarodnih standardih, o katerih se je leta 2010 dogovoril Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS), znanih kot: okvir Basel III. Reformni sveženj je poleg številnih drugih ukrepov vključeval sprejetje Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki sta povečali bonitetne zahteve za kreditne institucije in investicijska podjetja (v nadaljnjem besedilu: institucije). |
| --- | --- |

(1)

V okviru odpravljanja posledic finančne krize, do katere je prišlo v letih 2007–2008, je Unija izvedla obsežno reformo regulativnega okvira za finančne storitve, da bi okrepila odpornost finančnih institucij. Reforma je temeljila predvsem na mednarodnih standardih, o katerih se je leta 2010 dogovoril Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS), znanih kot: okvir Basel III. Reformni sveženj je poleg številnih drugih ukrepov vključeval sprejetje Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki sta povečali bonitetne zahteve za kreditne institucije in investicijska podjetja (v nadaljnjem besedilu: institucije).

| (2) | Finančni sistem je zaradi reforme postal stabilnejši in odpornejši zoper številne vrste možnih pretresov in kriz v prihodnosti, vendar pa ta ni obravnavala vseh ugotovljenih težav. Pomemben razlog za to je bil, da mednarodni oblikovalci standardov, kot sta BCBS in Odbor za finančno stabilnost, takrat še niso dokončali svojega dela v zvezi z mednarodno dogovorjenimi rešitvami za odpravo teh težav. Zdaj, ko je delo na področju pomembnih dodatnih reform dokončano, bi bilo treba obravnavati preostale težave. |
| --- | --- |

(2)

Finančni sistem je zaradi reforme postal stabilnejši in odpornejši zoper številne vrste možnih pretresov in kriz v prihodnosti, vendar pa ta ni obravnavala vseh ugotovljenih težav. Pomemben razlog za to je bil, da mednarodni oblikovalci standardov, kot sta BCBS in Odbor za finančno stabilnost, takrat še niso dokončali svojega dela v zvezi z mednarodno dogovorjenimi rešitvami za odpravo teh težav. Zdaj, ko je delo na področju pomembnih dodatnih reform dokončano, bi bilo treba obravnavati preostale težave.

| (3) | Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Dokončanje bančne unije“ z dne 24. novembra 2015 priznala potrebo po nadaljnjem zmanjšanju tveganja in se zavezala, da bo predložila zakonodajni predlog, ki bo temeljil na mednarodno dogovorjenih standardih. Tudi v sklepih Sveta z dne 17. junija 2016 in v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2015 (6) je priznana potreba po nadaljnjih konkretnih zakonodajnih ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti za zmanjšanje tveganj v finančnem sektorju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Dokončanje bančne unije“ z dne 24. novembra 2015 priznala potrebo po nadaljnjem zmanjšanju tveganja in se zavezala, da bo predložila zakonodajni predlog, ki bo temeljil na mednarodno dogovorjenih standardih. Tudi v sklepih Sveta z dne 17. junija 2016 in v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2015 (6) je priznana potreba po nadaljnjih konkretnih zakonodajnih ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti za zmanjšanje tveganj v finančnem sektorju.

| (4) | Ukrepi za zmanjšanje tveganja naj ne bi le dodatno okrepili odpornosti evropskega bančnega sistema in zaupanja trgov vanj, ampak tudi zagotovili podlago za nadaljnji napredek pri dokončanju bančne unije. Te ukrepe bi bilo treba obravnavati na podlagi širših izzivov, ki vplivajo na gospodarstvo Unije, zlasti potrebe po spodbujanju rasti in novih delovnih mest v času negotovih gospodarskih obetov. V tem okviru je bilo za okrepitev gospodarstva Unije sprejetih več pomembnejših pobud politik, kot sta naložbeni načrt za Evropo in unija kapitalskih trgov. Zato je pomembno, da vsi ukrepi za zmanjševanje tveganja nemoteno delujejo skupaj s temi pobudami politik ter s širšimi nedavnimi reformami v finančnem sektorju. |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi za zmanjšanje tveganja naj ne bi le dodatno okrepili odpornosti evropskega bančnega sistema in zaupanja trgov vanj, ampak tudi zagotovili podlago za nadaljnji napredek pri dokončanju bančne unije. Te ukrepe bi bilo treba obravnavati na podlagi širših izzivov, ki vplivajo na gospodarstvo Unije, zlasti potrebe po spodbujanju rasti in novih delovnih mest v času negotovih gospodarskih obetov. V tem okviru je bilo za okrepitev gospodarstva Unije sprejetih več pomembnejših pobud politik, kot sta naložbeni načrt za Evropo in unija kapitalskih trgov. Zato je pomembno, da vsi ukrepi za zmanjševanje tveganja nemoteno delujejo skupaj s temi pobudami politik ter s širšimi nedavnimi reformami v finančnem sektorju.

| (5) | Določbe te uredbe bi morale biti enakovredne mednarodno dogovorjenim standardom in zagotavljati, da bosta Direktiva 2013/36/EU in Uredba (EU) št. 575/2013 nadalje enakovredni okviru Basel III. Ciljno usmerjene prilagoditve, ki odražajo posebnosti Unije ali splošnejše vidike politik, bi morale biti po obsegu in trajanju omejene, da te prilagoditve ne bi negativno vplivale na splošno stabilnost bonitetnega okvira. |
| --- | --- |

(5)

Določbe te uredbe bi morale biti enakovredne mednarodno dogovorjenim standardom in zagotavljati, da bosta Direktiva 2013/36/EU in Uredba (EU) št. 575/2013 nadalje enakovredni okviru Basel III. Ciljno usmerjene prilagoditve, ki odražajo posebnosti Unije ali splošnejše vidike politik, bi morale biti po obsegu in trajanju omejene, da te prilagoditve ne bi negativno vplivale na splošno stabilnost bonitetnega okvira.

| (6) | Izboljšati bi bilo treba tudi obstoječe ukrepe za zmanjšanje tveganja ter zlasti zahteve glede poročanja in razkritja, da se s tem zagotovi, da se lahko uporabljajo bolj sorazmerno in da njihovo izpolnjevanje ne povzroča prevelikega bremena, zlasti za manjše in manj kompleksne institucije. |
| --- | --- |

(6)

Izboljšati bi bilo treba tudi obstoječe ukrepe za zmanjšanje tveganja ter zlasti zahteve glede poročanja in razkritja, da se s tem zagotovi, da se lahko uporabljajo bolj sorazmerno in da njihovo izpolnjevanje ne povzroča prevelikega bremena, zlasti za manjše in manj kompleksne institucije.

| (7) | Za ciljno usmerjene poenostavitve zahtev glede uporabe načela sorazmernosti je potrebna natančna opredelitev majhnih in nekompleksnih institucij. Enotni absolutni prag sam po sebi ne upošteva posebnosti nacionalnih bančnih trgov. Zato je treba državam članicam omogočiti, da uporabijo diskrecijsko pravico, da bi prag uskladile z nacionalnimi okoliščinami in ga po potrebi prilagodile navzdol. Ker velikost institucije ni sama po sebi odločilnega pomena za njen profil tveganosti, je treba tudi z dodatnimi kvalitativnimi merili zagotoviti, da se institucija šteje za majhno in nekompleksno ter da lahko koristi bolj sorazmerna pravila, če institucija izpolnjuje vsa ustrezna merila. |
| --- | --- |

(7)

Za ciljno usmerjene poenostavitve zahtev glede uporabe načela sorazmernosti je potrebna natančna opredelitev majhnih in nekompleksnih institucij. Enotni absolutni prag sam po sebi ne upošteva posebnosti nacionalnih bančnih trgov. Zato je treba državam članicam omogočiti, da uporabijo diskrecijsko pravico, da bi prag uskladile z nacionalnimi okoliščinami in ga po potrebi prilagodile navzdol. Ker velikost institucije ni sama po sebi odločilnega pomena za njen profil tveganosti, je treba tudi z dodatnimi kvalitativnimi merili zagotoviti, da se institucija šteje za majhno in nekompleksno ter da lahko koristi bolj sorazmerna pravila, če institucija izpolnjuje vsa ustrezna merila.

| (8) | Količniki finančnega vzvoda prispevajo k ohranjanju finančne stabilnosti, saj delujejo kot varovalni mehanizem za kapitalske zahteve, ki temeljijo na tveganju, ter omejujejo kopičenje presežnega finančnega vzvoda v času gospodarskega vzpona. BCBS je revidiral mednarodni standard o količniku finančnega vzvoda, da bi natančneje določil nekatere vidike sestave tega količnika. Uredbo (EU) št. 575/2013 bi bilo treba uskladiti z revidiranim standardom, da bi na mednarodni ravni zagotovili enake konkurenčne pogoje za institucije, ki imajo sedež v EU, vendar poslujejo zunaj Unije, ter zagotovili, da količnik finančnega vzvoda ostane učinkovito dopolnilo kapitalskim zahtevam, ki temeljijo na tveganju. Zato bi bilo treba uvesti zahtevo glede količnika finančnega vzvoda, ki bi dopolnila obstoječi sistem poročanja o količniku finančnega vzvoda in njegovega razkritja. |
| --- | --- |

(8)

Količniki finančnega vzvoda prispevajo k ohranjanju finančne stabilnosti, saj delujejo kot varovalni mehanizem za kapitalske zahteve, ki temeljijo na tveganju, ter omejujejo kopičenje presežnega finančnega vzvoda v času gospodarskega vzpona. BCBS je revidiral mednarodni standard o količniku finančnega vzvoda, da bi natančneje določil nekatere vidike sestave tega količnika. Uredbo (EU) št. 575/2013 bi bilo treba uskladiti z revidiranim standardom, da bi na mednarodni ravni zagotovili enake konkurenčne pogoje za institucije, ki imajo sedež v EU, vendar poslujejo zunaj Unije, ter zagotovili, da količnik finančnega vzvoda ostane učinkovito dopolnilo kapitalskim zahtevam, ki temeljijo na tveganju. Zato bi bilo treba uvesti zahtevo glede količnika finančnega vzvoda, ki bi dopolnila obstoječi sistem poročanja o količniku finančnega vzvoda in njegovega razkritja.

| (9) | Da ne bi po nepotrebnem ovirali posojanja institucij podjetjem in zasebnim gospodinjstvom ter da bi preprečili neupravičene negativne učinke na likvidnost trga, bi bilo treba zahtevo glede količnika finančnega vzvoda določiti na ravni, kjer deluje kot verodostojni varovalni mehanizem za tveganje prevelikega finančnega vzvoda, ne da bi ogrožala gospodarsko rast. |
| --- | --- |

(9)

Da ne bi po nepotrebnem ovirali posojanja institucij podjetjem in zasebnim gospodinjstvom ter da bi preprečili neupravičene negativne učinke na likvidnost trga, bi bilo treba zahtevo glede količnika finančnega vzvoda določiti na ravni, kjer deluje kot verodostojni varovalni mehanizem za tveganje prevelikega finančnega vzvoda, ne da bi ogrožala gospodarsko rast.

| (10) | Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7), je v svojem poročilu Komisiji z dne 3. avgusta 2016 o zahtevi glede količnika finančnega vzvoda ugotovil, da bi količnik finančnega vzvoda, umerjen na 3 % temeljnega kapitala, za vse vrste kreditnih institucij predstavljal verodostojen varovalni mehanizem. BCBS je zahtevo glede količnika finančnega vzvoda v višini 3 % sprejel tudi na mednarodni ravni. Zahtevo glede količnika finančnega vzvoda bi bilo zato treba umeriti na 3 %. |
| --- | --- |

(10)

Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7), je v svojem poročilu Komisiji z dne 3. avgusta 2016 o zahtevi glede količnika finančnega vzvoda ugotovil, da bi količnik finančnega vzvoda, umerjen na 3 % temeljnega kapitala, za vse vrste kreditnih institucij predstavljal verodostojen varovalni mehanizem. BCBS je zahtevo glede količnika finančnega vzvoda v višini 3 % sprejel tudi na mednarodni ravni. Zahtevo glede količnika finančnega vzvoda bi bilo zato treba umeriti na 3 %.

| (11) | Vendar pa bi zahteva glede količnika finančnega vzvoda v višini 3 % nekatere poslovne modele in vrste poslovanja omejila bolj kot druge. Nesorazmerno bi bili zlasti prizadeti javno kreditiranje s strani javnih razvojnih bank in uradno podprti izvozni krediti. Zato bi bilo treba količnik finančnega vzvoda za te vrste izpostavljenosti prilagoditi. V ta namen bi bilo treba določiti jasna merila, na podlagi katerih bi lažje določili pooblastilo zadevnih kreditnih institucij za opravljanje javnih storitev, in bi zajemala vidike, kot so njihova ustanovitev, vrsta dejavnosti, ki jih opravljajo, njihov cilj, ureditve jamstva s strani javnih organov in omejitve dejavnosti sprejemanja depozitov. Odločitev o statusni obliki in načinu ustanovitve takšnih kreditnih institucij bi morala ostati v diskreciji enot centralne, regionalne ali lokalne ravni države članice, in lahko vključuje ustanovitev nove kreditne institucije, pridobitev ali prevzem obstoječega subjekta s strani takih javnih organov, vključno prek koncesij ali v okviru postopka reševanja. |
| --- | --- |

(11)

Vendar pa bi zahteva glede količnika finančnega vzvoda v višini 3 % nekatere poslovne modele in vrste poslovanja omejila bolj kot druge. Nesorazmerno bi bili zlasti prizadeti javno kreditiranje s strani javnih razvojnih bank in uradno podprti izvozni krediti. Zato bi bilo treba količnik finančnega vzvoda za te vrste izpostavljenosti prilagoditi. V ta namen bi bilo treba določiti jasna merila, na podlagi katerih bi lažje določili pooblastilo zadevnih kreditnih institucij za opravljanje javnih storitev, in bi zajemala vidike, kot so njihova ustanovitev, vrsta dejavnosti, ki jih opravljajo, njihov cilj, ureditve jamstva s strani javnih organov in omejitve dejavnosti sprejemanja depozitov. Odločitev o statusni obliki in načinu ustanovitve takšnih kreditnih institucij bi morala ostati v diskreciji enot centralne, regionalne ali lokalne ravni države članice, in lahko vključuje ustanovitev nove kreditne institucije, pridobitev ali prevzem obstoječega subjekta s strani takih javnih organov, vključno prek koncesij ali v okviru postopka reševanja.

| (12) | Količnik finančnega vzvoda prav tako ne bi smel ogrožati zagotavljanja storitev centralnega kliringa za stranke s strani institucij. Zato bi bilo treba iz mere skupne izpostavljenosti izključiti začetna kritja za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se opravi centralni kliring, ki jih institucije prejmejo od svojih strank in preusmerijo k centralnim nasprotnim strankam (CNS). |
| --- | --- |

(12)

Količnik finančnega vzvoda prav tako ne bi smel ogrožati zagotavljanja storitev centralnega kliringa za stranke s strani institucij. Zato bi bilo treba iz mere skupne izpostavljenosti izključiti začetna kritja za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se opravi centralni kliring, ki jih institucije prejmejo od svojih strank in preusmerijo k centralnim nasprotnim strankam (CNS).

| (13) | V izjemnih okoliščinah, ki upravičujejo izključitev nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz količnika finančnega vzvoda, in da bi se olajšalo izvajanje monetarnih politik, bi morali pristojni organi imeti možnost, da tovrstne izpostavljenosti začasno izključijo iz mere skupne izpostavljenosti. V ta namen bi morali po posvetovanju z zadevno centralno banko javno izjaviti, da takšne izjemne okoliščine obstajajo. Zahtevo glede količnika finančnega vzvoda bi bilo treba sorazmerno ponovno umeriti, da bi se izravnal vpliv izključitve. S takim ponovnim umerjanjem bi se morala zagotoviti izključitev tveganj za finančno stabilnost, ki vplivajo na zadevne bančne sektorje, ter ohranila odpornost, ki jo zagotavlja količnik finančnega vzvoda. |
| --- | --- |

(13)

V izjemnih okoliščinah, ki upravičujejo izključitev nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz količnika finančnega vzvoda, in da bi se olajšalo izvajanje monetarnih politik, bi morali pristojni organi imeti možnost, da tovrstne izpostavljenosti začasno izključijo iz mere skupne izpostavljenosti. V ta namen bi morali po posvetovanju z zadevno centralno banko javno izjaviti, da takšne izjemne okoliščine obstajajo. Zahtevo glede količnika finančnega vzvoda bi bilo treba sorazmerno ponovno umeriti, da bi se izravnal vpliv izključitve. S takim ponovnim umerjanjem bi se morala zagotoviti izključitev tveganj za finančno stabilnost, ki vplivajo na zadevne bančne sektorje, ter ohranila odpornost, ki jo zagotavlja količnik finančnega vzvoda.

| (14) | Primerno je, da se za institucije, opredeljene kot globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI) v skladu z Direktivo 2013/36/EU in standardom BCBS o blažilniku količnika finančnega vzvoda za globalne sistemsko pomembne banke (GSPB), objavljenim decembra 2017, uveljavi zahteva po blažilniku količnika finančnega vzvoda. BCBS je blažilnik količnika finančnega vzvoda umeril za izrecni namen zmanjšanja primerljivo večjih tveganj, ki jih GSPB predstavljajo za finančno stabilnost, zato bi se glede na navedeno v tej fazi moral uporabljati samo za GSPI. Vendar bi bilo treba opraviti dodatno analizo za ugotovitev, ali bi bilo ustrezno zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda uporabiti za druge sistemsko pomembne institucije (DSPI), kot so opredeljene v Direktivi 2013/36/EU, in – če je ustrezno – na kakšen način bi bilo treba umerjanje prilagoditi posebnim značilnostim teh institucij. |
| --- | --- |

(14)

Primerno je, da se za institucije, opredeljene kot globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI) v skladu z Direktivo 2013/36/EU in standardom BCBS o blažilniku količnika finančnega vzvoda za globalne sistemsko pomembne banke (GSPB), objavljenim decembra 2017, uveljavi zahteva po blažilniku količnika finančnega vzvoda. BCBS je blažilnik količnika finančnega vzvoda umeril za izrecni namen zmanjšanja primerljivo večjih tveganj, ki jih GSPB predstavljajo za finančno stabilnost, zato bi se glede na navedeno v tej fazi moral uporabljati samo za GSPI. Vendar bi bilo treba opraviti dodatno analizo za ugotovitev, ali bi bilo ustrezno zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda uporabiti za druge sistemsko pomembne institucije (DSPI), kot so opredeljene v Direktivi 2013/36/EU, in – če je ustrezno – na kakšen način bi bilo treba umerjanje prilagoditi posebnim značilnostim teh institucij.

| (15) | Odbor za finančno stabilnost je 9. novembra 2015 objavil dokument o pogojih za skupno sposobnost pokrivanja izgub (TLAC) (v nadaljnjem besedilu: standard TLAC), ki ga je skupina G20 potrdila novembra 2015 na vrhu v Turčiji. Standard TLAC od GSPB zahteva, da imajo zadosten znesek obveznosti z visoko sposobnostjo pokrivanja izgub (takšnih, ki se rešujejo s sredstvi upnikov) za zagotavljanje nemotenega in hitrega pokrivanja izgub in dokapitalizacije v primeru reševanja. Standard TLAC bi bilo treba prenesti v pravo Unije. |
| --- | --- |

(15)

Odbor za finančno stabilnost je 9. novembra 2015 objavil dokument o pogojih za skupno sposobnost pokrivanja izgub (TLAC) (v nadaljnjem besedilu: standard TLAC), ki ga je skupina G20 potrdila novembra 2015 na vrhu v Turčiji. Standard TLAC od GSPB zahteva, da imajo zadosten znesek obveznosti z visoko sposobnostjo pokrivanja izgub (takšnih, ki se rešujejo s sredstvi upnikov) za zagotavljanje nemotenega in hitrega pokrivanja izgub in dokapitalizacije v primeru reševanja. Standard TLAC bi bilo treba prenesti v pravo Unije.

| (16) | Pri prenosu standarda TLAC v pravo Unije je treba upoštevati obstoječe za posamezno institucijo specifične minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, določene v Direktivi 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8). Glede na to, da imata standard TLAC in minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti isti cilj, in sicer zagotoviti, da imajo institucije zadostno sposobnost pokrivanja izgub, bi morali biti obe zahtevi dopolnilna elementa skupnega okvira. Operativno bi bilo treba usklajeno minimalno raven standarda TLAC uvesti v Uredbo (EU) št. 575/2013, in sicer z novo zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, medtem ko bi bilo treba s ciljno usmerjenimi spremembami Direktive 2014/59/EU in Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (9) uvesti specifični pribitek za GSPI in zahteve, specifične za institucije, ki niso GSPI. Določbe o uvedbi standarda TLAC v Uredbo (EU) št. 575/2013 bi bilo treba brati skupaj z določbami, ki so uvedene v Direktivo 2014/59/EU in Uredbo (EU) št. 806/2014, ter z Direktivo 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(16)

Pri prenosu standarda TLAC v pravo Unije je treba upoštevati obstoječe za posamezno institucijo specifične minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, določene v Direktivi 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8). Glede na to, da imata standard TLAC in minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti isti cilj, in sicer zagotoviti, da imajo institucije zadostno sposobnost pokrivanja izgub, bi morali biti obe zahtevi dopolnilna elementa skupnega okvira. Operativno bi bilo treba usklajeno minimalno raven standarda TLAC uvesti v Uredbo (EU) št. 575/2013, in sicer z novo zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, medtem ko bi bilo treba s ciljno usmerjenimi spremembami Direktive 2014/59/EU in Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (9) uvesti specifični pribitek za GSPI in zahteve, specifične za institucije, ki niso GSPI. Določbe o uvedbi standarda TLAC v Uredbo (EU) št. 575/2013 bi bilo treba brati skupaj z določbami, ki so uvedene v Direktivo 2014/59/EU in Uredbo (EU) št. 806/2014, ter z Direktivo 2013/36/EU.

| (17) | V skladu s standardom TLAC, ki se uporablja samo za GSPB, bi morala minimalna zahteva za zadosten znesek kapitala in obveznosti z visoko sposobnostjo pokrivanja izgub, ki jo uvaja ta uredba, veljati samo za GSPI. Vendar bi se morala pravila glede kvalificiranih obveznosti, ki jih uvaja ta uredba, uporabljati za vse institucije, v skladu z dopolnilnimi spremembami in zahtevami iz Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s standardom TLAC, ki se uporablja samo za GSPB, bi morala minimalna zahteva za zadosten znesek kapitala in obveznosti z visoko sposobnostjo pokrivanja izgub, ki jo uvaja ta uredba, veljati samo za GSPI. Vendar bi se morala pravila glede kvalificiranih obveznosti, ki jih uvaja ta uredba, uporabljati za vse institucije, v skladu z dopolnilnimi spremembami in zahtevami iz Direktive 2014/59/EU.

| (18) | V skladu s standardom TLAC bi se morala zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti uporabljati samo za subjekte v postopku reševanja, ki so sami GSPI ali del skupine, določene kot GSPI. Zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti bi se morala uporabljati na posamični ali konsolidirani podlagi, odvisno od tega, ali so takšni subjekti v postopku reševanja posamične institucije brez podrejenih družb ali nadrejene osebe. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s standardom TLAC bi se morala zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti uporabljati samo za subjekte v postopku reševanja, ki so sami GSPI ali del skupine, določene kot GSPI. Zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti bi se morala uporabljati na posamični ali konsolidirani podlagi, odvisno od tega, ali so takšni subjekti v postopku reševanja posamične institucije brez podrejenih družb ali nadrejene osebe.

| (19) | Direktiva 2014/59/EU omogoča uporabo instrumentov za reševanje ne samo za banke, ampak tudi za finančne holdinge in mešane finančne holdinge. Nadrejeni finančni holdingi in nadrejeni mešani finančni holdingi bi morali zato imeti zadostno sposobnost pokrivanja izgub tako kot nadrejene institucije. |
| --- | --- |

(19)

Direktiva 2014/59/EU omogoča uporabo instrumentov za reševanje ne samo za banke, ampak tudi za finančne holdinge in mešane finančne holdinge. Nadrejeni finančni holdingi in nadrejeni mešani finančni holdingi bi morali zato imeti zadostno sposobnost pokrivanja izgub tako kot nadrejene institucije.

| (20) | Da bi zagotovili učinkovitost zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, je bistveno, da imajo instrumenti za izpolnjevanje te zahteve visoko sposobnost pokrivanja izgub. Obveznosti, ki so izključene iz instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov iz Direktive 2014/59/EU, nimajo te sposobnosti; enako velja za druge obveznosti, ki se načeloma sicer lahko rešujejo s sredstvi upnikov, vendar bi se reševanje s sredstvi upnikov v praksi lahko izkazalo za težavno. Navedene obveznosti se zato ne bi smele šteti kot primerne z vidika zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti. Po drugi strani imajo kapitalski instrumenti in podrejene obveznosti visoko sposobnost pokrivanja izgub. Poleg tega bi bilo treba v skladu s standardom TLAC do določene mere priznati potencial pokrivanja izgub tudi iz obveznosti, ki se obravnavajo pari passu nekaterim izključenim obveznostim. |
| --- | --- |

(20)

Da bi zagotovili učinkovitost zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, je bistveno, da imajo instrumenti za izpolnjevanje te zahteve visoko sposobnost pokrivanja izgub. Obveznosti, ki so izključene iz instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov iz Direktive 2014/59/EU, nimajo te sposobnosti; enako velja za druge obveznosti, ki se načeloma sicer lahko rešujejo s sredstvi upnikov, vendar bi se reševanje s sredstvi upnikov v praksi lahko izkazalo za težavno. Navedene obveznosti se zato ne bi smele šteti kot primerne z vidika zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti. Po drugi strani imajo kapitalski instrumenti in podrejene obveznosti visoko sposobnost pokrivanja izgub. Poleg tega bi bilo treba v skladu s standardom TLAC do določene mere priznati potencial pokrivanja izgub tudi iz obveznosti, ki se obravnavajo pari passu nekaterim izključenim obveznostim.

| (21) | Da bi se izognili dvojnemu štetju obveznosti za namene zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, bi bilo treba uvesti pravila za odbitke deležev v postavke kvalificiranih obveznosti, ki odražajo ustrezen pristop v zvezi z odbitki za kapitalske instrumente, ki je že oblikovan v Uredbi (EU) št. 575/2013. V okviru tega pristopa bi se deleži v instrumente kvalificiranih obveznosti najprej odbili od kvalificiranih obveznosti, in če tam ni dovolj obveznosti, bi se ti instrumenti kvalificiranih obveznosti odbili od instrumentov dodatnega kapitala. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se izognili dvojnemu štetju obveznosti za namene zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, bi bilo treba uvesti pravila za odbitke deležev v postavke kvalificiranih obveznosti, ki odražajo ustrezen pristop v zvezi z odbitki za kapitalske instrumente, ki je že oblikovan v Uredbi (EU) št. 575/2013. V okviru tega pristopa bi se deleži v instrumente kvalificiranih obveznosti najprej odbili od kvalificiranih obveznosti, in če tam ni dovolj obveznosti, bi se ti instrumenti kvalificiranih obveznosti odbili od instrumentov dodatnega kapitala.

| (22) | Standard TLAC vsebuje nekatera merila primernosti, ki so strožja od obstoječih meril primernosti za kapitalske instrumente. Da bi zagotovili doslednost, bi bilo treba merila primernosti za kapitalske instrumente uskladiti v zvezi z neprimernostjo instrumentov, ki jih izdajo subjekti s posebnim namenom, po 1. januarju 2022. |
| --- | --- |

(22)

Standard TLAC vsebuje nekatera merila primernosti, ki so strožja od obstoječih meril primernosti za kapitalske instrumente. Da bi zagotovili doslednost, bi bilo treba merila primernosti za kapitalske instrumente uskladiti v zvezi z neprimernostjo instrumentov, ki jih izdajo subjekti s posebnim namenom, po 1. januarju 2022.

| (23) | Zagotoviti je treba jasen in pregleden postopek odobritve instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki lahko prispeva k ohranjanju visoke kakovosti teh instrumentov. V ta namen bi morali biti pristojni organi odgovorni za odobritev teh instrumentov, preden jih institucije lahko razvrstijo kot instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Vendar pa pristojni organi ne bi smeli biti dolžni zahtevati predhodno dovoljenje za instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki se izdajo na podlagi pravne dokumentacije, ki jo je pristojni organ že odobril, in za katere večinoma veljajo enake določbe kot tiste, ki urejajo kapitalske instrumente, za katere je institucija od pristojnega organa dobila predhodno dovoljenje, da jih razvrsti kot instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala. V takšnem primeru bi morale institucije imeti možnost, da namesto zahtevka za predhodno odobritev svoje pristojne organe uradno obvestijo o nameri, da bodo izdale takšne instrumente. To bi morale storiti dovolj zgodaj pred razvrstitvijo instrumentov kot instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, da se pristojnim organom zagotovi dovolj časa za pregled instrumentov, če je to potrebno. Glede na vlogo EBA pri nadaljnjem zbliževanju nadzorniških praks in izboljševanju kakovosti kapitalskih instrumentov bi se morali pristojni organi pred odobritvijo kakršne koli nove oblike instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala posvetovati z EBA. |
| --- | --- |

(23)

Zagotoviti je treba jasen in pregleden postopek odobritve instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki lahko prispeva k ohranjanju visoke kakovosti teh instrumentov. V ta namen bi morali biti pristojni organi odgovorni za odobritev teh instrumentov, preden jih institucije lahko razvrstijo kot instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Vendar pa pristojni organi ne bi smeli biti dolžni zahtevati predhodno dovoljenje za instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki se izdajo na podlagi pravne dokumentacije, ki jo je pristojni organ že odobril, in za katere večinoma veljajo enake določbe kot tiste, ki urejajo kapitalske instrumente, za katere je institucija od pristojnega organa dobila predhodno dovoljenje, da jih razvrsti kot instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala. V takšnem primeru bi morale institucije imeti možnost, da namesto zahtevka za predhodno odobritev svoje pristojne organe uradno obvestijo o nameri, da bodo izdale takšne instrumente. To bi morale storiti dovolj zgodaj pred razvrstitvijo instrumentov kot instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, da se pristojnim organom zagotovi dovolj časa za pregled instrumentov, če je to potrebno. Glede na vlogo EBA pri nadaljnjem zbliževanju nadzorniških praks in izboljševanju kakovosti kapitalskih instrumentov bi se morali pristojni organi pred odobritvijo kakršne koli nove oblike instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala posvetovati z EBA.

| (24) | Kapitalski instrumenti so primerni kot instrumenti dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala le, kolikor izpolnjujejo ustrezna merila primernosti. Takšni kapitalski instrumenti so lahko v obliki kapitala ali obveznosti, vključno s podrejenimi dolgovi, ki izpolnjujejo takšna merila. |
| --- | --- |

(24)

Kapitalski instrumenti so primerni kot instrumenti dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala le, kolikor izpolnjujejo ustrezna merila primernosti. Takšni kapitalski instrumenti so lahko v obliki kapitala ali obveznosti, vključno s podrejenimi dolgovi, ki izpolnjujejo takšna merila.

| (25) | Kapitalski instrumenti ali deli kapitalskih instrumentov bi se smeli šteti za kapitalske instrumente le v obsegu, v katerem so vplačani. Dokler deli instrumenta niso vplačani, se ti deli ne bi smeli šteti za kapitalske instrumente. |
| --- | --- |

(25)

Kapitalski instrumenti ali deli kapitalskih instrumentov bi se smeli šteti za kapitalske instrumente le v obsegu, v katerem so vplačani. Dokler deli instrumenta niso vplačani, se ti deli ne bi smeli šteti za kapitalske instrumente.

| (26) | Za kapitalske instrumente in kvalificirane obveznosti ne bi smeli veljati dogovori o poravnavi ali pobotu, ki bi v primeru reševanja zmanjšali njihovo sposobnost pokrivanja izgub. To pa ne bi smelo pomeniti, da bi morale pogodbene določbe, ki urejajo obveznosti, vsebovati izrecno določbo, da za instrument ne veljajo pravice do poravnave ali pobota. |
| --- | --- |

(26)

Za kapitalske instrumente in kvalificirane obveznosti ne bi smeli veljati dogovori o poravnavi ali pobotu, ki bi v primeru reševanja zmanjšali njihovo sposobnost pokrivanja izgub. To pa ne bi smelo pomeniti, da bi morale pogodbene določbe, ki urejajo obveznosti, vsebovati izrecno določbo, da za instrument ne veljajo pravice do poravnave ali pobota.

| (27) | Zaradi razvoja bančnega sektorja v vse bolj digitalnem okolju je programska oprema vse pomembnejša vrsta sredstev. Preudarno vrednotena programska oprema, katere vrednost se ne bo bistveno spremenila zaradi reševanja, insolventnosti ali likvidacije institucije, se ne bi smela kot neopredmetena sredstva odbiti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Ta opredelitev je pomembna, saj je programska oprema širok pojem, ki zajema številne različne vrste sredstev, od katerih v primeru prenehanja delovanja vsa ne ohranijo svoje vrednosti. V tem primeru bi bilo treba upoštevati razlike v vrednotenju in amortizaciji programske opreme ter realizirani prodaji te opreme. Poleg tega bi bilo treba upoštevati mednarodni razvoj in razlike v regulativni obravnavi naložb v programsko opremo, različna bonitetna pravila, ki se uporabljajo za institucije in zavarovalnice, ter raznolikost finančnega sektorja v Uniji, vključno z nereguliranimi subjekti, kot so finančnotehnološka podjetja. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi razvoja bančnega sektorja v vse bolj digitalnem okolju je programska oprema vse pomembnejša vrsta sredstev. Preudarno vrednotena programska oprema, katere vrednost se ne bo bistveno spremenila zaradi reševanja, insolventnosti ali likvidacije institucije, se ne bi smela kot neopredmetena sredstva odbiti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Ta opredelitev je pomembna, saj je programska oprema širok pojem, ki zajema številne različne vrste sredstev, od katerih v primeru prenehanja delovanja vsa ne ohranijo svoje vrednosti. V tem primeru bi bilo treba upoštevati razlike v vrednotenju in amortizaciji programske opreme ter realizirani prodaji te opreme. Poleg tega bi bilo treba upoštevati mednarodni razvoj in razlike v regulativni obravnavi naložb v programsko opremo, različna bonitetna pravila, ki se uporabljajo za institucije in zavarovalnice, ter raznolikost finančnega sektorja v Uniji, vključno z nereguliranimi subjekti, kot so finančnotehnološka podjetja.

| (28) | Da bi preprečili učinke izrazitega naglega padca, je treba za obstoječe instrumente uporabiti predhodno veljavna pravila v zvezi z nekaterimi merili primernosti. Za obveznosti, izdane pred 27. junijem 2019, bi bilo treba opustiti nekatera merila primernosti za kapitalske instrumente in kvalificirane obveznosti. Takšna predhodno veljavna pravila bi se morala uporabljati tako za obveznosti, ki se, kjer je primerno, upoštevajo kot podrejeni del TLAC ter podrejeni del minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti na podlagi Direktive 2014/59/EU, kot za obveznosti, ki se, kjer je primerno, upoštevajo kot nepodrejeni del TLAC ter nepodrejeni del minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti na podlagi Direktive 2014/59/EU. Za kapitalske instrumente bi se morala predhodno veljavna pravila prenehati uporabljati 28. junija 2025. |
| --- | --- |

(28)

Da bi preprečili učinke izrazitega naglega padca, je treba za obstoječe instrumente uporabiti predhodno veljavna pravila v zvezi z nekaterimi merili primernosti. Za obveznosti, izdane pred 27. junijem 2019, bi bilo treba opustiti nekatera merila primernosti za kapitalske instrumente in kvalificirane obveznosti. Takšna predhodno veljavna pravila bi se morala uporabljati tako za obveznosti, ki se, kjer je primerno, upoštevajo kot podrejeni del TLAC ter podrejeni del minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti na podlagi Direktive 2014/59/EU, kot za obveznosti, ki se, kjer je primerno, upoštevajo kot nepodrejeni del TLAC ter nepodrejeni del minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti na podlagi Direktive 2014/59/EU. Za kapitalske instrumente bi se morala predhodno veljavna pravila prenehati uporabljati 28. junija 2025.

| (29) | Instrumenti kvalificiranih obveznosti, vključno s tistimi, katerih preostala zapadlost je krajša od enega leta, se lahko odkupijo šele potem, ko je organ za reševanje izdal predhodno dovoljenje. Takšno predhodno dovoljenje je lahko tudi splošno predhodno dovoljenje, in v tem primeru bi se moral odkup opraviti v omejenem obdobju in za vnaprej določen znesek, ki ga zajema splošno predhodno dovoljenje. |
| --- | --- |

(29)

Instrumenti kvalificiranih obveznosti, vključno s tistimi, katerih preostala zapadlost je krajša od enega leta, se lahko odkupijo šele potem, ko je organ za reševanje izdal predhodno dovoljenje. Takšno predhodno dovoljenje je lahko tudi splošno predhodno dovoljenje, in v tem primeru bi se moral odkup opraviti v omejenem obdobju in za vnaprej določen znesek, ki ga zajema splošno predhodno dovoljenje.

| (30) | Od sprejetja Uredbe (EU) št. 575/2013 se je mednarodni standard o bonitetni obravnavi izpostavljenosti institucij do CNS spremenil, da bi se izboljšala obravnava izpostavljenosti institucij do kvalificiranih centralnih nasprotnih strank (KCNS). Bistvene spremembe navedenega standarda so vključevale uporabo ene same metode za določitev kapitalske zahteve za izpostavljenosti zaradi prispevkov v jamstveni sklad, izrecno zgornjo mejo skupnih kapitalskih zahtev, ki veljajo za izpostavljenosti do KCNS, ter pristop, ki je bolj občutljiv na tveganje, za zajem vrednosti izvedenih finančnih instrumentov v izračunu hipotetičnih virov KCNS. Hkrati se obravnava izpostavljenosti do nekvalificiranih CNS ni spremenila. Glede na to, da so revidirani mednarodni standardi uvedli obravnavo, ki je bolj primerna za okolje centralnega kliringa, bi bilo treba pravo Unije spremeniti, da se navedeni standardi vključijo vanj. |
| --- | --- |

(30)

Od sprejetja Uredbe (EU) št. 575/2013 se je mednarodni standard o bonitetni obravnavi izpostavljenosti institucij do CNS spremenil, da bi se izboljšala obravnava izpostavljenosti institucij do kvalificiranih centralnih nasprotnih strank (KCNS). Bistvene spremembe navedenega standarda so vključevale uporabo ene same metode za določitev kapitalske zahteve za izpostavljenosti zaradi prispevkov v jamstveni sklad, izrecno zgornjo mejo skupnih kapitalskih zahtev, ki veljajo za izpostavljenosti do KCNS, ter pristop, ki je bolj občutljiv na tveganje, za zajem vrednosti izvedenih finančnih instrumentov v izračunu hipotetičnih virov KCNS. Hkrati se obravnava izpostavljenosti do nekvalificiranih CNS ni spremenila. Glede na to, da so revidirani mednarodni standardi uvedli obravnavo, ki je bolj primerna za okolje centralnega kliringa, bi bilo treba pravo Unije spremeniti, da se navedeni standardi vključijo vanj.

| (31) | Da bi zagotovili, da institucije ustrezno upravljajo svoje izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v kolektivnih naložbenih podjemih (KNP), bi morala biti pravila, ki določajo obravnavo teh izpostavljenosti, občutljiva na tveganje ter bi morala spodbujati preglednost glede osnovnih izpostavljenosti KNP. BCBS je zato sprejel revidiran standard, ki določa jasno hierarhijo pristopov za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za navedene izpostavljenosti. Ta hierarhija odraža stopnjo preglednosti osnovnih izpostavljenosti. Uredbo (EU) št. 575/2013 bi bilo treba uskladiti s temi mednarodno dogovorjenimi pravili. |
| --- | --- |

(31)

Da bi zagotovili, da institucije ustrezno upravljajo svoje izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v kolektivnih naložbenih podjemih (KNP), bi morala biti pravila, ki določajo obravnavo teh izpostavljenosti, občutljiva na tveganje ter bi morala spodbujati preglednost glede osnovnih izpostavljenosti KNP. BCBS je zato sprejel revidiran standard, ki določa jasno hierarhijo pristopov za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za navedene izpostavljenosti. Ta hierarhija odraža stopnjo preglednosti osnovnih izpostavljenosti. Uredbo (EU) št. 575/2013 bi bilo treba uskladiti s temi mednarodno dogovorjenimi pravili.

| (32) | Za institucijo, ki ima prevzeto obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti v končno korist neprofesionalnih strank za naložbo v enoto ali delež v KNP, vključno kot del zasebne pokojninske sheme, ki jo financira država, institucija ali družba, vključena v isti obseg bonitetne konsolidacije, ni zavezana k plačilu, razen če vrednost deležev ali enot stranke v KNP v enem ali več trenutkih pade pod zajamčeni znesek, kot je določeno v pogodbi. Verjetnost, da bi bilo treba to prevzeto obveznost izpolniti v praksi, je zato nizka. Kadar je prevzeta obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti institucije omejena na odstotek zneska, ki ga je stranka prvotno vložila v deleže ali enote v KNP (prevzeta obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti v višini določenega znesek), ali na znesek, ki je odvisen od uspešnosti finančnih kazalnikov ali tržnih indeksov do določenega trenutka, predstavlja vsaka trenutno pozitivna razlika med vrednostjo deležev ali enot stranke in sedanjo vrednostjo zajamčenega zneska v določenem trenutku rezervo in zmanjšuje tveganje, da bi morala institucija izplačati zajamčeni znesek. Vsi ti razlogi upravičujejo zmanjšan konverzijski faktor. |
| --- | --- |

(32)

Za institucijo, ki ima prevzeto obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti v končno korist neprofesionalnih strank za naložbo v enoto ali delež v KNP, vključno kot del zasebne pokojninske sheme, ki jo financira država, institucija ali družba, vključena v isti obseg bonitetne konsolidacije, ni zavezana k plačilu, razen če vrednost deležev ali enot stranke v KNP v enem ali več trenutkih pade pod zajamčeni znesek, kot je določeno v pogodbi. Verjetnost, da bi bilo treba to prevzeto obveznost izpolniti v praksi, je zato nizka. Kadar je prevzeta obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti institucije omejena na odstotek zneska, ki ga je stranka prvotno vložila v deleže ali enote v KNP (prevzeta obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti v višini določenega znesek), ali na znesek, ki je odvisen od uspešnosti finančnih kazalnikov ali tržnih indeksov do določenega trenutka, predstavlja vsaka trenutno pozitivna razlika med vrednostjo deležev ali enot stranke in sedanjo vrednostjo zajamčenega zneska v določenem trenutku rezervo in zmanjšuje tveganje, da bi morala institucija izplačati zajamčeni znesek. Vsi ti razlogi upravičujejo zmanjšan konverzijski faktor.

| (33) | Za izračun vrednosti izpostavljenosti iz naslova poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti v skladu z okvirom za kreditno tveganje nasprotne stranke Uredba (EU) št. 575/2013 institucijam trenutno daje možnost izbire med tremi standardiziranimi pristopi: standardizirano metodo, metodo tekoče izpostavljenosti in metodo originalne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(33)

Za izračun vrednosti izpostavljenosti iz naslova poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti v skladu z okvirom za kreditno tveganje nasprotne stranke Uredba (EU) št. 575/2013 institucijam trenutno daje možnost izbire med tremi standardiziranimi pristopi: standardizirano metodo, metodo tekoče izpostavljenosti in metodo originalne izpostavljenosti.

| (34) | Vendar ti standardizirani pristopi ne priznavajo ustrezno značilnosti zavarovanja s premoženjem, ki zmanjšuje tveganje v izpostavljenostih. Njihovo umerjanje je zastarelo in ne odraža visoke stopnje nestanovitnosti, zaznane med finančno krizo. Neustrezno je tudi njihovo priznavanje koristi pobota. Da bi odpravili te pomanjkljivosti, se je BCBS odločil nadomestiti standardizirano metodo in metodo tekoče izpostavljenosti z novim standardiziranim pristopom za izračun vrednosti izpostavljenosti izvedenih finančnih instrumentov, t. i. standardiziranim pristopom za kreditno tveganje nasprotne stranke. Glede na to, da so revidirani mednarodni standardi uvedli nov standardizirani pristop, ki je bolj primeren za okolje centralnega kliringa, bi bilo treba pravo Unije spremeniti, da se navedeni standardi vključijo vanj. |
| --- | --- |

(34)

Vendar ti standardizirani pristopi ne priznavajo ustrezno značilnosti zavarovanja s premoženjem, ki zmanjšuje tveganje v izpostavljenostih. Njihovo umerjanje je zastarelo in ne odraža visoke stopnje nestanovitnosti, zaznane med finančno krizo. Neustrezno je tudi njihovo priznavanje koristi pobota. Da bi odpravili te pomanjkljivosti, se je BCBS odločil nadomestiti standardizirano metodo in metodo tekoče izpostavljenosti z novim standardiziranim pristopom za izračun vrednosti izpostavljenosti izvedenih finančnih instrumentov, t. i. standardiziranim pristopom za kreditno tveganje nasprotne stranke. Glede na to, da so revidirani mednarodni standardi uvedli nov standardizirani pristop, ki je bolj primeren za okolje centralnega kliringa, bi bilo treba pravo Unije spremeniti, da se navedeni standardi vključijo vanj.

| (35) | Standardizirani pristop za kreditno tveganje nasprotne stranke je bolj občutljiv na tveganje kot standardizirana metoda in metoda tekoče izpostavljenosti, zato bi moral privesti do kapitalskih zahtev, ki bolje odražajo tveganja, povezana s posli institucij z izvedenimi finančnimi instrumenti. Hkrati se bo za nekatere institucije, ki trenutno uporabljajo metodo tekoče izpostavljenosti, morda izkazalo, da je izvajanje standardiziranega pristopa za kreditno tveganje nasprotne stranke preveč kompleksno in obremenjujoče. Za institucije, ki izpolnjujejo vnaprej določena merila primernosti, in za institucije, ki so del skupine, ki izpolnjuje ta merila na konsolidirani podlagi, bi bilo treba uvesti poenostavljeno različico standardiziranega pristopa za kreditno tveganje nasprotne stranke. Ker bi bila takšna poenostavljena različica manj občutljiva na tveganje kot standardizirani pristop za kreditno tveganje nasprotne stranke, bi jo bilo treba ustrezno umeriti in tako zagotoviti, da ne bo podcenila vrednosti izpostavljenosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(35)

Standardizirani pristop za kreditno tveganje nasprotne stranke je bolj občutljiv na tveganje kot standardizirana metoda in metoda tekoče izpostavljenosti, zato bi moral privesti do kapitalskih zahtev, ki bolje odražajo tveganja, povezana s posli institucij z izvedenimi finančnimi instrumenti. Hkrati se bo za nekatere institucije, ki trenutno uporabljajo metodo tekoče izpostavljenosti, morda izkazalo, da je izvajanje standardiziranega pristopa za kreditno tveganje nasprotne stranke preveč kompleksno in obremenjujoče. Za institucije, ki izpolnjujejo vnaprej določena merila primernosti, in za institucije, ki so del skupine, ki izpolnjuje ta merila na konsolidirani podlagi, bi bilo treba uvesti poenostavljeno različico standardiziranega pristopa za kreditno tveganje nasprotne stranke. Ker bi bila takšna poenostavljena različica manj občutljiva na tveganje kot standardizirani pristop za kreditno tveganje nasprotne stranke, bi jo bilo treba ustrezno umeriti in tako zagotoviti, da ne bo podcenila vrednosti izpostavljenosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti.

| (36) | Za institucije, ki imajo omejene izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov in ki trenutno uporabljajo metodo tekoče izpostavljenosti ali metodo originalne izpostavljenosti, bi bilo lahko izvajanje tako standardiziranega pristopa za kreditno tveganje nasprotne stranke kot njegove poenostavljene različice preveč kompleksno. Zato bi bilo treba tistim institucijam, ki izpolnjujejo vnaprej določena merila primernosti, in institucijam, ki so del skupine, ki izpolnjuje ta merila na konsolidirani podlagi, omogočiti, da kot alternativni pristop uporabljajo metodo originalne izpostavljenosti, vendar bi jo bilo treba spremeniti, da bi se odpravile njene glavne pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(36)

Za institucije, ki imajo omejene izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov in ki trenutno uporabljajo metodo tekoče izpostavljenosti ali metodo originalne izpostavljenosti, bi bilo lahko izvajanje tako standardiziranega pristopa za kreditno tveganje nasprotne stranke kot njegove poenostavljene različice preveč kompleksno. Zato bi bilo treba tistim institucijam, ki izpolnjujejo vnaprej določena merila primernosti, in institucijam, ki so del skupine, ki izpolnjuje ta merila na konsolidirani podlagi, omogočiti, da kot alternativni pristop uporabljajo metodo originalne izpostavljenosti, vendar bi jo bilo treba spremeniti, da bi se odpravile njene glavne pomanjkljivosti.

| (37) | Za usmerjanje institucij pri izbiri dovoljenih pristopov bi bilo treba uvesti jasna merila. Ta bi morala temeljiti na obsegu dejavnosti v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti institucije, ki kaže stopnjo sofisticiranosti, ki bi jo institucija morala biti sposobna izpolnjevati za izračun vrednosti izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(37)

Za usmerjanje institucij pri izbiri dovoljenih pristopov bi bilo treba uvesti jasna merila. Ta bi morala temeljiti na obsegu dejavnosti v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti institucije, ki kaže stopnjo sofisticiranosti, ki bi jo institucija morala biti sposobna izpolnjevati za izračun vrednosti izpostavljenosti.

| (38) | Med finančno krizo so bile izgube iz trgovalne knjige za nekatere institucije s sedežem v Uniji velike. Pri nekaterih se je pokazalo, da je raven potrebnega kapitala glede na te izgube nezadostna, zaradi česar so zaprosile za izredno javnofinančno pomoč. Zaradi teh opažanj je BCBS odpravil številne šibke točke pri bonitetni obravnavi pozicij iz trgovalne knjige, ki so kapitalske zahteve za tržno tveganje. |
| --- | --- |

(38)

Med finančno krizo so bile izgube iz trgovalne knjige za nekatere institucije s sedežem v Uniji velike. Pri nekaterih se je pokazalo, da je raven potrebnega kapitala glede na te izgube nezadostna, zaradi česar so zaprosile za izredno javnofinančno pomoč. Zaradi teh opažanj je BCBS odpravil številne šibke točke pri bonitetni obravnavi pozicij iz trgovalne knjige, ki so kapitalske zahteve za tržno tveganje.

| (39) | Leta 2009 je bil na mednarodni ravni dokončan prvi sklop reform in prenesen v pravo Unije z Direktivo 2010/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10). Vendar reforma iz leta 2009 ni odpravila strukturnih pomanjkljivosti kapitalskih zahtev v standardih za tržno tveganje. Zaradi pomanjkanja jasne razmejitve med trgovalnimi in bančnimi knjigami so se pojavile možnosti regulativne arbitraže, pomanjkanje občutljivosti kapitalskih zahtev za tržno tveganje na tveganje pa ni omogočalo zajema vseh tveganj, ki so jim bile institucije izpostavljene. |
| --- | --- |

(39)

Leta 2009 je bil na mednarodni ravni dokončan prvi sklop reform in prenesen v pravo Unije z Direktivo 2010/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10). Vendar reforma iz leta 2009 ni odpravila strukturnih pomanjkljivosti kapitalskih zahtev v standardih za tržno tveganje. Zaradi pomanjkanja jasne razmejitve med trgovalnimi in bančnimi knjigami so se pojavile možnosti regulativne arbitraže, pomanjkanje občutljivosti kapitalskih zahtev za tržno tveganje na tveganje pa ni omogočalo zajema vseh tveganj, ki so jim bile institucije izpostavljene.

| (40) | BCBS je začel temeljni pregled trgovalne knjige, da bi odpravil strukturne pomanjkljivosti kapitalskih zahtev v standardih za tržno tveganje. Na podlagi tega dela je bil januarja 2016 objavljen revidirani okvir tržnega tveganja. Decembra 2017 se je skupina guvernerjev centralnih bank in glavnih nadzornikov dogovorila o podaljšanju roka za uveljavitev revidiranega okvira tržnega tveganja, da bi institucijam omogočili dodaten čas, da razvijejo potrebno sistemsko infrastrukturo, BCBS pa, da obravnava nekatera posebna vprašanja v zvezi z okvirom. To vključuje pregled umeritev standardiziranega pristopa in pristopa notranjih modelov, da bi zagotovili skladnost s prvotnimi pričakovanji BCBS. Po zaključku tega pregleda in pred izvedbo ocene učinka, posledic sprememb okvira temeljnega pregleda trgovalne knjige na institucije v Uniji, bi morale vse institucije, za katere bi veljal okvir temeljnega pregleda trgovalne knjige v Uniji, začeti poročati o izračunih na podlagi spremenjenega standardiziranega pristopa. Da bi bili izračuni za obveznosti glede poročanja povsem operativni v skladu z mednarodnim razvojem, bi bilo zato treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje akta v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Komisija bi morala ta delegirani akt sprejeti do 31. decembra 2019. Institucije bi morale o tem izračunu začeti poročati najpozneje eno leto po sprejetju tega delegiranega akta. Poleg tega bi morale institucije, ki jim je odobrena uporaba spremenjenega pristopa notranjih modelov v okviru temeljnega pregleda trgovalne knjige za namene poročanja, poročati tudi o izračunu na podlagi pristopa notranjih modelov tri leta po njegovi celoviti uvedbi. |
| --- | --- |

(40)

BCBS je začel temeljni pregled trgovalne knjige, da bi odpravil strukturne pomanjkljivosti kapitalskih zahtev v standardih za tržno tveganje. Na podlagi tega dela je bil januarja 2016 objavljen revidirani okvir tržnega tveganja. Decembra 2017 se je skupina guvernerjev centralnih bank in glavnih nadzornikov dogovorila o podaljšanju roka za uveljavitev revidiranega okvira tržnega tveganja, da bi institucijam omogočili dodaten čas, da razvijejo potrebno sistemsko infrastrukturo, BCBS pa, da obravnava nekatera posebna vprašanja v zvezi z okvirom. To vključuje pregled umeritev standardiziranega pristopa in pristopa notranjih modelov, da bi zagotovili skladnost s prvotnimi pričakovanji BCBS. Po zaključku tega pregleda in pred izvedbo ocene učinka, posledic sprememb okvira temeljnega pregleda trgovalne knjige na institucije v Uniji, bi morale vse institucije, za katere bi veljal okvir temeljnega pregleda trgovalne knjige v Uniji, začeti poročati o izračunih na podlagi spremenjenega standardiziranega pristopa. Da bi bili izračuni za obveznosti glede poročanja povsem operativni v skladu z mednarodnim razvojem, bi bilo zato treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje akta v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Komisija bi morala ta delegirani akt sprejeti do 31. decembra 2019. Institucije bi morale o tem izračunu začeti poročati najpozneje eno leto po sprejetju tega delegiranega akta. Poleg tega bi morale institucije, ki jim je odobrena uporaba spremenjenega pristopa notranjih modelov v okviru temeljnega pregleda trgovalne knjige za namene poročanja, poročati tudi o izračunu na podlagi pristopa notranjih modelov tri leta po njegovi celoviti uvedbi.

| (41) | Uvajanje zahtev glede poročanja v zvezi s pristopi temeljnega pregleda trgovalne knjige bi bilo treba šteti za prvi korak v smeri celovitega izvajanja okvira temeljnega pregleda trgovalne knjige v Uniji. Komisija bi morala, kjer je ustrezno, ob upoštevanju končnih sprememb okvira temeljnega pregleda trgovalne knjige, ki jih je naredil BCBS, rezultatov učinka teh sprememb na institucije v Uniji in pristopov temeljnega pregleda trgovalne knjige, ki so že določeni v tej uredbi za zahteve glede poročanja, Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. junija 2020 predložiti zakonodajni predlog v zvezi s tem, kako bi bilo treba v Uniji izvajati okvir temeljnega pregleda trgovalne knjige, da bi se vzpostavile kapitalske zahteve za tržno tveganje. |
| --- | --- |

(41)

Uvajanje zahtev glede poročanja v zvezi s pristopi temeljnega pregleda trgovalne knjige bi bilo treba šteti za prvi korak v smeri celovitega izvajanja okvira temeljnega pregleda trgovalne knjige v Uniji. Komisija bi morala, kjer je ustrezno, ob upoštevanju končnih sprememb okvira temeljnega pregleda trgovalne knjige, ki jih je naredil BCBS, rezultatov učinka teh sprememb na institucije v Uniji in pristopov temeljnega pregleda trgovalne knjige, ki so že določeni v tej uredbi za zahteve glede poročanja, Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. junija 2020 predložiti zakonodajni predlog v zvezi s tem, kako bi bilo treba v Uniji izvajati okvir temeljnega pregleda trgovalne knjige, da bi se vzpostavile kapitalske zahteve za tržno tveganje.

| (42) | Sorazmerna obravnava tržnega tveganja bi morala veljati tudi za institucije z omejenimi dejavnostmi iz trgovalne knjige, kar bi več institucijam z majhnim obsegom dejavnosti iz trgovalne knjige omogočilo uporabo okvira kreditnega tveganja za pozicije iz bančne knjige, kot določa revidirana različica odstopanja za majhen obseg postavk trgovalne knjige. Pri tem, ko Komisija ponovno ocenjuje, kako bi morale institucije s srednjim obsegom postavk trgovalne knjige izračunavati kapitalske zahteve za tržna tveganja, bi bilo treba upoštevati tudi načelo sorazmernosti. Zlasti umerjanje kapitalskih zahtev za tržno tveganje za navedene institucije s srednjim obsegom postavk trgovalne knjige bi bilo treba pregledati ob upoštevanju mednarodnega razvoja. Do takrat bi bilo treba institucije s srednjim obsegom postavk trgovalne knjige, pa tudi institucije z majhnim obsegom postavk trgovalne knjige izvzeti iz zahtev glede poročanja na podlagi temeljnega pregleda trgovalne knjige. |
| --- | --- |

(42)

Sorazmerna obravnava tržnega tveganja bi morala veljati tudi za institucije z omejenimi dejavnostmi iz trgovalne knjige, kar bi več institucijam z majhnim obsegom dejavnosti iz trgovalne knjige omogočilo uporabo okvira kreditnega tveganja za pozicije iz bančne knjige, kot določa revidirana različica odstopanja za majhen obseg postavk trgovalne knjige. Pri tem, ko Komisija ponovno ocenjuje, kako bi morale institucije s srednjim obsegom postavk trgovalne knjige izračunavati kapitalske zahteve za tržna tveganja, bi bilo treba upoštevati tudi načelo sorazmernosti. Zlasti umerjanje kapitalskih zahtev za tržno tveganje za navedene institucije s srednjim obsegom postavk trgovalne knjige bi bilo treba pregledati ob upoštevanju mednarodnega razvoja. Do takrat bi bilo treba institucije s srednjim obsegom postavk trgovalne knjige, pa tudi institucije z majhnim obsegom postavk trgovalne knjige izvzeti iz zahtev glede poročanja na podlagi temeljnega pregleda trgovalne knjige.

| (43) | Okvir za velike izpostavljenosti bi bilo treba okrepiti, da se izboljšata sposobnost institucij za pokrivanje izgub in skladnost z mednarodnimi standardi. V ta namen bi bilo treba kapital višje kakovosti uporabiti kot kapitalsko osnovo za izračun omejitve velikih izpostavljenosti, izpostavljenosti iz naslova kreditnih izvedenih finančnih instrumentov pa bi bilo treba izračunati v skladu s standardiziranim pristopom za kreditno tveganje nasprotne stranke. Poleg tega bi bilo treba zmanjšati omejitev za izpostavljenosti, ki jih GSPI lahko imajo do drugih GSPI, da bi se zmanjšala sistemska tveganja zaradi medsebojnih povezav med velikimi institucijami ter učinek, ki ga lahko ima neplačilo nasprotne stranke GSPI na finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(43)

Okvir za velike izpostavljenosti bi bilo treba okrepiti, da se izboljšata sposobnost institucij za pokrivanje izgub in skladnost z mednarodnimi standardi. V ta namen bi bilo treba kapital višje kakovosti uporabiti kot kapitalsko osnovo za izračun omejitve velikih izpostavljenosti, izpostavljenosti iz naslova kreditnih izvedenih finančnih instrumentov pa bi bilo treba izračunati v skladu s standardiziranim pristopom za kreditno tveganje nasprotne stranke. Poleg tega bi bilo treba zmanjšati omejitev za izpostavljenosti, ki jih GSPI lahko imajo do drugih GSPI, da bi se zmanjšala sistemska tveganja zaradi medsebojnih povezav med velikimi institucijami ter učinek, ki ga lahko ima neplačilo nasprotne stranke GSPI na finančno stabilnost.

| (44) | Medtem ko količnik likvidnostnega kritja zagotavlja, da bodo institucije kratkoročno sposobne vzdržati izjemno stresne dogodke, pa ne zagotavlja, da bodo te institucije dolgoročno imele stabilno strukturo financiranja. Zato je jasno, da bi bilo treba oblikovati natančno zavezujočo zahtevo po stabilnem financiranju na ravni Unije, ki bi vedno morala biti izpolnjena, da bi preprečili prekomerne neusklajenosti zapadlosti med sredstvi in obveznostmi ter prekomerno zanašanje na kratkoročno grosistično financiranje. |
| --- | --- |

(44)

Medtem ko količnik likvidnostnega kritja zagotavlja, da bodo institucije kratkoročno sposobne vzdržati izjemno stresne dogodke, pa ne zagotavlja, da bodo te institucije dolgoročno imele stabilno strukturo financiranja. Zato je jasno, da bi bilo treba oblikovati natančno zavezujočo zahtevo po stabilnem financiranju na ravni Unije, ki bi vedno morala biti izpolnjena, da bi preprečili prekomerne neusklajenosti zapadlosti med sredstvi in obveznostmi ter prekomerno zanašanje na kratkoročno grosistično financiranje.

| (45) | V skladu s standardom BCBS o stabilnem financiranju bi bilo zato treba sprejeti pravila za opredelitev zahteve po stabilnem financiranju kot količnika med zneskom razpoložljivega stabilnega financiranja institucije in zneskom njenega potrebnega stabilnega financiranja v obdobju enega leta. To zavezujočo zahtevo bi bilo treba označiti kot zahtevo glede količnika neto stabilnega financiranja. Znesek razpoložljivega stabilnega financiranja bi bilo treba izračunati tako, da se obveznosti in kapital institucije pomnožijo z ustreznimi faktorji, ki odražajo njihovo stopnjo zanesljivosti v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja. Znesek potrebnega stabilnega financiranja bi bilo treba izračunati tako, da se obveznosti in zunajbilančne izpostavljenosti institucije pomnožijo z ustreznimi faktorji, ki odražajo njihove likvidnostne značilnosti ter preostale zapadlosti v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s standardom BCBS o stabilnem financiranju bi bilo zato treba sprejeti pravila za opredelitev zahteve po stabilnem financiranju kot količnika med zneskom razpoložljivega stabilnega financiranja institucije in zneskom njenega potrebnega stabilnega financiranja v obdobju enega leta. To zavezujočo zahtevo bi bilo treba označiti kot zahtevo glede količnika neto stabilnega financiranja. Znesek razpoložljivega stabilnega financiranja bi bilo treba izračunati tako, da se obveznosti in kapital institucije pomnožijo z ustreznimi faktorji, ki odražajo njihovo stopnjo zanesljivosti v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja. Znesek potrebnega stabilnega financiranja bi bilo treba izračunati tako, da se obveznosti in zunajbilančne izpostavljenosti institucije pomnožijo z ustreznimi faktorji, ki odražajo njihove likvidnostne značilnosti ter preostale zapadlosti v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja.

| (46) | Količnik neto stabilnega financiranja bi bilo treba izraziti kot odstotek in določiti minimalno raven 100 %, ki kaže, da ima institucija zadostno stabilno financiranje, da izpolni svoje potrebe po financiranju v enoletnem obdobju v običajnih in stresnih pogojih. Če bi količnik neto stabilnega financiranja padel pod raven 100 %, bi institucija morala izpolnjevati posebne zahteve iz Uredbe (EU) št. 575/2013 za hitro ponovno vzpostavitev njegove minimalne ravni. Uporaba nadzorniških ukrepov v primerih neskladnosti z zahtevo glede količnika neto stabilnega financiranja ne bi smela biti samodejna. Pristojni organi bi morali namesto tega oceniti razloge za neskladnost z zahtevo glede količnika neto stabilnega financiranja, preden bi določili morebitne nadzorniške ukrepe. |
| --- | --- |

(46)

Količnik neto stabilnega financiranja bi bilo treba izraziti kot odstotek in določiti minimalno raven 100 %, ki kaže, da ima institucija zadostno stabilno financiranje, da izpolni svoje potrebe po financiranju v enoletnem obdobju v običajnih in stresnih pogojih. Če bi količnik neto stabilnega financiranja padel pod raven 100 %, bi institucija morala izpolnjevati posebne zahteve iz Uredbe (EU) št. 575/2013 za hitro ponovno vzpostavitev njegove minimalne ravni. Uporaba nadzorniških ukrepov v primerih neskladnosti z zahtevo glede količnika neto stabilnega financiranja ne bi smela biti samodejna. Pristojni organi bi morali namesto tega oceniti razloge za neskladnost z zahtevo glede količnika neto stabilnega financiranja, preden bi določili morebitne nadzorniške ukrepe.

| (47) | V skladu s priporočili EBA iz njegovega poročila z dne 15. decembra 2015 o zahtevah glede neto stabilnega financiranja na podlagi člena 510 Uredbe (EU) št. 575/2013 bi bilo treba pravila za izračun količnika neto stabilnega financiranja natančno uskladiti s standardi BCBS, vključno z razvojem navedenih standardov v zvezi z obravnavo poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti. Vendar potreba po upoštevanju nekaterih evropskih posebnosti za zagotovitev, da zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja ne ovira financiranja evropskega realnega gospodarstva, upravičuje nekatere prilagoditve količnika neto stabilnega financiranja, ki ga je določil BCBS za opredelitev zahteve glede evropskega količnika neto stabilnega financiranja. Te prilagoditve zaradi evropskega konteksta priporoča EBA in so povezane predvsem s posebno obravnavo: pretočnih modelov na splošno in zlasti izdaj kritih obveznic; dejavnosti za financiranje trgovine; centraliziranih reguliranih prihrankov; zajamčenih stanovanjskih kreditov; kreditnih zadrug; CNS in centralnih depotnih družb, ki ne izvedejo nobene bistvene spremembe zapadlosti. Te predlagane posebne obravnave na široko odražajo ugodnejšo obravnavo, ki je za te dejavnosti odobrena v evropskem količniku likvidnostnega kritja v primerjavi s količnikom likvidnostnega kritja, ki ga je določil BCBS. Ker količnik neto stabilnega financiranja dopolnjuje količnik likvidnostnega kritja, bi morala biti opredelitev in umerjanje obeh količnikov skladna. To še zlasti velja za faktorje potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo za količnik likvidnostnega kritja visokokakovostnih likvidnih sredstev za izračun količnika neto stabilnega financiranja, ki bi moral odražati opredelitve in odbitke evropskega količnika likvidnostnega kritja, ne glede na skladnost s splošnimi in operativnimi zahtevami, določenimi za izračun količnika likvidnostnega kritja, ki v enoletnem obdobju izračuna količnika neto stabilnega financiranja niso ustrezne. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s priporočili EBA iz njegovega poročila z dne 15. decembra 2015 o zahtevah glede neto stabilnega financiranja na podlagi člena 510 Uredbe (EU) št. 575/2013 bi bilo treba pravila za izračun količnika neto stabilnega financiranja natančno uskladiti s standardi BCBS, vključno z razvojem navedenih standardov v zvezi z obravnavo poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti. Vendar potreba po upoštevanju nekaterih evropskih posebnosti za zagotovitev, da zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja ne ovira financiranja evropskega realnega gospodarstva, upravičuje nekatere prilagoditve količnika neto stabilnega financiranja, ki ga je določil BCBS za opredelitev zahteve glede evropskega količnika neto stabilnega financiranja. Te prilagoditve zaradi evropskega konteksta priporoča EBA in so povezane predvsem s posebno obravnavo: pretočnih modelov na splošno in zlasti izdaj kritih obveznic; dejavnosti za financiranje trgovine; centraliziranih reguliranih prihrankov; zajamčenih stanovanjskih kreditov; kreditnih zadrug; CNS in centralnih depotnih družb, ki ne izvedejo nobene bistvene spremembe zapadlosti. Te predlagane posebne obravnave na široko odražajo ugodnejšo obravnavo, ki je za te dejavnosti odobrena v evropskem količniku likvidnostnega kritja v primerjavi s količnikom likvidnostnega kritja, ki ga je določil BCBS. Ker količnik neto stabilnega financiranja dopolnjuje količnik likvidnostnega kritja, bi morala biti opredelitev in umerjanje obeh količnikov skladna. To še zlasti velja za faktorje potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo za količnik likvidnostnega kritja visokokakovostnih likvidnih sredstev za izračun količnika neto stabilnega financiranja, ki bi moral odražati opredelitve in odbitke evropskega količnika likvidnostnega kritja, ne glede na skladnost s splošnimi in operativnimi zahtevami, določenimi za izračun količnika likvidnostnega kritja, ki v enoletnem obdobju izračuna količnika neto stabilnega financiranja niso ustrezne.

| (48) | Poleg evropskih posebnosti bi obravnava poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti v količniku neto stabilnega financiranja, ki ga je določil BCBS, lahko pomembno vplivala na dejavnosti institucij v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti in posledično na evropske finančne trge ter dostop do nekaterih postopkov za končne uporabnike. Uvedba količnika neto stabilnega financiranja, ki ga je določil BCBS, bi lahko brez obsežnih kvantitativnih ocen učinka in javnega posvetovanja neupravičeno in nesorazmerno vplivala na posle z izvedenimi finančnimi instrumenti ter nekatere medsebojno povezane posle, vključno s klirinškimi dejavnostmi. Dodatna zahteva po posedovanju stabilnega financiranja v višini od 5 % do 20 % glede na bruto izvedene finančne obveznosti na splošno velja kot grobo merilo, ki zajema dodatna tveganja financiranja, povezana z morebitnim povečanjem izvedenih finančnih obveznosti v obdobju enega leta, in je trenutno v postopku pregleda na ravni BCBS. To zahtevo, uvedeno v začetni višini 5 % v skladu z diskrecijsko pravico, ki jo BCBS prepušča jurisdikcijam, da znižajo faktor potrebnega stabilnega financiranja na bruto izvedene finančne obveznosti, bi bilo mogoče nato spremeniti, da bi se upošteval razvoj na ravni BCBS in preprečile morebitne nepredvidene posledice, da na primer ne bi ogrozili dobrega delovanja evropskih finančnih trgov ter institucijam in končnim uporabnikom, vključno s podjetji, zagotovili orodja za varovanje pred tveganjem, da bi zagotovili njihovo financiranje kot cilj unije kapitalskih trgov. |
| --- | --- |

(48)

Poleg evropskih posebnosti bi obravnava poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti v količniku neto stabilnega financiranja, ki ga je določil BCBS, lahko pomembno vplivala na dejavnosti institucij v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti in posledično na evropske finančne trge ter dostop do nekaterih postopkov za končne uporabnike. Uvedba količnika neto stabilnega financiranja, ki ga je določil BCBS, bi lahko brez obsežnih kvantitativnih ocen učinka in javnega posvetovanja neupravičeno in nesorazmerno vplivala na posle z izvedenimi finančnimi instrumenti ter nekatere medsebojno povezane posle, vključno s klirinškimi dejavnostmi. Dodatna zahteva po posedovanju stabilnega financiranja v višini od 5 % do 20 % glede na bruto izvedene finančne obveznosti na splošno velja kot grobo merilo, ki zajema dodatna tveganja financiranja, povezana z morebitnim povečanjem izvedenih finančnih obveznosti v obdobju enega leta, in je trenutno v postopku pregleda na ravni BCBS. To zahtevo, uvedeno v začetni višini 5 % v skladu z diskrecijsko pravico, ki jo BCBS prepušča jurisdikcijam, da znižajo faktor potrebnega stabilnega financiranja na bruto izvedene finančne obveznosti, bi bilo mogoče nato spremeniti, da bi se upošteval razvoj na ravni BCBS in preprečile morebitne nepredvidene posledice, da na primer ne bi ogrozili dobrega delovanja evropskih finančnih trgov ter institucijam in končnim uporabnikom, vključno s podjetji, zagotovili orodja za varovanje pred tveganjem, da bi zagotovili njihovo financiranje kot cilj unije kapitalskih trgov.

| (49) | BCBS asimetrično obravnava kratkoročno financiranje, kot so pogodbe o začasni prodaji (nepriznano stabilno financiranje), in kratkoročno posojanje, kot so posli začasnega odkupa (potrebnega nekaj stabilnega financiranja – 10 %, če so zavarovani z visokokakovostnimi likvidnimi sredstvi stopnje 1, kot so opredeljena v količniku likvidnostnega kritja, in 15 % za druge posle), s finančnimi strankami, zaradi odvračanja obsežnih povezav prek kratkoročnega financiranja med finančnimi strankami, saj so take povezave vir medsebojne povezanosti in v primeru propada otežujejo reševanje posamezne institucije brez tveganja širjenja negativnih učinkov na preostanek finančnega sistema. Vendar je umerjanje asimetričnosti konservativno in lahko vpliva na likvidnost vrednostnih papirjev, ki se običajno uporabljajo kot zavarovanje s premoženjem v kratkoročnih poslih, zlasti državnih obveznic, saj bodo institucije verjetno zmanjšale obseg svojega poslovanja na trgih začasne prodaje. Prav tako bi lahko ogrozilo dejavnosti vzdrževanja trga, ker trgi začasne prodaje olajšujejo upravljanje potrebnega popisa, kar nasprotuje ciljem unije kapitalskih trgov. Da bi imele institucije dovolj časa, da se postopoma prilagodijo temu konservativnemu umerjanju, bi bilo treba uvesti prehodno obdobje, v katerem bi bili faktorji potrebnega stabilnega financiranja začasno zmanjšani. Obseg začasnega zmanjšanja faktorjev potrebnega stabilnega financiranja bi moral biti odvisen od vrste poslov in vrste zavarovanja s premoženjem, uporabljenega pri teh poslih. |
| --- | --- |

(49)

BCBS asimetrično obravnava kratkoročno financiranje, kot so pogodbe o začasni prodaji (nepriznano stabilno financiranje), in kratkoročno posojanje, kot so posli začasnega odkupa (potrebnega nekaj stabilnega financiranja – 10 %, če so zavarovani z visokokakovostnimi likvidnimi sredstvi stopnje 1, kot so opredeljena v količniku likvidnostnega kritja, in 15 % za druge posle), s finančnimi strankami, zaradi odvračanja obsežnih povezav prek kratkoročnega financiranja med finančnimi strankami, saj so take povezave vir medsebojne povezanosti in v primeru propada otežujejo reševanje posamezne institucije brez tveganja širjenja negativnih učinkov na preostanek finančnega sistema. Vendar je umerjanje asimetričnosti konservativno in lahko vpliva na likvidnost vrednostnih papirjev, ki se običajno uporabljajo kot zavarovanje s premoženjem v kratkoročnih poslih, zlasti državnih obveznic, saj bodo institucije verjetno zmanjšale obseg svojega poslovanja na trgih začasne prodaje. Prav tako bi lahko ogrozilo dejavnosti vzdrževanja trga, ker trgi začasne prodaje olajšujejo upravljanje potrebnega popisa, kar nasprotuje ciljem unije kapitalskih trgov. Da bi imele institucije dovolj časa, da se postopoma prilagodijo temu konservativnemu umerjanju, bi bilo treba uvesti prehodno obdobje, v katerem bi bili faktorji potrebnega stabilnega financiranja začasno zmanjšani. Obseg začasnega zmanjšanja faktorjev potrebnega stabilnega financiranja bi moral biti odvisen od vrste poslov in vrste zavarovanja s premoženjem, uporabljenega pri teh poslih.

| (50) | Poleg začasnega ponovnega umerjanja faktorja potrebnega stabilnega financiranja BCBS, ki se uporablja za kratkoročne posle začasnega odkupa s finančnimi strankami, zavarovane z državnimi obveznicami, se je pokazalo, da so potrebne nekatere druge prilagoditve, s čimer bi zagotovili, da uvedba zahteve glede količnika neto stabilnega financiranja ne bi ogrozila likvidnosti trgov državnih obveznic. Faktor potrebnega stabilnega financiranja BCBS v višini 5 %, ki se uporablja za visokokakovostna likvidna sredstva stopnje 1, vključno z državnimi obveznicami, pomeni, da bi morale institucije imeti na razpolago dolgoročno nezavarovano financiranje v takšnem deležu ne glede na čas, v katerem naj bi posedovale takšne državne obveznice. To bi lahko potencialno dodatno spodbudilo institucije, da položijo denar v centralnih bankah, namesto da bi delovale kot primarni trgovci in zagotavljale likvidnost na trgih državnih obveznic. Poleg tega ni skladen s količnikom likvidnostnega tveganja, ki priznava polno likvidnost teh sredstev celo v času izjemnega likvidnostnega stresa (odbitek v višini 0 %). Faktor potrebnega stabilnega financiranja visokokakovostnih likvidnih sredstev stopnje 1, kot je opredeljen v evropskem količniku likvidnostnega kritja, razen izjemno visokokakovostnih kritih obveznic, bi bilo zato treba zmanjšati s 5 % na 0 %. |
| --- | --- |

(50)

Poleg začasnega ponovnega umerjanja faktorja potrebnega stabilnega financiranja BCBS, ki se uporablja za kratkoročne posle začasnega odkupa s finančnimi strankami, zavarovane z državnimi obveznicami, se je pokazalo, da so potrebne nekatere druge prilagoditve, s čimer bi zagotovili, da uvedba zahteve glede količnika neto stabilnega financiranja ne bi ogrozila likvidnosti trgov državnih obveznic. Faktor potrebnega stabilnega financiranja BCBS v višini 5 %, ki se uporablja za visokokakovostna likvidna sredstva stopnje 1, vključno z državnimi obveznicami, pomeni, da bi morale institucije imeti na razpolago dolgoročno nezavarovano financiranje v takšnem deležu ne glede na čas, v katerem naj bi posedovale takšne državne obveznice. To bi lahko potencialno dodatno spodbudilo institucije, da položijo denar v centralnih bankah, namesto da bi delovale kot primarni trgovci in zagotavljale likvidnost na trgih državnih obveznic. Poleg tega ni skladen s količnikom likvidnostnega tveganja, ki priznava polno likvidnost teh sredstev celo v času izjemnega likvidnostnega stresa (odbitek v višini 0 %). Faktor potrebnega stabilnega financiranja visokokakovostnih likvidnih sredstev stopnje 1, kot je opredeljen v evropskem količniku likvidnostnega kritja, razen izjemno visokokakovostnih kritih obveznic, bi bilo zato treba zmanjšati s 5 % na 0 %.

| (51) | Poleg tega bi bilo treba vsa visokokakovostna likvidna sredstva stopnje 1, kot so opredeljena v evropskem količniku likvidnostnega kritja, razen izjemno visokokakovostnih kritih obveznic, prejeta kot gibljivo kritje v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih, pobotati s sredstvi iz izvedenih finančnih instrumentov, količnik likvidnostnega kritja, ki ga je določil BCBS, pa za pobot sredstev iz izvedenih finančnih instrumentov sprejema samo denar, ki izpolnjuje pogoje okvira za finančni vzvod. To širše priznavanje sredstev, prejetih kot gibljiva kritja, bo prispevalo k likvidnosti trgov državnih obveznic, preprečilo kaznovanje končnih uporabnikov, ki posedujejo velike zneske državnih obveznic, vendar malo denarja (kot pokojninski skladi), ter preprečilo ustvarjanje dodatnih napetosti pri povpraševanju po denarju na trgih začasne prodaje. |
| --- | --- |

(51)

Poleg tega bi bilo treba vsa visokokakovostna likvidna sredstva stopnje 1, kot so opredeljena v evropskem količniku likvidnostnega kritja, razen izjemno visokokakovostnih kritih obveznic, prejeta kot gibljivo kritje v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih, pobotati s sredstvi iz izvedenih finančnih instrumentov, količnik likvidnostnega kritja, ki ga je določil BCBS, pa za pobot sredstev iz izvedenih finančnih instrumentov sprejema samo denar, ki izpolnjuje pogoje okvira za finančni vzvod. To širše priznavanje sredstev, prejetih kot gibljiva kritja, bo prispevalo k likvidnosti trgov državnih obveznic, preprečilo kaznovanje končnih uporabnikov, ki posedujejo velike zneske državnih obveznic, vendar malo denarja (kot pokojninski skladi), ter preprečilo ustvarjanje dodatnih napetosti pri povpraševanju po denarju na trgih začasne prodaje.

| (52) | Zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja bi se moral uporabljati za institucije na posamični in konsolidirani podlagi, razen če pristojni organi opustijo uporabo zahteve glede količnika na posamični podlagi. Če uporaba zahteve glede količnika neto stabilnega financiranja na posamični podlagi ni bila opuščena, bi morali posli med institucijama, ki pripadata isti skupini ali isti institucionalni shemi za zaščito vlog, načeloma prejeti simetrične faktorje razpoložljivega in potrebnega stabilnega financiranja, da se prepreči izguba financiranja na notranjem trgu in da se ne ovira učinkovito upravljanje likvidnosti v evropskih skupinah, v katerih se likvidnost upravlja centralizirano. Takšna ugodnejša simetrična obravnava bi morala biti odobrena samo za posle znotraj skupine, kadar so vzpostavljeni vsi potrebni zaščitni ukrepi, in sicer na podlagi dodatnih meril za čezmejne posle in samo s predhodno odobritvijo vključenih pristojnih organov, saj ni mogoče domnevati, da bodo institucije, ki imajo težave z izpolnjevanjem svojih plačilnih obveznosti, vedno prejele finančno podporo od drugih podjetij, ki pripadajo isti skupini ali isti institucionalni shemi za zaščito vlog. |
| --- | --- |

(52)

Zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja bi se moral uporabljati za institucije na posamični in konsolidirani podlagi, razen če pristojni organi opustijo uporabo zahteve glede količnika na posamični podlagi. Če uporaba zahteve glede količnika neto stabilnega financiranja na posamični podlagi ni bila opuščena, bi morali posli med institucijama, ki pripadata isti skupini ali isti institucionalni shemi za zaščito vlog, načeloma prejeti simetrične faktorje razpoložljivega in potrebnega stabilnega financiranja, da se prepreči izguba financiranja na notranjem trgu in da se ne ovira učinkovito upravljanje likvidnosti v evropskih skupinah, v katerih se likvidnost upravlja centralizirano. Takšna ugodnejša simetrična obravnava bi morala biti odobrena samo za posle znotraj skupine, kadar so vzpostavljeni vsi potrebni zaščitni ukrepi, in sicer na podlagi dodatnih meril za čezmejne posle in samo s predhodno odobritvijo vključenih pristojnih organov, saj ni mogoče domnevati, da bodo institucije, ki imajo težave z izpolnjevanjem svojih plačilnih obveznosti, vedno prejele finančno podporo od drugih podjetij, ki pripadajo isti skupini ali isti institucionalni shemi za zaščito vlog.

| (53) | Majhnim in nekompleksnim institucijam bi bilo treba omogočiti uporabo poenostavljene različice zahteve glede količnika neto stabilnega financiranja. Poenostavljena, manj razdrobljena, različica količnika neto stabilnega financiranja bi pomenila zbiranje omejenega števila podatkovnih točk, kar bi zmanjšalo kompleksnost izračuna za te institucije v skladu z načelom sorazmernosti, hkrati pa zagotovilo, da te institucije na podlagi umerjanja, ki bi moralo biti vsaj tako konservativno kot umerjanje pri zahtevi glede popolnega količnika neto stabilnega financiranja, še vedno ohranijo zadosten faktor stabilnega financiranja. Pristojni organ pa bi morali imeti možnost, da od majhnih in nekompleksnih institucij zahtevajo, da namesto poenostavljene različice uporabljajo zahtevo glede popolnega količnika neto stabilnega financiranja. |
| --- | --- |

(53)

Majhnim in nekompleksnim institucijam bi bilo treba omogočiti uporabo poenostavljene različice zahteve glede količnika neto stabilnega financiranja. Poenostavljena, manj razdrobljena, različica količnika neto stabilnega financiranja bi pomenila zbiranje omejenega števila podatkovnih točk, kar bi zmanjšalo kompleksnost izračuna za te institucije v skladu z načelom sorazmernosti, hkrati pa zagotovilo, da te institucije na podlagi umerjanja, ki bi moralo biti vsaj tako konservativno kot umerjanje pri zahtevi glede popolnega količnika neto stabilnega financiranja, še vedno ohranijo zadosten faktor stabilnega financiranja. Pristojni organ pa bi morali imeti možnost, da od majhnih in nekompleksnih institucij zahtevajo, da namesto poenostavljene različice uporabljajo zahtevo glede popolnega količnika neto stabilnega financiranja.

| (54) | Pri konsolidaciji podrejenih družb v tretjih državah bi bilo treba ustrezno upoštevati zahteve glede stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v zadevnih državah. V skladu s tem pravila za konsolidacijo v Uniji ne bi smela uvajati ugodnejše obravnave za razpoložljivo in potrebno stabilno financiranje v podrejenih družbah tretjih držav, kot je obravnava, ki je na voljo v skladu z nacionalnim pravom zadevnih tretjih držav. |
| --- | --- |

(54)

Pri konsolidaciji podrejenih družb v tretjih državah bi bilo treba ustrezno upoštevati zahteve glede stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v zadevnih državah. V skladu s tem pravila za konsolidacijo v Uniji ne bi smela uvajati ugodnejše obravnave za razpoložljivo in potrebno stabilno financiranje v podrejenih družbah tretjih držav, kot je obravnava, ki je na voljo v skladu z nacionalnim pravom zadevnih tretjih držav.

| (55) | Od institucij bi se moralo zahtevati, da svojim pristojnim organom poročajo v valuti poročanja zavezujočega podrobnega količnika neto stabilnega financiranja za vse postavke in ločeno za postavke, denominirane v vsaki pomembni valuti, da se zagotovi ustrezno spremljanje morebitnih valutnih neusklajenosti. Zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja institucijam ne bi smela postavljati dvojnih zahtev glede poročanja ali zahtev glede poročanja, ki niso skladne z veljavnimi pravili, institucije pa bi morale imeti dovolj časa, da se pripravijo na začetek veljavnosti novih zahtev glede poročanja. |
| --- | --- |

(55)

Od institucij bi se moralo zahtevati, da svojim pristojnim organom poročajo v valuti poročanja zavezujočega podrobnega količnika neto stabilnega financiranja za vse postavke in ločeno za postavke, denominirane v vsaki pomembni valuti, da se zagotovi ustrezno spremljanje morebitnih valutnih neusklajenosti. Zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja institucijam ne bi smela postavljati dvojnih zahtev glede poročanja ali zahtev glede poročanja, ki niso skladne z veljavnimi pravili, institucije pa bi morale imeti dovolj časa, da se pripravijo na začetek veljavnosti novih zahtev glede poročanja.

| (56) | Ker je zagotavljanje smiselnih in primerljivih informacij o skupnih ključnih metrikah tveganj institucij za trg temeljno načelo stabilnega bančnega sistema, je bistveno čim bolj zmanjšati asimetričnost informacij ter olajšati primerljivost profilov tveganosti kreditnih institucij znotraj jurisdikcij in med njimi. BCBS je januarja 2015 objavil revidirane standarde za razkritja tretjega stebra, da bi okrepil primerljivost, kakovost in doslednost regulativnih razkritij institucij za trg. Zato je ustrezno spremeniti obstoječe zahteve po razkritju, da se uvedejo navedeni novi mednarodni standardi. |
| --- | --- |

(56)

Ker je zagotavljanje smiselnih in primerljivih informacij o skupnih ključnih metrikah tveganj institucij za trg temeljno načelo stabilnega bančnega sistema, je bistveno čim bolj zmanjšati asimetričnost informacij ter olajšati primerljivost profilov tveganosti kreditnih institucij znotraj jurisdikcij in med njimi. BCBS je januarja 2015 objavil revidirane standarde za razkritja tretjega stebra, da bi okrepil primerljivost, kakovost in doslednost regulativnih razkritij institucij za trg. Zato je ustrezno spremeniti obstoječe zahteve po razkritju, da se uvedejo navedeni novi mednarodni standardi.

| (57) | Sodelujoči pri pozivu Komisije k predložitvi dokazov glede regulativnega okvira EU za finančne storitve so trenutne zahteve po razkritju ocenili kot nesorazmerne in obremenjujoče za manjše institucije. Brez poseganja v boljšo uskladitev razkritij z mednarodnimi standardi bi bilo treba od majhnih in nekompleksnih institucij zahtevati, da predložijo manj pogosta in podrobna razkritja kot večje institucije, s čimer bi se zmanjšalo njihovo upravno breme. |
| --- | --- |

(57)

Sodelujoči pri pozivu Komisije k predložitvi dokazov glede regulativnega okvira EU za finančne storitve so trenutne zahteve po razkritju ocenili kot nesorazmerne in obremenjujoče za manjše institucije. Brez poseganja v boljšo uskladitev razkritij z mednarodnimi standardi bi bilo treba od majhnih in nekompleksnih institucij zahtevati, da predložijo manj pogosta in podrobna razkritja kot večje institucije, s čimer bi se zmanjšalo njihovo upravno breme.

| (58) | Pojasniti bi bilo treba tudi nekatera vprašanja v zvezi z razkritji o prejemkih. Zahteve po razkritju prejemkov, kot so opredeljene v tej uredbi, bi morale biti združljive s cilji pravil o prejemkih za kategorije zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, zlasti da se vzpostavi in ohrani politika in praksa prejemkov, ki je v skladu z učinkovitim upravljanjem tveganj. Poleg tega bi bilo treba od institucij, ki koristijo odstopanje od nekaterih pravil o prejemkih, zahtevati, da razkrijejo informacije o takšnem odstopanju. |
| --- | --- |

(58)

Pojasniti bi bilo treba tudi nekatera vprašanja v zvezi z razkritji o prejemkih. Zahteve po razkritju prejemkov, kot so opredeljene v tej uredbi, bi morale biti združljive s cilji pravil o prejemkih za kategorije zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, zlasti da se vzpostavi in ohrani politika in praksa prejemkov, ki je v skladu z učinkovitim upravljanjem tveganj. Poleg tega bi bilo treba od institucij, ki koristijo odstopanje od nekaterih pravil o prejemkih, zahtevati, da razkrijejo informacije o takšnem odstopanju.

| (59) | Mala in srednja podjetja (MSP) so eden od stebrov gospodarstva Unije, saj so ključna za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest. Glede na to, da predstavljajo MSP manjše sistemsko tveganje kot večja podjetja, bi morale biti kapitalske zahteve za izpostavljenosti do MSP nižje kot tiste za velika podjetja, da se zagotovi optimalno bančno financiranje MSP. Trenutno za izpostavljenosti do MSP do višine 1,5 milijona EUR velja 23,81 % zmanjšanje zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti. Ker prag 1,5 milijona EUR za izpostavljenosti do MSP ne kaže spremembe tveganosti MSP, bi bilo treba zmanjšanje kapitalskih zahtev razširiti na izpostavljenosti do MSP do višine 2,5 milijona EUR in za del izpostavljenosti do MSP, ki presega 2,5 milijona EUR, bi moralo veljati 15 % zmanjšanje kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

(59)

Mala in srednja podjetja (MSP) so eden od stebrov gospodarstva Unije, saj so ključna za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest. Glede na to, da predstavljajo MSP manjše sistemsko tveganje kot večja podjetja, bi morale biti kapitalske zahteve za izpostavljenosti do MSP nižje kot tiste za velika podjetja, da se zagotovi optimalno bančno financiranje MSP. Trenutno za izpostavljenosti do MSP do višine 1,5 milijona EUR velja 23,81 % zmanjšanje zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti. Ker prag 1,5 milijona EUR za izpostavljenosti do MSP ne kaže spremembe tveganosti MSP, bi bilo treba zmanjšanje kapitalskih zahtev razširiti na izpostavljenosti do MSP do višine 2,5 milijona EUR in za del izpostavljenosti do MSP, ki presega 2,5 milijona EUR, bi moralo veljati 15 % zmanjšanje kapitalskih zahtev.

| (60) | Naložbe v infrastrukturo so ključne za krepitev konkurenčnosti Evrope in spodbujanje ustvarjanja delovnih mest. Okrevanje in prihodnja rast gospodarstva Unije je v veliki meri odvisna od razpoložljivosti kapitala za strateške naložbe, ki so evropskega pomena, v infrastrukturo, predvsem v širokopasovna in energetska omrežja ter v prometno infrastrukturo, vključno v infrastrukturo za elektromobilnost, zlasti v industrijskih centrih; v izobraževanje, raziskave in inovacije ter v energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost. Cilj naložbenega načrta za Evropo je spodbujanje dodatnega financiranja ekonomsko upravičenih infrastrukturnih projektov, med drugim z mobilizacijo dodatnih zasebnih virov financiranja. Za veliko potencialnih vlagateljev je glavni pomislek domnevno pomanjkanje ekonomsko upravičenih projektov ter omejena sposobnost ustreznega ovrednotenja tveganja zaradi njihove kompleksne narave. |
| --- | --- |

(60)

Naložbe v infrastrukturo so ključne za krepitev konkurenčnosti Evrope in spodbujanje ustvarjanja delovnih mest. Okrevanje in prihodnja rast gospodarstva Unije je v veliki meri odvisna od razpoložljivosti kapitala za strateške naložbe, ki so evropskega pomena, v infrastrukturo, predvsem v širokopasovna in energetska omrežja ter v prometno infrastrukturo, vključno v infrastrukturo za elektromobilnost, zlasti v industrijskih centrih; v izobraževanje, raziskave in inovacije ter v energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost. Cilj naložbenega načrta za Evropo je spodbujanje dodatnega financiranja ekonomsko upravičenih infrastrukturnih projektov, med drugim z mobilizacijo dodatnih zasebnih virov financiranja. Za veliko potencialnih vlagateljev je glavni pomislek domnevno pomanjkanje ekonomsko upravičenih projektov ter omejena sposobnost ustreznega ovrednotenja tveganja zaradi njihove kompleksne narave.

| (61) | Da bi spodbudili zasebne in javne naložbe v infrastrukturne projekte, je bistveno vzpostaviti regulativno okolje, ki lahko spodbuja visokokakovostne infrastrukturne projekte in zmanjša tveganja za vlagatelje. Zmanjšati bi bilo treba zlasti kapitalske zahteve za izpostavljenosti do infrastrukturnih projektov pod pogojem, da so skladne z naborom meril, ki lahko zmanjša njihov profil tveganosti in poveča predvidljivost denarnih tokov. Komisija bi morala pregledati določbo o visokokakovostnih infrastrukturnih projektih, da bi ocenila: njen vpliv na obseg infrastrukturnih naložb s strani institucij in njihovo kakovost ob upoštevanju ciljev Unije za prehod v nizkoogljično, na podnebne spremembe odporno in krožno gospodarstvo; ter njeno ustreznost z vidika preudarnosti. Komisija bi morala razmisliti tudi, ali bi bilo treba področje uporabe teh določb razširiti na naložbe podjetij v infrastrukturo. |
| --- | --- |

(61)

Da bi spodbudili zasebne in javne naložbe v infrastrukturne projekte, je bistveno vzpostaviti regulativno okolje, ki lahko spodbuja visokokakovostne infrastrukturne projekte in zmanjša tveganja za vlagatelje. Zmanjšati bi bilo treba zlasti kapitalske zahteve za izpostavljenosti do infrastrukturnih projektov pod pogojem, da so skladne z naborom meril, ki lahko zmanjša njihov profil tveganosti in poveča predvidljivost denarnih tokov. Komisija bi morala pregledati določbo o visokokakovostnih infrastrukturnih projektih, da bi ocenila: njen vpliv na obseg infrastrukturnih naložb s strani institucij in njihovo kakovost ob upoštevanju ciljev Unije za prehod v nizkoogljično, na podnebne spremembe odporno in krožno gospodarstvo; ter njeno ustreznost z vidika preudarnosti. Komisija bi morala razmisliti tudi, ali bi bilo treba področje uporabe teh določb razširiti na naložbe podjetij v infrastrukturo.

| (62) | Po priporočilu EBA, Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11), in Evropske centralne banke, bi morale biti CNS zaradi svojega posebnega poslovnega modela izvzete iz zahteve glede količnika finančnega vzvoda, saj morajo pridobiti bančno dovoljenje samo zato, ker imajo dostop do ponudb centralne banke čez noč, in izpolnjevati svojo vlogo kot ključni subjekti za doseganje pomembnih političnih in regulativnih ciljev v finančnem sektorju. |
| --- | --- |

(62)

Po priporočilu EBA, Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11), in Evropske centralne banke, bi morale biti CNS zaradi svojega posebnega poslovnega modela izvzete iz zahteve glede količnika finančnega vzvoda, saj morajo pridobiti bančno dovoljenje samo zato, ker imajo dostop do ponudb centralne banke čez noč, in izpolnjevati svojo vlogo kot ključni subjekti za doseganje pomembnih političnih in regulativnih ciljev v finančnem sektorju.

| (63) | Poleg tega bi bilo izpostavljenosti centralnih depotnih družb, ki so pooblaščene kot kreditne institucije, in izpostavljenosti kreditnih institucij, določenih v skladu s členom 54(2) Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12), kot so denarna sredstva, ki izhajajo iz zagotavljanja denarnih računov udeležencem in imetnikom računov vrednostnih papirjev v sistemu poravnave vrednostnih papirjev ter sprejemanja depozitov od njih, treba izključiti iz mere skupne izpostavljenosti, saj ne povzročajo tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ker se ta denarna sredstva uporabljajo izključno za namene poravnave posla v sistemu poravnave vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(63)

Poleg tega bi bilo izpostavljenosti centralnih depotnih družb, ki so pooblaščene kot kreditne institucije, in izpostavljenosti kreditnih institucij, določenih v skladu s členom 54(2) Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12), kot so denarna sredstva, ki izhajajo iz zagotavljanja denarnih računov udeležencem in imetnikom računov vrednostnih papirjev v sistemu poravnave vrednostnih papirjev ter sprejemanja depozitov od njih, treba izključiti iz mere skupne izpostavljenosti, saj ne povzročajo tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ker se ta denarna sredstva uporabljajo izključno za namene poravnave posla v sistemu poravnave vrednostnih papirjev.

| (64) | Glede na to, da je napotek o dodatno potrebnem kapitalu iz Direktive 2013/36/EU kapitalski cilj, ki odraža nadzorniška pričakovanja, zanje ne bi smela veljati niti obveznost razkritja niti prepoved razkritja s strani pristojnih organov na podlagi Uredbe (EU) št. 575/2013/EU ali navedene direktive. |
| --- | --- |

(64)

Glede na to, da je napotek o dodatno potrebnem kapitalu iz Direktive 2013/36/EU kapitalski cilj, ki odraža nadzorniška pričakovanja, zanje ne bi smela veljati niti obveznost razkritja niti prepoved razkritja s strani pristojnih organov na podlagi Uredbe (EU) št. 575/2013/EU ali navedene direktive.

| (65) | Da bi zagotovili ustrezno opredelitev nekaterih specifičnih tehničnih določb iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in upoštevali morebiten razvoj standardov na mednarodni ravni, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s: spremembo seznama produktov ali storitev, katerih sredstva in obveznosti se lahko štejejo za soodvisne; v zvezi s spremembo seznama večstranskih razvojnih bank; v zvezi s spremembo zahtev glede poročanja o tržnih tveganjih; ter v zvezi z opredelitvijo dodatnih zahtev glede likvidnosti. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (13). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(65)

Da bi zagotovili ustrezno opredelitev nekaterih specifičnih tehničnih določb iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in upoštevali morebiten razvoj standardov na mednarodni ravni, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s: spremembo seznama produktov ali storitev, katerih sredstva in obveznosti se lahko štejejo za soodvisne; v zvezi s spremembo seznama večstranskih razvojnih bank; v zvezi s spremembo zahtev glede poročanja o tržnih tveganjih; ter v zvezi z opredelitvijo dodatnih zahtev glede likvidnosti. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (13). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (66) | Tehnični standardi bi morali zagotoviti dosledno harmonizacijo zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013. EBA bi moral biti kot visoko specializiranemu organ pristojen za pripravo osnutkov regulativnih tehničnih standardov, v zvezi s katerimi ni potrebna odločitev glede politik, za predložitev Komisiji. Razviti bi bilo treba regulativne tehnične standarde na področjih bonitetne konsolidacije, kapitala, TLAC, obravnave izpostavljenosti, ki so zavarovane s hipotekami na nepremičnine, kapitalskih naložb v sklade, izračuna izgube ob neplačilu po pristopu na podlagi notranjih bonitetnih ocen za kreditno tveganje, tržno tveganje, velike izpostavljenosti in likvidnost. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje teh regulativnih tehničnih standardov z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Komisija in EBA bi morala zagotoviti, da bi lahko te standarde in zahteve uporabljale vse zadevne institucije na način, ki bi ustrezal naravi, obsegu in zapletenosti teh institucij in njihovih dejavnosti. |
| --- | --- |

(66)

Tehnični standardi bi morali zagotoviti dosledno harmonizacijo zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013. EBA bi moral biti kot visoko specializiranemu organ pristojen za pripravo osnutkov regulativnih tehničnih standardov, v zvezi s katerimi ni potrebna odločitev glede politik, za predložitev Komisiji. Razviti bi bilo treba regulativne tehnične standarde na področjih bonitetne konsolidacije, kapitala, TLAC, obravnave izpostavljenosti, ki so zavarovane s hipotekami na nepremičnine, kapitalskih naložb v sklade, izračuna izgube ob neplačilu po pristopu na podlagi notranjih bonitetnih ocen za kreditno tveganje, tržno tveganje, velike izpostavljenosti in likvidnost. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje teh regulativnih tehničnih standardov z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Komisija in EBA bi morala zagotoviti, da bi lahko te standarde in zahteve uporabljale vse zadevne institucije na način, ki bi ustrezal naravi, obsegu in zapletenosti teh institucij in njihovih dejavnosti.

| (67) | Da bi olajšali primerljivost razkritij, bi bilo treba EBA pooblastiti za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov za oblikovanje standardiziranih predlog za razkritje, ki bi zajemali vse bistvene zahteve po razkritju iz Uredbe (EU) št. 575/2013. Pri oblikovanju teh standardov bi EBA moral upoštevati velikost in zapletenost institucij ter naravo in stopnjo tveganja njihovih dejavnosti. EBA bi moral pripraviti poročilo o tem, kje bi bilo mogoče izboljšati sorazmernost svežnja Unije o nadzorniškem poročanju v smislu področja uporabe, razdrobljenosti ali pogostosti, in vsaj dati konkretna priporočila, kako bi lahko nižali povprečne stroške usklajevanja za majhne institucije, v najboljšem primeru za 20 % ali več, najmanj pa za 10 %. EBA bi bilo treba pooblastiti za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov, ki se priložijo zadevnemu poročilu. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje teh izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti na podlagi člena 291 PDEU in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010. |
| --- | --- |

(67)

Da bi olajšali primerljivost razkritij, bi bilo treba EBA pooblastiti za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov za oblikovanje standardiziranih predlog za razkritje, ki bi zajemali vse bistvene zahteve po razkritju iz Uredbe (EU) št. 575/2013. Pri oblikovanju teh standardov bi EBA moral upoštevati velikost in zapletenost institucij ter naravo in stopnjo tveganja njihovih dejavnosti. EBA bi moral pripraviti poročilo o tem, kje bi bilo mogoče izboljšati sorazmernost svežnja Unije o nadzorniškem poročanju v smislu področja uporabe, razdrobljenosti ali pogostosti, in vsaj dati konkretna priporočila, kako bi lahko nižali povprečne stroške usklajevanja za majhne institucije, v najboljšem primeru za 20 % ali več, najmanj pa za 10 %. EBA bi bilo treba pooblastiti za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov, ki se priložijo zadevnemu poročilu. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje teh izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti na podlagi člena 291 PDEU in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

| (68) | Da bi institucijam olajšali skladnost s pravili iz te uredbe in iz Direktive 2013/36/EU ter z regulativnimi tehničnimi standardi, izvedbenimi tehničnimi standardi, smernicami in predlogami, sprejetimi za izvajanje navedenih pravil, bi EBA moral oblikovati IT orodje, za usmerjanje institucij po zadevnih določbah, standardih, smernicah in predlogah glede na njihovo velikost in poslovni model. |
| --- | --- |

(68)

Da bi institucijam olajšali skladnost s pravili iz te uredbe in iz Direktive 2013/36/EU ter z regulativnimi tehničnimi standardi, izvedbenimi tehničnimi standardi, smernicami in predlogami, sprejetimi za izvajanje navedenih pravil, bi EBA moral oblikovati IT orodje, za usmerjanje institucij po zadevnih določbah, standardih, smernicah in predlogah glede na njihovo velikost in poslovni model.

| (69) | Poleg poročila o možnem znižanju stroškov do 28. junija 2020 bi moral EBA – v sodelovanju z vsemi zadevnimi organi, tj. organi, ki so pristojni za bonitetni nadzor, reševanje in sisteme zajamčenih vlog, in zlasti Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB), – pripraviti poročilo o izvedljivosti vzpostavitve doslednega in integriranega sistema za zbiranje statističnih podatkov, podatkov v zvezi z reševanjem in bonitetnih podatkov. Ob upoštevanju dosedanjega dela ESCB o integriranem zbiranju podatkov, bi moralo zadevno poročilo zagotoviti analizo stroškov in koristi vzpostavitve osrednje točke za zbiranje podatkov za integriran sistem poročanja statističnih in regulativnih podatkov za vse institucije, ki se nahajajo v Uniji. V okviru takšnega sistema bi bilo treba med drugim uporabljati enotne opredelitve in standarde za podatke, ki se zbirajo, ter zagotoviti zanesljivo in stalno izmenjavo informacij med pristojnimi organi ter tako zagotoviti strogo zaupnost zbranih podatkov, strogo avtentikacijo in upravljanje pravic dostopa do sistema ter kibernetsko varnost. Cilj je, da se s tako centralizacijo in poenotenjem evropskega sistema poročanja prepreči, da bi različni organi zahtevali podobne ali enake podatke, in da se s tem znatno zmanjšata upravno in finančno breme za pristojne organe in institucije. Če je ustrezno in ob upoštevanju poročila o izvedljivosti, ki ga pripravi EBA, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

(69)

Poleg poročila o možnem znižanju stroškov do 28. junija 2020 bi moral EBA – v sodelovanju z vsemi zadevnimi organi, tj. organi, ki so pristojni za bonitetni nadzor, reševanje in sisteme zajamčenih vlog, in zlasti Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB), – pripraviti poročilo o izvedljivosti vzpostavitve doslednega in integriranega sistema za zbiranje statističnih podatkov, podatkov v zvezi z reševanjem in bonitetnih podatkov. Ob upoštevanju dosedanjega dela ESCB o integriranem zbiranju podatkov, bi moralo zadevno poročilo zagotoviti analizo stroškov in koristi vzpostavitve osrednje točke za zbiranje podatkov za integriran sistem poročanja statističnih in regulativnih podatkov za vse institucije, ki se nahajajo v Uniji. V okviru takšnega sistema bi bilo treba med drugim uporabljati enotne opredelitve in standarde za podatke, ki se zbirajo, ter zagotoviti zanesljivo in stalno izmenjavo informacij med pristojnimi organi ter tako zagotoviti strogo zaupnost zbranih podatkov, strogo avtentikacijo in upravljanje pravic dostopa do sistema ter kibernetsko varnost. Cilj je, da se s tako centralizacijo in poenotenjem evropskega sistema poročanja prepreči, da bi različni organi zahtevali podobne ali enake podatke, in da se s tem znatno zmanjšata upravno in finančno breme za pristojne organe in institucije. Če je ustrezno in ob upoštevanju poročila o izvedljivosti, ki ga pripravi EBA, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti zakonodajni predlog.

| (70) | Zadevni pristojni ali imenovani organi bi si morali prizadevati za izogibanje kakršni koli obliki podvojene ali nedosledne uporabe makrobonitetnih pooblastil, določenih v Uredbi (EU) št. 575/2013/EU in Direktivi 2013/36/EU. Zadevni pristojni ali imenovani organi bi morali zlasti ustrezno pretehtati, ali ukrepi, ki jih sprejmejo na podlagi člena 124, 164 ali 458 Uredbe (EU) št. 575/2013/EU, podvajajo druge obstoječe ali prihodnje ukrepe na podlagi člena 133 Direktive 2013/36/EU ali so z njimi neusklajeni. |
| --- | --- |

(70)

Zadevni pristojni ali imenovani organi bi si morali prizadevati za izogibanje kakršni koli obliki podvojene ali nedosledne uporabe makrobonitetnih pooblastil, določenih v Uredbi (EU) št. 575/2013/EU in Direktivi 2013/36/EU. Zadevni pristojni ali imenovani organi bi morali zlasti ustrezno pretehtati, ali ukrepi, ki jih sprejmejo na podlagi člena 124, 164 ali 458 Uredbe (EU) št. 575/2013/EU, podvajajo druge obstoječe ali prihodnje ukrepe na podlagi člena 133 Direktive 2013/36/EU ali so z njimi neusklajeni.

| (71) | Glede na spremembe obravnave izpostavljenosti do KCNS, zlasti obravnave prispevkov institucij v jamstveni sklad KCNS, kot je določeno v tej uredbi, bi bilo treba zato ustrezno spremeniti zadevne določbe v Uredbi (EU) št. 648/2012 (14), ki so bile v navedeno uredbo vnesene z Uredbo (EU) št. 575/2013 in določajo izračun hipotetičnega kapitala CNS, ki ga institucije nato uporabijo za izračun lastnih kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

(71)

Glede na spremembe obravnave izpostavljenosti do KCNS, zlasti obravnave prispevkov institucij v jamstveni sklad KCNS, kot je določeno v tej uredbi, bi bilo treba zato ustrezno spremeniti zadevne določbe v Uredbi (EU) št. 648/2012 (14), ki so bile v navedeno uredbo vnesene z Uredbo (EU) št. 575/2013 in določajo izračun hipotetičnega kapitala CNS, ki ga institucije nato uporabijo za izračun lastnih kapitalskih zahtev.

| (72) | Ker ciljev te uredbe, in sicer okrepitve in poglobitve že obstoječih pravnih aktov Unije, ki zagotavljajo enotne bonitetne zahteve, ki se uporabljajo za institucije po vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njunega obsega in učinkov lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(72)

Ker ciljev te uredbe, in sicer okrepitve in poglobitve že obstoječih pravnih aktov Unije, ki zagotavljajo enotne bonitetne zahteve, ki se uporabljajo za institucije po vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njunega obsega in učinkov lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (73) | Da bi se omogočil urejen umik iz deležev zavarovalnic, ki niso predmet dopolnilnega nadzora, bi se morala uporabiti spremenjena različica prehodnih določb v zvezi z izvzetjem iz odbitkov deležev v lastniški kapital zavarovalnih družb, in sicer z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2019. |
| --- | --- |

(73)

Da bi se omogočil urejen umik iz deležev zavarovalnic, ki niso predmet dopolnilnega nadzora, bi se morala uporabiti spremenjena različica prehodnih določb v zvezi z izvzetjem iz odbitkov deležev v lastniški kapital zavarovalnih družb, in sicer z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2019.

| (74) | Uredbo (EU) št. 575/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(74)

Uredbo (EU) št. 575/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 575/2013

Uredba (EU) št. 575/2013 se spremeni:

| (1) | člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 1
  Področje uporabe
  Ta uredba določa enotna pravila o splošnih bonitetnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati institucije, finančni holdingi in mešani finančni holdingi, nadzorovani v skladu z Direktivo 2013/36/EU, kar zadeva:






  (a) | kapitalske zahteve v zvezi s popolnoma merljivimi, enotnimi in standardiziranimi elementi kreditnega tveganja, tržnega tveganja, operativnega tveganja, tveganja poravnave in finančnega vzvoda; |
| --- | --- | --- |

(1)

člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa enotna pravila o splošnih bonitetnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati institucije, finančni holdingi in mešani finančni holdingi, nadzorovani v skladu z Direktivo 2013/36/EU, kar zadeva:

(a)

kapitalske zahteve v zvezi s popolnoma merljivimi, enotnimi in standardiziranimi elementi kreditnega tveganja, tržnega tveganja, operativnega tveganja, tveganja poravnave in finančnega vzvoda;

| (b) | zahteve, ki omejujejo velike izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(b)

zahteve, ki omejujejo velike izpostavljenosti;

| (c) | likvidnostne zahteve v zvezi s popolnoma merljivimi, enotnimi in standardiziranimi elementi likvidnostnega tveganja; |
| --- | --- |

(c)

likvidnostne zahteve v zvezi s popolnoma merljivimi, enotnimi in standardiziranimi elementi likvidnostnega tveganja;

| (d) | zahteve glede poročanja v zvezi s točkami (a), (b) in (c); |
| --- | --- |

(d)

zahteve glede poročanja v zvezi s točkami (a), (b) in (c);

| (e) | zahteve po javnem razkritju. |
| --- | --- |

(e)

zahteve po javnem razkritju.

Ta uredba določa enotna pravila za zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati subjekti v postopku reševanja, ki so globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI) ali del GSPI in pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU.

Ta uredba ne ureja zahtev glede objave, ki veljajo za pristojne organe na področju bonitetnih predpisov in nadzora institucij, kot je določeno v Direktivi 2013/36/EU.

Člen 2

Nadzorniška pooblastila

1.   Za zagotovitev skladnosti s to uredbo imajo pristojni organi pooblastila in upoštevajo postopke iz Direktive 2013/36/EU in te uredbe.

2.   Za zagotovitev skladnosti s to uredbo imajo organi za reševanje pooblastila in upoštevajo postopke iz Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1) in te uredbe.

3.   Pristojni organi in organi za reševanje sodelujejo za zagotovitev skladnosti z zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti.

4.   Za zagotovitev skladnosti v okviru svojih pristojnosti enotni odbor za reševanje, ustanovljen s členom 42 Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), in Evropska centralna banka, kar zadeva naloge, ki so ji bile podeljene z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (*3), zagotovita redno in zanesljivo izmenjavo relevantnih informacij.

(*1)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190)."

*1

(*2)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1)."

*2

(*3)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).“;"

*3

| (2) | člen 4 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | točka (7) se nadomesti z naslednjim:






  „(7) | ‚kolektivni naložbeni podjem‘ ali ‚KNP‘ pomeni KNPVP, kot je opredeljen v členu 1(2) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*4), ali alternativni investicijski sklad (AIS), kot je opredeljen v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*5); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 4 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

točka (7) se nadomesti z naslednjim:

„(7)

‚kolektivni naložbeni podjem‘ ali ‚KNP‘ pomeni KNPVP, kot je opredeljen v členu 1(2) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*4), ali alternativni investicijski sklad (AIS), kot je opredeljen v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*5);

*4

*5

(*4)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32)."

*4

(*5)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).“;"

*5

| (ii) | točka (20) se nadomesti z naslednjim:






  „(20) | ‚finančni holding‘ pomeni finančno institucijo, katere podrejene družbe so izključno ali pretežno institucije ali finančne institucije in ki ni mešani finančni holding; podrejene družbe finančne institucije so predvsem institucije ali finančne institucije, kjer je vsaj ena od njih institucija in kjer je več kot 50 % kapitala, konsolidiranih sredstev, prihodkov, zaposlenih ali drugih kazalnikov finančne institucije, ki jih pristojni organ upošteva kot relevantne, povezanih s podrejenimi družbami, ki so institucije ali finančne institucije;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (20) se nadomesti z naslednjim:

„(20)

‚finančni holding‘ pomeni finančno institucijo, katere podrejene družbe so izključno ali pretežno institucije ali finančne institucije in ki ni mešani finančni holding; podrejene družbe finančne institucije so predvsem institucije ali finančne institucije, kjer je vsaj ena od njih institucija in kjer je več kot 50 % kapitala, konsolidiranih sredstev, prihodkov, zaposlenih ali drugih kazalnikov finančne institucije, ki jih pristojni organ upošteva kot relevantne, povezanih s podrejenimi družbami, ki so institucije ali finančne institucije;“;

| (iii) | točka (26) se nadomesti z naslednjim:






  „(26) | ‚finančna institucija‘ pomeni družbo, ki ni institucija ali čisti industrijski holding, katere osnovna dejavnost je pridobivanje deležev ali opravljanje ene ali več dejavnosti iz točk 2 do 12 in točke 15 Priloge I k Direktivi 2013/36/EU, vključno s finančnim holdingom, mešanim finančnim holdingom, plačilno institucijo, kot je opredeljena v točki (4) člena 4 Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (*6), in družbo za upravljanje, ne vključuje pa zavarovalnih holdingov in mešanih zavarovalnih holdingov, kot so opredeljeni v točki (f) oziroma (g) člena 212(1) Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- | --- |

(iii)

točka (26) se nadomesti z naslednjim:

„(26)

‚finančna institucija‘ pomeni družbo, ki ni institucija ali čisti industrijski holding, katere osnovna dejavnost je pridobivanje deležev ali opravljanje ene ali več dejavnosti iz točk 2 do 12 in točke 15 Priloge I k Direktivi 2013/36/EU, vključno s finančnim holdingom, mešanim finančnim holdingom, plačilno institucijo, kot je opredeljena v točki (4) člena 4 Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (*6), in družbo za upravljanje, ne vključuje pa zavarovalnih holdingov in mešanih zavarovalnih holdingov, kot so opredeljeni v točki (f) oziroma (g) člena 212(1) Direktive 2009/138/ES;

*6

(*6)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).“;"

*6

| (iv) | točka (28) se nadomesti z naslednjim:






  „(28) | ‚nadrejena institucija v državi članici‘ pomeni institucijo v državi članici, ki ima podrejeno družbo, ki je institucija, finančna institucija ali družba za pomožne storitve, ali ki je udeležena v instituciji, finančni instituciji ali družbi za pomožne storitve in sama ni podrejena družba druge institucije z dovoljenjem v isti državi članici ali finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga, ustanovljenega v isti državi članici;“; |
| --- | --- | --- |

(iv)

točka (28) se nadomesti z naslednjim:

„(28)

‚nadrejena institucija v državi članici‘ pomeni institucijo v državi članici, ki ima podrejeno družbo, ki je institucija, finančna institucija ali družba za pomožne storitve, ali ki je udeležena v instituciji, finančni instituciji ali družbi za pomožne storitve in sama ni podrejena družba druge institucije z dovoljenjem v isti državi članici ali finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga, ustanovljenega v isti državi članici;“;

| (v) | vstavijo se naslednje točke:






  „(29a) | ‚nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici‘ pomeni nadrejeno institucijo v državi članici, ki je investicijsko podjetje; |
| --- | --- | --- |

(v)

vstavijo se naslednje točke:

„(29a)

‚nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici‘ pomeni nadrejeno institucijo v državi članici, ki je investicijsko podjetje;

| (29b) | ‚EU nadrejeno investicijsko podjetje‘ pomeni EU nadrejeno institucijo, ki je investicijsko podjetje; |
| --- | --- |

(29b)

‚EU nadrejeno investicijsko podjetje‘ pomeni EU nadrejeno institucijo, ki je investicijsko podjetje;

| (29c) | ‚nadrejena kreditna institucija v državi članici‘ pomeni nadrejeno institucijo v državi članici, ki je kreditna institucija; |
| --- | --- |

(29c)

‚nadrejena kreditna institucija v državi članici‘ pomeni nadrejeno institucijo v državi članici, ki je kreditna institucija;

| (29d) | ‚EU nadrejena kreditna institucija‘ pomeni EU nadrejeno institucijo, ki je kreditna institucija;“; |
| --- | --- |

(29d)

‚EU nadrejena kreditna institucija‘ pomeni EU nadrejeno institucijo, ki je kreditna institucija;“;

| (vi) | v točki (39) se doda naslednji odstavek:

  „Dve ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (a) ali (b) zaradi svoje neposredne izpostavljenosti do iste CNS za namene dejavnosti kliringa, se ne štejejo za skupino povezanih strank.“; |
| --- | --- |

(vi)

v točki (39) se doda naslednji odstavek:

„Dve ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (a) ali (b) zaradi svoje neposredne izpostavljenosti do iste CNS za namene dejavnosti kliringa, se ne štejejo za skupino povezanih strank.“;

| (vii) | točka (41) se nadomesti z naslednjim:






  „(41) | ‚konsolidacijski nadzornik‘ pomeni pristojni organ, odgovoren za izvajanje nadzora na konsolidirani podlagi v skladu s členom 111 Direktive 2013/36/EU;“; |
| --- | --- | --- |

(vii)

točka (41) se nadomesti z naslednjim:

„(41)

‚konsolidacijski nadzornik‘ pomeni pristojni organ, odgovoren za izvajanje nadzora na konsolidirani podlagi v skladu s členom 111 Direktive 2013/36/EU;“;

| (viii) | v točki (71) se uvodno besedilo točke (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | za namene člena 97 pomeni vsoto:“; |
| --- | --- | --- |

(viii)

v točki (71) se uvodno besedilo točke (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

za namene člena 97 pomeni vsoto:“;

| (ix) | v točki (72) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | je reguliran trg ali trg tretje države, ki se šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s postopkom iz točke (a) člena 25(4) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*7); |
| --- | --- | --- |

(ix)

v točki (72) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

je reguliran trg ali trg tretje države, ki se šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s postopkom iz točke (a) člena 25(4) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*7

(*7)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;"

*7

| (x) | točka (86) se nadomesti z naslednjim:






  „(86) | ‚trgovalna knjiga‘ pomeni vse pozicije v finančnih instrumentih in blagu, ki jih ima institucija za namene trgovanja ali za varovanje pozicij, ki jih ima za namene trgovanja, v skladu s členom 104;“; |
| --- | --- | --- |

(x)

točka (86) se nadomesti z naslednjim:

„(86)

‚trgovalna knjiga‘ pomeni vse pozicije v finančnih instrumentih in blagu, ki jih ima institucija za namene trgovanja ali za varovanje pozicij, ki jih ima za namene trgovanja, v skladu s členom 104;“;

| (xi) | točka (91) se nadomesti z naslednjim:






  „(91) | ‚trgovalna izpostavljenost‘ pomeni tekočo izpostavljenost, ki vključuje gibljivo kritje, ki pripada klirinškemu članu, vendar ga ta še ni prejel, in morebitno prihodnjo izpostavljenost klirinškega člana ali stranke do CNS, ki izhaja iz pogodb in poslov, navedenih v točkah (a), (b) in (c) člena 301(1), pa tudi začetno kritje;“; |
| --- | --- | --- |

(xi)

točka (91) se nadomesti z naslednjim:

„(91)

‚trgovalna izpostavljenost‘ pomeni tekočo izpostavljenost, ki vključuje gibljivo kritje, ki pripada klirinškemu članu, vendar ga ta še ni prejel, in morebitno prihodnjo izpostavljenost klirinškega člana ali stranke do CNS, ki izhaja iz pogodb in poslov, navedenih v točkah (a), (b) in (c) člena 301(1), pa tudi začetno kritje;“;

| (xii) | točka (96) se nadomesti z naslednjim:






  „(96) | ‚notranje varovanje‘ pomeni pozicijo, ki pomembno izravna elemente tveganja med pozicijo iz trgovalne knjige in eno ali več pozicijami iz netrgovalne knjige ali med dvema trgovalnima enotama;“; |
| --- | --- | --- |

(xii)

točka (96) se nadomesti z naslednjim:

„(96)

‚notranje varovanje‘ pomeni pozicijo, ki pomembno izravna elemente tveganja med pozicijo iz trgovalne knjige in eno ali več pozicijami iz netrgovalne knjige ali med dvema trgovalnima enotama;“;

| (xiii) | v točki (127) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | institucije spadajo v isto institucionalno shemo za zaščito vlog iz člena 113(7) ali so stalno povezane prek omrežja s centralnim organom;“; |
| --- | --- | --- |

(xiii)

v točki (127) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

institucije spadajo v isto institucionalno shemo za zaščito vlog iz člena 113(7) ali so stalno povezane prek omrežja s centralnim organom;“;

| (xiv) | točka (128) se nadomesti z naslednjim:






  „(128) | ‚razpoložljiva sredstva‘ pomeni znesek dobička ob koncu preteklega poslovnega leta, h kateremu se prištejejo preneseni dobički in rezerve, ki se lahko uporabijo za ta namen pred razdelitvijo imetnikom kapitalskih instrumentov, zmanjšan za prenesene izgube, dobičke, ki po pravu Unije ali nacionalnem pravu ali notranjimi akti institucije niso razdeljivi, ter vsote, ki se v skladu z nacionalnim pravom ali statuti institucije štejejo za nerazdeljive rezerve, pri čemer se v vsakem primeru upošteva specifična kategorija kapitalskih instrumentov, na katere se nanaša pravo Unije ali nacionalno pravo, notranji akti ali statuti institucije; takšni dobički, izgube in rezerve se določijo na podlagi posamičnih računovodskih izkazov institucije in ne na podlagi konsolidiranih računovodskih izkazov.“; |
| --- | --- | --- |

(xiv)

točka (128) se nadomesti z naslednjim:

„(128)

‚razpoložljiva sredstva‘ pomeni znesek dobička ob koncu preteklega poslovnega leta, h kateremu se prištejejo preneseni dobički in rezerve, ki se lahko uporabijo za ta namen pred razdelitvijo imetnikom kapitalskih instrumentov, zmanjšan za prenesene izgube, dobičke, ki po pravu Unije ali nacionalnem pravu ali notranjimi akti institucije niso razdeljivi, ter vsote, ki se v skladu z nacionalnim pravom ali statuti institucije štejejo za nerazdeljive rezerve, pri čemer se v vsakem primeru upošteva specifična kategorija kapitalskih instrumentov, na katere se nanaša pravo Unije ali nacionalno pravo, notranji akti ali statuti institucije; takšni dobički, izgube in rezerve se določijo na podlagi posamičnih računovodskih izkazov institucije in ne na podlagi konsolidiranih računovodskih izkazov.“;

| (xv) | dodajo se naslednje točke:






  „(130) | ‚organ za reševanje‘ pomeni organ za reševanje, kot je opredeljen v točki (18) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- | --- |

(xv)

dodajo se naslednje točke:

„(130)

‚organ za reševanje‘ pomeni organ za reševanje, kot je opredeljen v točki (18) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU;

| (131) | ‚subjekt v postopku reševanja‘ pomeni subjekt v postopku reševanja, kot je opredeljen v točki (83a) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(131)

‚subjekt v postopku reševanja‘ pomeni subjekt v postopku reševanja, kot je opredeljen v točki (83a) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU;

| (132) | ‚skupina v postopku reševanja‘ pomeni skupino v postopku reševanja, kot je opredeljena v točki (83b) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(132)

‚skupina v postopku reševanja‘ pomeni skupino v postopku reševanja, kot je opredeljena v točki (83b) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU;

| (133) | ‚globalna sistemsko pomembna institucija‘ ali ‚GSPI‘ pomeni globalno sistemsko pomembno institucijo, določeno v skladu s členom 131(1) in (2) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(133)

‚globalna sistemsko pomembna institucija‘ ali ‚GSPI‘ pomeni globalno sistemsko pomembno institucijo, določeno v skladu s členom 131(1) in (2) Direktive 2013/36/EU;

| (134) | ‚globalna sistemsko pomembna institucija zunaj EU‘ ali ‚GSPI zunaj EU‘ pomeni globalno sistemsko pomembno bančno skupino ali banko (GSPB), ki ni GSPI in je vključena na seznam GSPB, ki ga objavlja Odbor za finančno stabilnost, kot se redno posodablja; |
| --- | --- |

(134)

‚globalna sistemsko pomembna institucija zunaj EU‘ ali ‚GSPI zunaj EU‘ pomeni globalno sistemsko pomembno bančno skupino ali banko (GSPB), ki ni GSPI in je vključena na seznam GSPB, ki ga objavlja Odbor za finančno stabilnost, kot se redno posodablja;

| (135) | ‚pomembna podrejena družba‘ pomeni podrejeno družbo, ki na posamični ali konsolidirani podlagi izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev:






  (a) | podrejena družba ima več kot 5 % konsolidiranih tveganju prilagojenih sredstev prvotne nadrejene osebe; |
| --- | --- | --- |

(135)

‚pomembna podrejena družba‘ pomeni podrejeno družbo, ki na posamični ali konsolidirani podlagi izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev:

(a)

podrejena družba ima več kot 5 % konsolidiranih tveganju prilagojenih sredstev prvotne nadrejene osebe;

| (b) | podrejena družba ustvari več kot 5 % skupnih poslovnih prihodkov prvotno nadrejene osebe; |
| --- | --- |

(b)

podrejena družba ustvari več kot 5 % skupnih poslovnih prihodkov prvotno nadrejene osebe;

| (c) | mera skupne izpostavljenosti iz člena 429(4) te uredbe podrejene družbe predstavlja več kot 5 % konsolidirane mere skupne izpostavljenosti prvotno nadrejene osebe; |
| --- | --- |

(c)

mera skupne izpostavljenosti iz člena 429(4) te uredbe podrejene družbe predstavlja več kot 5 % konsolidirane mere skupne izpostavljenosti prvotno nadrejene osebe;

za namene določitve pomembne podrejene družbe se, kadar se uporabi člen 21b(2) Direktive 2013/36/EU, dve vmesni EU nadrejeni osebi štejeta za eno podrejeno družbo na podlagi njunega konsolidiranega položaja;

| (136) | ‚subjekt, ki je GSPI‘ pomeni subjekt s pravno osebnostjo, ki je GSPI ali del GSPI ali GSPI zunaj EU; |
| --- | --- |

(136)

‚subjekt, ki je GSPI‘ pomeni subjekt s pravno osebnostjo, ki je GSPI ali del GSPI ali GSPI zunaj EU;

| (137) | ‚instrument za reševanje s sredstvi upnikov‘ pomeni instrument za reševanje s sredstvi upnikov, kot je opredeljen v točki (57) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(137)

‚instrument za reševanje s sredstvi upnikov‘ pomeni instrument za reševanje s sredstvi upnikov, kot je opredeljen v točki (57) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU;

| (138) | ‚skupina‘ pomeni skupino podjetij, od katerih je vsaj eno institucija in ki jo sestavljajo nadrejena oseba in njene podrejene družbe, ali podjetij, ki so medsebojno povezana, kakor je navedeno v členu 22 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*8); |
| --- | --- |

(138)

‚skupina‘ pomeni skupino podjetij, od katerih je vsaj eno institucija in ki jo sestavljajo nadrejena oseba in njene podrejene družbe, ali podjetij, ki so medsebojno povezana, kakor je navedeno v členu 22 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*8);

*8

| (139) | ‚posel financiranja z vrednostnimi papirji‘ pomeni repo posel, posel posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga ali posel kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja; |
| --- | --- |

(139)

‚posel financiranja z vrednostnimi papirji‘ pomeni repo posel, posel posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga ali posel kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja;

| (140) | ‚začetno kritje‘ pomeni vsako zavarovanje s premoženjem razen gibljivega kritja, ki se pobere od subjekta ali se mu predloži, da krije trenutne in morebitne prihodnje izpostavljenosti posla ali portfelja poslov v obdobju, potrebnem za unovčitev teh poslov, ali za ponovno varovanje pred tržnim tveganjem po neplačilu nasprotne stranke v poslu ali portfelju poslov; |
| --- | --- |

(140)

‚začetno kritje‘ pomeni vsako zavarovanje s premoženjem razen gibljivega kritja, ki se pobere od subjekta ali se mu predloži, da krije trenutne in morebitne prihodnje izpostavljenosti posla ali portfelja poslov v obdobju, potrebnem za unovčitev teh poslov, ali za ponovno varovanje pred tržnim tveganjem po neplačilu nasprotne stranke v poslu ali portfelju poslov;

| (141) | ‚tržno tveganje‘ pomeni tveganje izgub, ki izhajajo iz sprememb tržnih cen, vključno z menjalnimi tečaji ali cenami blaga; |
| --- | --- |

(141)

‚tržno tveganje‘ pomeni tveganje izgub, ki izhajajo iz sprememb tržnih cen, vključno z menjalnimi tečaji ali cenami blaga;

| (142) | ‚valutno tveganje‘ pomeni tveganje izgub, ki izhajajo iz sprememb menjalnih tečajev; |
| --- | --- |

(142)

‚valutno tveganje‘ pomeni tveganje izgub, ki izhajajo iz sprememb menjalnih tečajev;

| (143) | ‚blagovno tveganje‘ pomeni tveganje izgub, ki izhajajo iz sprememb cen blaga; |
| --- | --- |

(143)

‚blagovno tveganje‘ pomeni tveganje izgub, ki izhajajo iz sprememb cen blaga;

| (144) | ‚trgovalna enota‘ pomeni jasno opredeljeno skupino trgovcev, ki jo institucija vzpostavi za skupno upravljanje portfelja pozicij iz trgovalne knjige v skladu z jasno opredeljeno in skladno poslovno strategijo in ki posluje v okviru iste strukture upravljanja tveganj; |
| --- | --- |

(144)

‚trgovalna enota‘ pomeni jasno opredeljeno skupino trgovcev, ki jo institucija vzpostavi za skupno upravljanje portfelja pozicij iz trgovalne knjige v skladu z jasno opredeljeno in skladno poslovno strategijo in ki posluje v okviru iste strukture upravljanja tveganj;

| (145) | ‚majhna in nekompleksna institucija‘ pomeni institucijo, ki izpolnjuje vse naslednje pogoje:






  (a) | ni velika institucija; |
| --- | --- | --- |

(145)

‚majhna in nekompleksna institucija‘ pomeni institucijo, ki izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a)

ni velika institucija;

| (b) | skupna vrednost njenih sredstev na posamični podlagi ali, kjer je ustrezno, na konsolidirani podlagi v skladu s to uredbo in Direktivo 2013/36/EU, je v štiriletnem obdobju neposredno pred tekočim letnim obdobjem poročanja v povprečju enaka ali manjša od 5 milijard EUR; države članice lahko znižajo ta prag; |
| --- | --- |

(b)

skupna vrednost njenih sredstev na posamični podlagi ali, kjer je ustrezno, na konsolidirani podlagi v skladu s to uredbo in Direktivo 2013/36/EU, je v štiriletnem obdobju neposredno pred tekočim letnim obdobjem poročanja v povprečju enaka ali manjša od 5 milijard EUR; države članice lahko znižajo ta prag;

| (c) | zanjo ne veljajo nobene obveznosti ali zanjo veljajo poenostavljene obveznosti v zvezi z načrtovanjem sanacije in reševanja v skladu s členom 4 Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(c)

zanjo ne veljajo nobene obveznosti ali zanjo veljajo poenostavljene obveznosti v zvezi z načrtovanjem sanacije in reševanja v skladu s členom 4 Direktive 2014/59/EU;

| (d) | njen obseg postavk trgovalne knjige je v smislu člena 94(1) opredeljen kot majhen; |
| --- | --- |

(d)

njen obseg postavk trgovalne knjige je v smislu člena 94(1) opredeljen kot majhen;

| (e) | skupna vrednost njenih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih, ki jih ima institucija za namene trgovanja, ne presega 2 % njenih skupnih bilančnih in zunajbilančnih sredstev, skupna vrednost vseh njenih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih pa ne presega 5 %, pri čemer se oboje izračuna v skladu s členom 273a(3); |
| --- | --- |

(e)

skupna vrednost njenih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih, ki jih ima institucija za namene trgovanja, ne presega 2 % njenih skupnih bilančnih in zunajbilančnih sredstev, skupna vrednost vseh njenih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih pa ne presega 5 %, pri čemer se oboje izračuna v skladu s členom 273a(3);

| (f) | več kot 75 % vseh konsolidiranih sredstev institucije in konsolidiranih obveznosti institucije se nanaša na dejavnosti z nasprotnimi strankami, ki so v Evropskem gospodarskem prostoru, pri čemer so v obeh primerih izvzete izpostavljenosti znotraj skupine; |
| --- | --- |

(f)

več kot 75 % vseh konsolidiranih sredstev institucije in konsolidiranih obveznosti institucije se nanaša na dejavnosti z nasprotnimi strankami, ki so v Evropskem gospodarskem prostoru, pri čemer so v obeh primerih izvzete izpostavljenosti znotraj skupine;

| (g) | institucija za izpolnjevanje bonitetnih zahtev v skladu s to uredbo ne uporablja notranjih modelov, razen za podrejene družbe, ki uporabljajo notranje modele, razvite na ravni skupine, če za skupino veljajo zahteve po razkritju iz člena 433a ali 433c na konsolidirani podlagi; |
| --- | --- |

(g)

institucija za izpolnjevanje bonitetnih zahtev v skladu s to uredbo ne uporablja notranjih modelov, razen za podrejene družbe, ki uporabljajo notranje modele, razvite na ravni skupine, če za skupino veljajo zahteve po razkritju iz člena 433a ali 433c na konsolidirani podlagi;

| (h) | institucija pristojnemu organu ni sporočila svojega ugovora zoper opredelitev kot majhna in nekompleksna institucija; |
| --- | --- |

(h)

institucija pristojnemu organu ni sporočila svojega ugovora zoper opredelitev kot majhna in nekompleksna institucija;

| (i) | pristojni organ ni odločil, da institucije na podlagi analize velikosti, medsebojne povezanosti, zapletenosti ali profila tveganosti ni mogoče opredeliti kot majhno in nekompleksno institucijo; |
| --- | --- |

(i)

pristojni organ ni odločil, da institucije na podlagi analize velikosti, medsebojne povezanosti, zapletenosti ali profila tveganosti ni mogoče opredeliti kot majhno in nekompleksno institucijo;

| (146) | ‚velika institucija‘ pomeni institucijo, ki izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev:






  (a) | je GSPI; |
| --- | --- | --- |

(146)

‚velika institucija‘ pomeni institucijo, ki izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev:

(a)

je GSPI;

| (b) | v skladu s členom 131(1) in (3) Direktive 2013/36/EU je bila opredeljena kot druga sistemsko pomembna institucija (DSPI); |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 131(1) in (3) Direktive 2013/36/EU je bila opredeljena kot druga sistemsko pomembna institucija (DSPI);

| (c) | je v državi članici, v kateri ima sedež, ena od treh največjih institucij glede na skupno vrednost sredstev; |
| --- | --- |

(c)

je v državi članici, v kateri ima sedež, ena od treh največjih institucij glede na skupno vrednost sredstev;

| (d) | skupna vrednost njenih sredstev na posamični podlagi ali, kjer je ustrezno, na podlagi njenega konsolidiranega položaja v skladu s to uredbo in Direktivo 2013/36/EU je enaka ali večja od 30 milijard EUR; |
| --- | --- |

(d)

skupna vrednost njenih sredstev na posamični podlagi ali, kjer je ustrezno, na podlagi njenega konsolidiranega položaja v skladu s to uredbo in Direktivo 2013/36/EU je enaka ali večja od 30 milijard EUR;

| (147) | ‚velika podrejena družba‘ pomeni podrejeno družbo, ki ustreza merilom za veliko institucijo; |
| --- | --- |

(147)

‚velika podrejena družba‘ pomeni podrejeno družbo, ki ustreza merilom za veliko institucijo;

| (148) | ‚institucija, ki ne kotira na borzi‘, pomeni institucijo, ki ni izdala vrednostnih papirjev, ki so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu katere koli države članice, kot je opredeljen v točki 21 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(148)

‚institucija, ki ne kotira na borzi‘, pomeni institucijo, ki ni izdala vrednostnih papirjev, ki so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu katere koli države članice, kot je opredeljen v točki 21 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| (149) | ‚računovodsko poročilo‘ pomeni, za namene dela 8, računovodsko poročilo v smislu členov 4 in 5 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*9). |
| --- | --- |

(149)

‚računovodsko poročilo‘ pomeni, za namene dela 8, računovodsko poročilo v smislu členov 4 in 5 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*9).

*9

(*8)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19)."

*8

(*9)  Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38).“;"

*9

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „4.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi okoliščine, v katerih so izpolnjeni pogoji iz točke (39) odstavka 1.
  EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2020.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„4.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi okoliščine, v katerih so izpolnjeni pogoji iz točke (39) odstavka 1.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (3) | člen 6 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Institucije na posamični podlagi izpolnjujejo obveznosti iz delov 2, 3, 4, 7, 7A in 8 te uredbe ter iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402, z izjemo točke (d) člena 430(1) te uredbe.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 6 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Institucije na posamični podlagi izpolnjujejo obveznosti iz delov 2, 3, 4, 7, 7A in 8 te uredbe ter iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402, z izjemo točke (d) člena 430(1) te uredbe.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena zahtevo iz člena 92a na posamični podlagi izpolnjujejo samo institucije, ki so določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so tudi GSPI ali del GSPI in nimajo podrejenih družb.
  Pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU na posamični podlagi izpolnjujejo zahteve iz člena 92b, če izpolnjujejo vse naslednje pogoje:






  (a) | niso subjekti v postopku reševanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena zahtevo iz člena 92a na posamični podlagi izpolnjujejo samo institucije, ki so določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so tudi GSPI ali del GSPI in nimajo podrejenih družb.

Pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU na posamični podlagi izpolnjujejo zahteve iz člena 92b, če izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

(a)

niso subjekti v postopku reševanja;

| (b) | nimajo podrejenih družb; |
| --- | --- |

(b)

nimajo podrejenih družb;

| (c) | niso podrejene družbe EU nadrejene institucije.“; |
| --- | --- |

(c)

niso podrejene družbe EU nadrejene institucije.“;

| (c) | odstavki 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjim:

  „3.   Instituciji, ki je nadrejena oseba ali podrejena družba, in instituciji, ki je vključena v konsolidacijo na podlagi člena 18, ni treba na posamični podlagi izpolnjevati obveznosti iz dela 8.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka institucije iz odstavka 1a tega člena na posamični podlagi izpolnjujejo zahteve iz člena 437a in točke (h) člena 447.


  4.   Kreditne institucije in investicijska podjetja, ki imajo dovoljenje za opravljanje investicijskih storitev in dejavnosti iz točk (3) in (6) oddelka A Priloge I k Direktivi 2014/65/EU, na posamični podlagi izpolnjujejo obveznosti iz dela 6 in točke (d) člena 430(1) te uredbe.
  Naslednjim institucijam ni treba izpolnjevati zahtev iz člena 413(1) ter s tem povezanih zahtev glede poročanja o likvidnosti iz dela 7A te uredbe:






  (a) | institucije, ki imajo tudi dovoljenje v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavki 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjim:

„3.   Instituciji, ki je nadrejena oseba ali podrejena družba, in instituciji, ki je vključena v konsolidacijo na podlagi člena 18, ni treba na posamični podlagi izpolnjevati obveznosti iz dela 8.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka institucije iz odstavka 1a tega člena na posamični podlagi izpolnjujejo zahteve iz člena 437a in točke (h) člena 447.

4.   Kreditne institucije in investicijska podjetja, ki imajo dovoljenje za opravljanje investicijskih storitev in dejavnosti iz točk (3) in (6) oddelka A Priloge I k Direktivi 2014/65/EU, na posamični podlagi izpolnjujejo obveznosti iz dela 6 in točke (d) člena 430(1) te uredbe.

Naslednjim institucijam ni treba izpolnjevati zahtev iz člena 413(1) ter s tem povezanih zahtev glede poročanja o likvidnosti iz dela 7A te uredbe:

(a)

institucije, ki imajo tudi dovoljenje v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (b) | institucije, ki imajo tudi dovoljenje v skladu s členom 16 in točko (a) člena 54(2) Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*10), če ne izvajajo nobene bistvene spremembe zapadlosti, ter |
| --- | --- |

(b)

institucije, ki imajo tudi dovoljenje v skladu s členom 16 in točko (a) člena 54(2) Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*10), če ne izvajajo nobene bistvene spremembe zapadlosti, ter

| (c) | institucije, ki so imenovane v skladu s točko (b) člena 54(2) Uredbe (EU) št. 909/2014, kadar:






  (i) | so njihove dejavnosti omejene na ponujanje bančnih storitev, ki so navedene v točkah (a) do (e) oddelka C Priloge k navedeni uredbi, centralnim depotnim družbam, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 16 navedene uredbe, ter |
| --- | --- | --- |

(c)

institucije, ki so imenovane v skladu s točko (b) člena 54(2) Uredbe (EU) št. 909/2014, kadar:

(i)

so njihove dejavnosti omejene na ponujanje bančnih storitev, ki so navedene v točkah (a) do (e) oddelka C Priloge k navedeni uredbi, centralnim depotnim družbam, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 16 navedene uredbe, ter

| (ii) | ne izvajajo nobene bistvene spremembe zapadlosti. |
| --- | --- |

(ii)

ne izvajajo nobene bistvene spremembe zapadlosti.

Dokler ne prejmejo poročila Komisije v skladu s členom 508(3), lahko pristojni organi investicijska podjetja izvzamejo iz izpolnjevanja obveznosti iz dela 6 in točke (d) člena 430(1), pri čemer upoštevajo naravo, obseg in zapletenost njihovih dejavnosti.

5.   Investicijskim podjetjem iz členov 95(1) in 96(1) te uredbe, institucijam, za katere pristojni organi uporabijo odstopanje, določeno v členu 7(1) ali (3) te uredbe, ter institucijam, ki imajo tudi dovoljenje v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, ni treba na posamični podlagi izpolnjevati obveznosti iz dela 7 in s tem povezanih zahtev glede poročanja o količniku finančnega vzvoda.

(*10)  Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1).“;"

*10

| (4) | člen 8 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | nadrejena institucija na konsolidirani podlagi ali podrejena institucija na subkonsolidirani podlagi stalno spremlja in nadzoruje likvidnostne pozicije vseh institucij v skupini ali podskupini, za katere velja opustitev uporabe, spremlja in stalno nadzoruje pozicije financiranja vseh institucij v skupini ali podskupini, kadar se opusti zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja iz naslova IV dela 6, ter za vse navedene institucije zagotavlja zadostno raven likvidnosti in stabilnega financiranja, kadar se opusti zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja iz naslova IV dela 6;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 8 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

nadrejena institucija na konsolidirani podlagi ali podrejena institucija na subkonsolidirani podlagi stalno spremlja in nadzoruje likvidnostne pozicije vseh institucij v skupini ali podskupini, za katere velja opustitev uporabe, spremlja in stalno nadzoruje pozicije financiranja vseh institucij v skupini ali podskupini, kadar se opusti zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja iz naslova IV dela 6, ter za vse navedene institucije zagotavlja zadostno raven likvidnosti in stabilnega financiranja, kadar se opusti zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja iz naslova IV dela 6;“;

| (b) | v odstavku 3 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:






  „(b) | porazdelitvi zneskov, lokaciji in lastništvu zahtevanih likvidnih sredstev, ki jih mora imeti enotna likvidnostna podskupina, kadar se opusti zahteva glede količnika likvidnostnega kritja, določena v delegiranem aktu iz člena 460(1), ter porazdelitvi zneskov in lokaciji razpoložljivega stabilnega financiranja znotraj enotne likvidnostne podskupine, kadar se opusti zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja iz naslova IV dela 6; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:

„(b)

porazdelitvi zneskov, lokaciji in lastništvu zahtevanih likvidnih sredstev, ki jih mora imeti enotna likvidnostna podskupina, kadar se opusti zahteva glede količnika likvidnostnega kritja, določena v delegiranem aktu iz člena 460(1), ter porazdelitvi zneskov in lokaciji razpoložljivega stabilnega financiranja znotraj enotne likvidnostne podskupine, kadar se opusti zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja iz naslova IV dela 6;

| (c) | določitvi minimalnih zneskov likvidnih sredstev institucij, za katere se opusti uporaba zahteve glede količnika likvidnostnega kritja, določene v delegiranem aktu iz člena 460(1), ter določitvi minimalnih zneskov razpoložljivega stabilnega financiranja institucij, za katere se opusti zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja iz naslova IV dela 6;“; |
| --- | --- |

(c)

določitvi minimalnih zneskov likvidnih sredstev institucij, za katere se opusti uporaba zahteve glede količnika likvidnostnega kritja, določene v delegiranem aktu iz člena 460(1), ter določitvi minimalnih zneskov razpoložljivega stabilnega financiranja institucij, za katere se opusti zahteva glede količnika neto stabilnega financiranja iz naslova IV dela 6;“;

| (c) | doda se naslednji odstavek:

  „6.   Kadar pristojni organ v skladu s tem členom delno ali v celoti opusti za institucijo uporabo dela 6, lahko za to institucijo opusti tudi uporabo s tem povezanih zahtev glede poročanja o likvidnosti iz točke (d) člena 430(1).“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„6.   Kadar pristojni organ v skladu s tem členom delno ali v celoti opusti za institucijo uporabo dela 6, lahko za to institucijo opusti tudi uporabo s tem povezanih zahtev glede poročanja o likvidnosti iz točke (d) člena 430(1).“;

| (5) | v členu 10(1) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

  „1.   Pristojni organi lahko v skladu z nacionalnim pravom za eno ali več kreditnih institucij, ki so v isti državi članici in so stalno povezane s centralnim organom, ki jih nadzoruje in ima sedež v isti državi članici, delno ali v celoti opustijo uporabo zahtev iz delov od 2 do 8 te uredbe in poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402, če so izpolnjeni naslednji pogoji:“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 10(1) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„1.   Pristojni organi lahko v skladu z nacionalnim pravom za eno ali več kreditnih institucij, ki so v isti državi članici in so stalno povezane s centralnim organom, ki jih nadzoruje in ima sedež v isti državi članici, delno ali v celoti opustijo uporabo zahtev iz delov od 2 do 8 te uredbe in poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402, če so izpolnjeni naslednji pogoji:“;

| (6) | člen 11 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

  „1.   Nadrejene institucije v državi članici izpolnjujejo obveznosti iz delov 2, 3, 4, 7 in 7A, z izjemo točke (d) člena 430(1), na podlagi svojega konsolidiranega položaja v obsegu in na način, ki sta določena v členu 18. Nadrejene osebe in njihove podrejene družbe, za katere velja ta uredba, vzpostavijo ustrezno organizacijsko strukturo in ustrezne mehanizme notranjih kontrol, s čimer zagotovijo primerno obdelavo in posredovanje podatkov, potrebnih za konsolidacijo. Še zlasti zagotovijo, da podrejene družbe, za katere ta uredba ne velja, izvajajo ureditve, procese in mehanizme, ki zagotavljajo ustrezno konsolidacijo.


  2.   Za namene zagotovitve uporabe zahtev te uredbe na konsolidirani podlagi se pojmi ‚institucija‘
  ‚nadrejena institucija v državi članici‘
  ‚EU nadrejena institucija‘ in ‚nadrejena oseba‘, odvisno od primera, nanašajo tudi na:






  (a) | finančni holding ali mešani finančni holding z odobritvijo v skladu s členom 21a Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

člen 11 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Nadrejene institucije v državi članici izpolnjujejo obveznosti iz delov 2, 3, 4, 7 in 7A, z izjemo točke (d) člena 430(1), na podlagi svojega konsolidiranega položaja v obsegu in na način, ki sta določena v členu 18. Nadrejene osebe in njihove podrejene družbe, za katere velja ta uredba, vzpostavijo ustrezno organizacijsko strukturo in ustrezne mehanizme notranjih kontrol, s čimer zagotovijo primerno obdelavo in posredovanje podatkov, potrebnih za konsolidacijo. Še zlasti zagotovijo, da podrejene družbe, za katere ta uredba ne velja, izvajajo ureditve, procese in mehanizme, ki zagotavljajo ustrezno konsolidacijo.

2.   Za namene zagotovitve uporabe zahtev te uredbe na konsolidirani podlagi se pojmi ‚institucija‘
  ‚nadrejena institucija v državi članici‘
  ‚EU nadrejena institucija‘ in ‚nadrejena oseba‘, odvisno od primera, nanašajo tudi na:

(a)

finančni holding ali mešani finančni holding z odobritvijo v skladu s členom 21a Direktive 2013/36/EU;

| (b) | imenovano institucijo, ki jo obvladuje nadrejeni finančni holding ali nadrejeni mešani finančni holding, če takšen nadrejeni holding ne potrebuje odobritve v skladu s členom 21a(4) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(b)

imenovano institucijo, ki jo obvladuje nadrejeni finančni holding ali nadrejeni mešani finančni holding, če takšen nadrejeni holding ne potrebuje odobritve v skladu s členom 21a(4) Direktive 2013/36/EU;

| (c) | finančni holding, mešani finančni holding ali institucijo, imenovano v skladu s točko (d) člena 21a(6) Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(c)

finančni holding, mešani finančni holding ali institucijo, imenovano v skladu s točko (d) člena 21a(6) Direktive 2013/36/EU.

Konsolidirani položaj družbe iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka je konsolidirani položaj nadrejenega finančnega holdinga ali nadrejenega mešanega finančnega holdinga, ki ne potrebuje odobritve v skladu s členom 21a(4) Direktive 2013/36/EU. Konsolidirani položaj družbe iz točke (c) prvega pododstavka tega odstavka je konsolidirani položaj njenega nadrejenega finančnega holdinga ali nadrejenega mešanega finančnega holdinga.“;

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek:

  „3a.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena so samo nadrejene institucije, določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI, del GSPI ali del GSPI zunaj EU, izpolnjujejo zahteve iz člena 92a te uredbe na konsolidirani podlagi v obsegu in na način, ki sta določena v členu 18 te uredbe.
  Samo EU nadrejene osebe, ki so pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU in niso subjekti v postopku reševanja, izpolnjujejo zahteve iz člena 92b te uredbe na konsolidirani podlagi v obsegu in na način, ki sta določena v členu 18 te uredbe. Kadar se uporablja člen 21b(2) Direktive 2013/36/EU, je vsaka od obeh vmesnih EU nadrejenih oseb, ki sta skupaj opredeljeni kot pomembna podrejena družba, izpolnjuje zahtevo iz člena 92b te uredbe na podlagi svojega konsolidiranega položaja.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek:

„3a.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena so samo nadrejene institucije, določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI, del GSPI ali del GSPI zunaj EU, izpolnjujejo zahteve iz člena 92a te uredbe na konsolidirani podlagi v obsegu in na način, ki sta določena v členu 18 te uredbe.

Samo EU nadrejene osebe, ki so pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU in niso subjekti v postopku reševanja, izpolnjujejo zahteve iz člena 92b te uredbe na konsolidirani podlagi v obsegu in na način, ki sta določena v členu 18 te uredbe. Kadar se uporablja člen 21b(2) Direktive 2013/36/EU, je vsaka od obeh vmesnih EU nadrejenih oseb, ki sta skupaj opredeljeni kot pomembna podrejena družba, izpolnjuje zahtevo iz člena 92b te uredbe na podlagi svojega konsolidiranega položaja.“;

| (d) | odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:

  „4.   EU nadrejene institucije izpolnjujejo zahteve iz dela 6 in točke (d) člena 430(1) te uredbe na podlagi svojega konsolidiranega položaja, kadar skupino sestavlja ena ali več kreditnih institucij ali investicijskih podjetij, ki imajo dovoljenje za opravljanje investicijskih storitev in dejavnosti iz točk (3) in (6) oddelka A Priloge I k Direktivi 2014/65/EU. Kadar so v skupini le investicijska podjetja, lahko pristojni organi, dokler ne prejmejo poročila Komisije iz člena 508(2) te uredbe, EU nadrejene institucije izvzamejo iz izpolnjevanja zahtev iz dela 6 in točke (d) člena 430(1) te uredbe na konsolidirani podlagi, pri čemer upoštevajo naravo, obseg in zapletenost dejavnosti investicijskega podjetja.
  Kadar je odobrena opustitev v skladu s členom 8(1) do (5), institucije in, kjer je ustrezno, finančni holdingi ali mešani finančni holdingi, ki so del likvidnostne podskupine, izpolnjujejo zahteve iz dela 6 in točke (d) člena 430(1) na konsolidirani podlagi ali na subkonsolidirani podlagi likvidnostne podskupine.


  5.   Kadar se uporablja člen 10 te uredbe, centralni organ iz navedenega člena izpolnjuje zahteve iz delov 2 do 8 te uredbe in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402 na podlagi konsolidiranega položaja celote, ki jo predstavlja centralni organ skupaj s svojimi povezanimi institucijami.


  6.   Brez poseganja v druge določbe iz te uredbe in iz Direktive 2013/36/EU lahko pristojni organi od strukturno ločenih institucij zahtevajo, da poleg zahtev iz odstavkov 1 do 5 tega člena na subkonsolidirani podlagi izpolnjujejo tudi obveznosti iz delov 2 do 8 te uredbe ter iz naslova VII Direktive 2013/36/EU, če je to upravičeno za namene nadzora zaradi specifičnosti tveganja ali kapitalske strukture institucije ali kadar države članice sprejmejo nacionalno zakonodajo, v skladu s katero se zahteva strukturna ločitev dejavnosti znotraj bančne skupine.
  Uporaba pristopa iz prvega pododstavka ne posega v učinkovit nadzor na konsolidirani podlagi in ne povzroči nesorazmernih negativnih učinkov na celoto ali dele finančnega sistema v drugih državah članicah ali v Uniji kot celoti oziroma ne predstavlja ali ustvarja ovir za delovanje notranjega trga.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:

„4.   EU nadrejene institucije izpolnjujejo zahteve iz dela 6 in točke (d) člena 430(1) te uredbe na podlagi svojega konsolidiranega položaja, kadar skupino sestavlja ena ali več kreditnih institucij ali investicijskih podjetij, ki imajo dovoljenje za opravljanje investicijskih storitev in dejavnosti iz točk (3) in (6) oddelka A Priloge I k Direktivi 2014/65/EU. Kadar so v skupini le investicijska podjetja, lahko pristojni organi, dokler ne prejmejo poročila Komisije iz člena 508(2) te uredbe, EU nadrejene institucije izvzamejo iz izpolnjevanja zahtev iz dela 6 in točke (d) člena 430(1) te uredbe na konsolidirani podlagi, pri čemer upoštevajo naravo, obseg in zapletenost dejavnosti investicijskega podjetja.

Kadar je odobrena opustitev v skladu s členom 8(1) do (5), institucije in, kjer je ustrezno, finančni holdingi ali mešani finančni holdingi, ki so del likvidnostne podskupine, izpolnjujejo zahteve iz dela 6 in točke (d) člena 430(1) na konsolidirani podlagi ali na subkonsolidirani podlagi likvidnostne podskupine.

5.   Kadar se uporablja člen 10 te uredbe, centralni organ iz navedenega člena izpolnjuje zahteve iz delov 2 do 8 te uredbe in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402 na podlagi konsolidiranega položaja celote, ki jo predstavlja centralni organ skupaj s svojimi povezanimi institucijami.

6.   Brez poseganja v druge določbe iz te uredbe in iz Direktive 2013/36/EU lahko pristojni organi od strukturno ločenih institucij zahtevajo, da poleg zahtev iz odstavkov 1 do 5 tega člena na subkonsolidirani podlagi izpolnjujejo tudi obveznosti iz delov 2 do 8 te uredbe ter iz naslova VII Direktive 2013/36/EU, če je to upravičeno za namene nadzora zaradi specifičnosti tveganja ali kapitalske strukture institucije ali kadar države članice sprejmejo nacionalno zakonodajo, v skladu s katero se zahteva strukturna ločitev dejavnosti znotraj bančne skupine.

Uporaba pristopa iz prvega pododstavka ne posega v učinkovit nadzor na konsolidirani podlagi in ne povzroči nesorazmernih negativnih učinkov na celoto ali dele finančnega sistema v drugih državah članicah ali v Uniji kot celoti oziroma ne predstavlja ali ustvarja ovir za delovanje notranjega trga.“;

| (7) | člen 12 se črta; |
| --- | --- |

(7)

člen 12 se črta;

| (8) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 12a
  Konsolidiran izračun za GSPI z več subjekti v postopku reševanja
  Kadar sta najmanj dva subjekta, ki sta GSPI in pripada k isti GSPI, subjekta v postopku reševanja, EU nadrejena institucija navedene GSPI izračuna znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti iz točke (a) člena 92a(1) te uredbe. Ta izračun se opravi na podlagi konsolidiranega položaja EU nadrejene institucije, kot če bi bila edini subjekt v postopku reševanja GSPI.
  Kadar je znesek, izračunan v skladu s prvim odstavkom tega člena, nižji od vsote zneskov kapitala in kvalificiranih obveznosti iz točke (a) člena 92a(1) te uredbe vseh subjektov v postopku reševanja, ki pripadajo navedeni GSPI, organi za reševanje ukrepajo v skladu s členoma 45d(3) in 45h(2) Direktive 2014/59/EU.
  Kadar je znesek, izračunan v skladu s prvim odstavkom tega člena, višji od vsote zneskov kapitala in kvalificiranih obveznosti iz točke (a) člena 92a(1) te uredbe vseh subjektov v postopku reševanja, ki pripadajo navedeni GSPI, organi za reševanje lahko ukrepajo v skladu s členi 45d(3) in 45h(2) Direktive 2014/59/EU.“ |
| --- | --- |

(8)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 12a

Konsolidiran izračun za GSPI z več subjekti v postopku reševanja

Kadar sta najmanj dva subjekta, ki sta GSPI in pripada k isti GSPI, subjekta v postopku reševanja, EU nadrejena institucija navedene GSPI izračuna znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti iz točke (a) člena 92a(1) te uredbe. Ta izračun se opravi na podlagi konsolidiranega položaja EU nadrejene institucije, kot če bi bila edini subjekt v postopku reševanja GSPI.

Kadar je znesek, izračunan v skladu s prvim odstavkom tega člena, nižji od vsote zneskov kapitala in kvalificiranih obveznosti iz točke (a) člena 92a(1) te uredbe vseh subjektov v postopku reševanja, ki pripadajo navedeni GSPI, organi za reševanje ukrepajo v skladu s členoma 45d(3) in 45h(2) Direktive 2014/59/EU.

Kadar je znesek, izračunan v skladu s prvim odstavkom tega člena, višji od vsote zneskov kapitala in kvalificiranih obveznosti iz točke (a) člena 92a(1) te uredbe vseh subjektov v postopku reševanja, ki pripadajo navedeni GSPI, organi za reševanje lahko ukrepajo v skladu s členi 45d(3) in 45h(2) Direktive 2014/59/EU.“

| (9) | člena 13 in 14 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 13
  Uporaba zahtev po razkritju na konsolidirani podlagi

  1.   EU nadrejene institucije izpolnjujejo zahteve iz dela 8 na podlagi svojega konsolidiranega položaja.
  Velike podrejene družbe EU nadrejenih institucij razkrijejo informacije iz členov 437, 438, 440, 442, 450, 451, 451a in 453 na posamični podlagi ali, kadar je to ustrezno v skladu s to uredbo in Direktivo 2013/36/EU, na subkonsolidirani podlagi.


  2.   Institucije, določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali so del GSPI, izpolnjujejo zahteve iz člena 437a in točke (h) člena 447 na podlagi konsolidiranega položaja svoje skupine v postopku reševanja.


  3.   Prvi pododstavek odstavka 1 se ne uporablja za EU nadrejene institucije, EU nadrejene finančne holdinge, EU nadrejene mešane finančne holdinge ali subjekte v postopku reševanja, če so vključeni v enakovredna razkritja, ki jih na konsolidirani podlagi zagotovi nadrejena družba s sedežem v tretji državi.
  Drugi pododstavek odstavka 1 se uporablja za podrejene družbe nadrejenih oseb s sedežem v tretjih državah, kadar se te podrejene družbe štejejo za velike podrejene družbe.


  4.   Kadar se uporablja člen 10, centralni organ iz navedenega člena izpolnjuje zahteve iz dela 8 na podlagi konsolidiranega položaja centralnega organa. Člen 18(1) se uporablja za centralni organ, pri čemer se njegove povezane institucije obravnavajo kot podrejene družbe centralnega organa.



  Člen 14
  Uporaba zahtev iz člena 5 Uredbe (EU) 2017/2402 na konsolidirani podlagi

  1.   Nadrejene osebe in njihove podrejene družbe, za katere velja ta uredba, morajo izpolnjevati obveznosti iz člena 5 Uredbe (EU) 2017/2402 na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi, s čimer zagotovijo, da so njihove ureditve, procesi in mehanizmi, zahtevani v navedenih določbah, skladni in primerno integrirani ter da je mogoče pripraviti vse podatke in informacije, ki so pomembni za nadzor. Še zlasti zagotovijo, da podrejene družbe, za katere ta uredba ne velja, izvajajo ureditve, procese in mehanizme, ki zagotavljajo skladnost z navedenimi določbami.


  2.   Institucije pri uporabi člena 92 te uredbe na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi uporabljajo dodatno utež tveganja v skladu s členom 270a te uredbe, če so zahteve iz člena 5 Uredbe (EU) 2017/2402, kršene na ravni subjekta, ki ima sedež v tretji državi in je vključen v konsolidacijo v skladu s členom 18 te uredbe, ter je kršitev resna glede na celoten profil tveganosti skupine.“; |
| --- | --- |

(9)

člena 13 in 14 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 13

Uporaba zahtev po razkritju na konsolidirani podlagi

1.   EU nadrejene institucije izpolnjujejo zahteve iz dela 8 na podlagi svojega konsolidiranega položaja.

Velike podrejene družbe EU nadrejenih institucij razkrijejo informacije iz členov 437, 438, 440, 442, 450, 451, 451a in 453 na posamični podlagi ali, kadar je to ustrezno v skladu s to uredbo in Direktivo 2013/36/EU, na subkonsolidirani podlagi.

2.   Institucije, določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali so del GSPI, izpolnjujejo zahteve iz člena 437a in točke (h) člena 447 na podlagi konsolidiranega položaja svoje skupine v postopku reševanja.

3.   Prvi pododstavek odstavka 1 se ne uporablja za EU nadrejene institucije, EU nadrejene finančne holdinge, EU nadrejene mešane finančne holdinge ali subjekte v postopku reševanja, če so vključeni v enakovredna razkritja, ki jih na konsolidirani podlagi zagotovi nadrejena družba s sedežem v tretji državi.

Drugi pododstavek odstavka 1 se uporablja za podrejene družbe nadrejenih oseb s sedežem v tretjih državah, kadar se te podrejene družbe štejejo za velike podrejene družbe.

4.   Kadar se uporablja člen 10, centralni organ iz navedenega člena izpolnjuje zahteve iz dela 8 na podlagi konsolidiranega položaja centralnega organa. Člen 18(1) se uporablja za centralni organ, pri čemer se njegove povezane institucije obravnavajo kot podrejene družbe centralnega organa.

Člen 14

Uporaba zahtev iz člena 5 Uredbe (EU) 2017/2402 na konsolidirani podlagi

1.   Nadrejene osebe in njihove podrejene družbe, za katere velja ta uredba, morajo izpolnjevati obveznosti iz člena 5 Uredbe (EU) 2017/2402 na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi, s čimer zagotovijo, da so njihove ureditve, procesi in mehanizmi, zahtevani v navedenih določbah, skladni in primerno integrirani ter da je mogoče pripraviti vse podatke in informacije, ki so pomembni za nadzor. Še zlasti zagotovijo, da podrejene družbe, za katere ta uredba ne velja, izvajajo ureditve, procese in mehanizme, ki zagotavljajo skladnost z navedenimi določbami.

2.   Institucije pri uporabi člena 92 te uredbe na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi uporabljajo dodatno utež tveganja v skladu s členom 270a te uredbe, če so zahteve iz člena 5 Uredbe (EU) 2017/2402, kršene na ravni subjekta, ki ima sedež v tretji državi in je vključen v konsolidacijo v skladu s členom 18 te uredbe, ter je kršitev resna glede na celoten profil tveganosti skupine.“;

| (10) | v členu 15(1) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

  „1.   Konsolidacijski nadzornik lahko v posameznih primerih opusti uporabo dela 3 in s tem povezanih zahtev glede poročanja iz dela 7A te uredbe ter poglavja 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU, z izjemo točke (d) člena 430(1) te uredbe, na konsolidirani podlagi, če so izpolnjeni naslednji pogoji:“; |
| --- | --- |

(10)

v členu 15(1) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„1.   Konsolidacijski nadzornik lahko v posameznih primerih opusti uporabo dela 3 in s tem povezanih zahtev glede poročanja iz dela 7A te uredbe ter poglavja 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU, z izjemo točke (d) člena 430(1) te uredbe, na konsolidirani podlagi, če so izpolnjeni naslednji pogoji:“;

| (11) | člen 16 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 16
  Odstopanje od uporabe zahtev po količniku finančnega vzvoda na konsolidirani podlagi za skupine investicijskih podjetij
  Če so vsi subjekti v skupini investicijskih podjetij, vključno z nadrejenim subjektom, investicijska podjetja, ki so v skladu s členom 6(5) izvzeta iz uporabe zahtev iz dela 7 na posamični podlagi, se lahko nadrejeno investicijsko podjetje odloči, da ne bo izvedlo zahtev iz dela 7 in s tem povezane zahteve o poročanju glede količnika finančnega vzvoda na konsolidirani podlagi.“; |
| --- | --- |

(11)

člen 16 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 16

Odstopanje od uporabe zahtev po količniku finančnega vzvoda na konsolidirani podlagi za skupine investicijskih podjetij

Če so vsi subjekti v skupini investicijskih podjetij, vključno z nadrejenim subjektom, investicijska podjetja, ki so v skladu s členom 6(5) izvzeta iz uporabe zahtev iz dela 7 na posamični podlagi, se lahko nadrejeno investicijsko podjetje odloči, da ne bo izvedlo zahtev iz dela 7 in s tem povezane zahteve o poročanju glede količnika finančnega vzvoda na konsolidirani podlagi.“;

| (12) | člen 18 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 18
  Metode bonitetne konsolidacije

  1.   Institucije, finančni holdingi in mešani finančni holdingi, ki morajo izpolnjevati zahteve iz oddelka 1 tega poglavja na podlagi svojega konsolidiranega položaja, izvedejo polno konsolidacijo vseh institucij in finančnih institucij, ki so njihove podrejene družbe. Odstavki 3 do 6 in odstavek 9 tega člena se ne uporabljajo, kadar se uporabljata del 6 in točka (d) člena 430(1) na podlagi konsolidiranega položaja institucije, finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga ali na podlagi subkonsolidiranega položaja likvidnostne podskupine, kot je določeno v členih 8 in 10.
  Za namene člena 11(3a) institucije, ki morajo izpolnjevati zahteve iz člena 92a ali 92b na konsolidirani podlagi, izvedejo polno konsolidacijo vseh institucij in finančnih institucij, ki so njihove podrejene družbe v zadevnih skupinah v postopku reševanja.


  2.   Družbe za pomožne storitve se vključijo v konsolidacijo v primerih in v skladu z metodami iz tega člena.


  3.   Kadar so družbe povezane v smislu člena 22(7) Direktive 2013/34/EU, pristojni organi določijo, kako naj se opravi konsolidacija.


  4.   Konsolidacijski nadzornik zahteva sorazmerno konsolidacijo glede na delež udeležbe kapitala v institucijah in finančnih institucijah, ki jih upravlja družba, vključena v konsolidacijo, skupaj z eno ali več družbami, ki niso vključene v konsolidacijo, če je odgovornost teh družb omejena z višino njihovega deleža v kapitalu.


  5.   Pri drugih oblikah udeležb ali kapitalskih povezavah, razen tistih iz odstavkov 1 in 4, pristojni organi odločijo, ali in kako se opravi konsolidacija. Zlasti lahko dovolijo ali zahtevajo uporabo kapitalske metode. Ta metoda pa kljub temu ne predstavlja osnove za vključitev zadevnih družb v nadzor na konsolidirani podlagi.


  6.   Pristojni organi se odločijo, ali in kako se opravi konsolidacija v naslednjih primerih:






  (a) | kadar po mnenju pristojnih organov institucija izvaja pomemben vpliv na eno ali več institucij ali finančnih institucij, vendar ni udeležena v njihovem kapitalu ali z njimi ni drugače kapitalsko povezana, ter |
| --- | --- | --- |

(12)

člen 18 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 18

Metode bonitetne konsolidacije

1.   Institucije, finančni holdingi in mešani finančni holdingi, ki morajo izpolnjevati zahteve iz oddelka 1 tega poglavja na podlagi svojega konsolidiranega položaja, izvedejo polno konsolidacijo vseh institucij in finančnih institucij, ki so njihove podrejene družbe. Odstavki 3 do 6 in odstavek 9 tega člena se ne uporabljajo, kadar se uporabljata del 6 in točka (d) člena 430(1) na podlagi konsolidiranega položaja institucije, finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga ali na podlagi subkonsolidiranega položaja likvidnostne podskupine, kot je določeno v členih 8 in 10.

Za namene člena 11(3a) institucije, ki morajo izpolnjevati zahteve iz člena 92a ali 92b na konsolidirani podlagi, izvedejo polno konsolidacijo vseh institucij in finančnih institucij, ki so njihove podrejene družbe v zadevnih skupinah v postopku reševanja.

2.   Družbe za pomožne storitve se vključijo v konsolidacijo v primerih in v skladu z metodami iz tega člena.

3.   Kadar so družbe povezane v smislu člena 22(7) Direktive 2013/34/EU, pristojni organi določijo, kako naj se opravi konsolidacija.

4.   Konsolidacijski nadzornik zahteva sorazmerno konsolidacijo glede na delež udeležbe kapitala v institucijah in finančnih institucijah, ki jih upravlja družba, vključena v konsolidacijo, skupaj z eno ali več družbami, ki niso vključene v konsolidacijo, če je odgovornost teh družb omejena z višino njihovega deleža v kapitalu.

5.   Pri drugih oblikah udeležb ali kapitalskih povezavah, razen tistih iz odstavkov 1 in 4, pristojni organi odločijo, ali in kako se opravi konsolidacija. Zlasti lahko dovolijo ali zahtevajo uporabo kapitalske metode. Ta metoda pa kljub temu ne predstavlja osnove za vključitev zadevnih družb v nadzor na konsolidirani podlagi.

6.   Pristojni organi se odločijo, ali in kako se opravi konsolidacija v naslednjih primerih:

(a)

kadar po mnenju pristojnih organov institucija izvaja pomemben vpliv na eno ali več institucij ali finančnih institucij, vendar ni udeležena v njihovem kapitalu ali z njimi ni drugače kapitalsko povezana, ter

| (b) | kadar se dve ali več institucij ali finančnih institucij upravljajo na enotni podlagi, tudi če to ni določeno v pogodbi, družbeni pogodbi ali statutu. |
| --- | --- |

(b)

kadar se dve ali več institucij ali finančnih institucij upravljajo na enotni podlagi, tudi če to ni določeno v pogodbi, družbeni pogodbi ali statutu.

Pristojni organi zlasti lahko dovolijo ali zahtevajo uporabo metode iz člena 22(7), (8) in (9) Direktive 2013/34/EU. Ta metoda pa kljub temu ne predstavlja osnove za vključitev zadevnih družb v konsolidirani nadzor.

7.   Če ima institucija podrejeno družbo, ki ni institucija, finančna institucija ali družba za pomožne storitve, ali je udeležena v takšni družbi, za to podrejeno družbo ali udeležbo uporabi kapitalsko metodo. Ta metoda pa kljub temu ne predstavlja osnove za vključitev zadevnih družb v nadzor na konsolidirani podlagi.

Pristojni organi lahko z odstopanjem od prvega pododstavka institucijam dovolijo ali od njih zahtevajo, da za takšne podrejene družbe ali udeležbe uporabijo drugačno metodo, vključno z metodo, ki jo zahteva veljavni računovodski okvir, pod pogojem, da:

| (a) | institucija 28. decembra 2020 kapitalske metode še ne uporablja; |
| --- | --- |

(a)

institucija 28. decembra 2020 kapitalske metode še ne uporablja;

| (b) | bi bila uporaba kapitalske metode preveč obremenjujoča ali kapitalska metoda ne bi ustrezno odražala tveganj, ki jih družba iz prvega pododstavka predstavlja za institucijo, ter |
| --- | --- |

(b)

bi bila uporaba kapitalske metode preveč obremenjujoča ali kapitalska metoda ne bi ustrezno odražala tveganj, ki jih družba iz prvega pododstavka predstavlja za institucijo, ter

| (c) | uporabljena metoda ne povzroči polne ali sorazmerne konsolidacije navedene družbe. |
| --- | --- |

(c)

uporabljena metoda ne povzroči polne ali sorazmerne konsolidacije navedene družbe.

8.   Pristojni organi lahko zahtevajo polno ali sorazmerno konsolidacijo podrejene družbe ali družbe, v kateri je institucija udeležena, če ta podrejena družba ali družba ni institucija, finančna institucija ali družba za pomožne storitve in če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | družba ni zavarovalnica, zavarovalnica iz tretje države, pozavarovalnica, pozavarovalnica iz tretje države, zavarovalni holding ali družba, izključena iz področja uporabe Direktive 2009/138/ES v skladu s členom 4 navedene direktive; |
| --- | --- |

(a)

družba ni zavarovalnica, zavarovalnica iz tretje države, pozavarovalnica, pozavarovalnica iz tretje države, zavarovalni holding ali družba, izključena iz področja uporabe Direktive 2009/138/ES v skladu s členom 4 navedene direktive;

| (b) | obstaja znatno tveganje, da se institucija odloči zagotoviti finančno podporo tej družbi v stresnih pogojih, kadar ni nobenih pogodbenih obveznosti za zagotavljanje takšne podpore ali če to presega morebitne pogodbene obveznosti. |
| --- | --- |

(b)

obstaja znatno tveganje, da se institucija odloči zagotoviti finančno podporo tej družbi v stresnih pogojih, kadar ni nobenih pogodbenih obveznosti za zagotavljanje takšne podpore ali če to presega morebitne pogodbene obveznosti.

9.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi pogoje, v skladu s katerimi se izvede konsolidacija v primerih iz odstavkov 3 do 6 in odstavka 8.

EBA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. decembra 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (13) | člen 22 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 22
  Subkonsolidacija subjektov iz tretjih državah

  1.   Podrejene institucije izvajajo zahteve iz členov 89, 90 in 91 ter delov 3, 4 in 7 ter s tem povezane zahteve glede poročanja iz dela 7A, na podlagi svojega subkonsolidiranega položaja, če imajo navedene institucije podrejeno družbo v tretji državi, ki je institucija ali finančna institucija, ali če so udeležene v taki družbi.


  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se lahko podrejene institucije odločijo, da ne bodo izvajale zahtev iz členov 89, 90 in 91 ter delov 3, 4 in 7 ter s tem povezane zahteve glede poročanja iz dela 7A, na podlagi svojega subkonsolidiranega položaja, kadar skupna sredstva in zunajbilančne postavke njihovih podrejenih družb in udeležbe v tretjih državah predstavljajo manj kot 10 % skupnega zneska sredstev in zunajbilančnih postavk podrejene institucije.“; |
| --- | --- |

(13)

člen 22 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 22

Subkonsolidacija subjektov iz tretjih državah

1.   Podrejene institucije izvajajo zahteve iz členov 89, 90 in 91 ter delov 3, 4 in 7 ter s tem povezane zahteve glede poročanja iz dela 7A, na podlagi svojega subkonsolidiranega položaja, če imajo navedene institucije podrejeno družbo v tretji državi, ki je institucija ali finančna institucija, ali če so udeležene v taki družbi.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se lahko podrejene institucije odločijo, da ne bodo izvajale zahtev iz členov 89, 90 in 91 ter delov 3, 4 in 7 ter s tem povezane zahteve glede poročanja iz dela 7A, na podlagi svojega subkonsolidiranega položaja, kadar skupna sredstva in zunajbilančne postavke njihovih podrejenih družb in udeležbe v tretjih državah predstavljajo manj kot 10 % skupnega zneska sredstev in zunajbilančnih postavk podrejene institucije.“;

| (14) | naslov dela 2 se nadomesti z naslednjim:

  „
  KAPITAL IN KVALIFICIRANE OBVEZNOSTI
  “; |
| --- | --- |

(14)

naslov dela 2 se nadomesti z naslednjim:

„
  KAPITAL IN KVALIFICIRANE OBVEZNOSTI
  “;

KAPITAL IN KVALIFICIRANE OBVEZNOSTI

| (15) | v členu 26 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pristojni organi ocenijo, ali izdaje kapitalskih instrumentov izpolnjujejo merila iz člena 28 ali, kjer je to ustrezno, člena 29. Institucije razvrstijo izdaje kapitalskih instrumentov kot instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala šele po tem, ko pristojni organi izdajo dovoljenje.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko institucije naknadne izdaje oblike instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala razvrstijo kot instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere je institucija že dobila zadevno dovoljenje, če sta izpolnjena oba navedena pogoja:






  (a) | določbe, ki urejajo te naknadne izdaje, so večinoma enake kot določbe, ki urejajo izdaje, za katere je institucija že dobila dovoljenje; |
| --- | --- | --- |

(15)

v členu 26 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Pristojni organi ocenijo, ali izdaje kapitalskih instrumentov izpolnjujejo merila iz člena 28 ali, kjer je to ustrezno, člena 29. Institucije razvrstijo izdaje kapitalskih instrumentov kot instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala šele po tem, ko pristojni organi izdajo dovoljenje.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko institucije naknadne izdaje oblike instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala razvrstijo kot instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere je institucija že dobila zadevno dovoljenje, če sta izpolnjena oba navedena pogoja:

(a)

določbe, ki urejajo te naknadne izdaje, so večinoma enake kot določbe, ki urejajo izdaje, za katere je institucija že dobila dovoljenje;

| (b) | institucije so o teh naknadnih izdajah uradno obvestile pristojne organe pravočasno, pred njihovo razvrstitvijo kot instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(b)

institucije so o teh naknadnih izdajah uradno obvestile pristojne organe pravočasno, pred njihovo razvrstitvijo kot instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

Pristojni organi se posvetujejo z EBA, preden izdajo dovoljenje za razvrstitev novih oblik kapitalskih instrumentov kot instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Pristojni organi ustrezno upoštevajo mnenje EBA in, če se odločijo odstopati od njega, v treh mesecih od datuma prejema mnenja EBA slednjemu pisno predstavijo razloge za odstopanje od tega mnenja. Ta pododstavek se ne uporablja za kapitalske instrumente iz člena 31.

Na podlagi informacij, zbranih od pristojnih organov, EBA pripravi, vzdržuje in objavi seznam vseh oblik kapitalskih instrumentov v posameznih državah članicah, ki se štejejo za instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala. V skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1093/2010 lahko EBA zbira vse informacije v zvezi z instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere šteje, da so potrebne za izpolnjevanje meril iz člena 28 ali, kjer je ustrezno, člena 29 te uredbe, ter za namene vzdrževanja in posodabljanja seznama iz tega pododstavka.

Na podlagi postopka pregleda iz člena 80 in kadar obstaja dovolj dokazov, da zadevni kapitalski instrumenti ne izpolnjujejo ali so prenehali izpolnjevati merila iz člena 28 ali, kjer je ustrezno, člena 29, lahko EBA odloči, da navedenih instrumentov ne vključi na seznam iz četrtega pododstavka oziroma jih odstrani z zadevnega seznama, odvisno od primera. EBA v zvezi s tem pripravi sporočilo, v katerem se sklicuje tudi na stališče ustreznega pristojnega organa o zadevi. Ta pododstavek se ne uporablja za kapitalske instrumente iz člena 31.“;

| (16) | člen 28 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | instrumenti so v celoti vplačani in pridobitev imetništva zadevnih instrumentov ne sme neposredno ali posredno financirati institucija;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(16)

člen 28 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

instrumenti so v celoti vplačani in pridobitev imetništva zadevnih instrumentov ne sme neposredno ali posredno financirati institucija;“;

| (ii) | doda se naslednji pododstavek:
  „Za namene točke (b) prvega pododstavka se samo tisti del kapitalskega instrumenta, ki je v celoti vplačan, šteje kot instrument navadnega lastniškega temeljnega kapitala.“; |
| --- | --- |

(ii)

doda se naslednji pododstavek:

„Za namene točke (b) prvega pododstavka se samo tisti del kapitalskega instrumenta, ki je v celoti vplačan, šteje kot instrument navadnega lastniškega temeljnega kapitala.“;

| (b) | v odstavku 3 se dodajo naslednji pododstavki:

  „Pogoj iz točke (h)(v) prvega pododstavka odstavka 1 se šteje za izpolnjenega, ne glede na to, ali je podrejena družba zavezana s pogodbo o prenosu dobička in izgube s svojo nadrejeno družbo, na podlagi katere je podrejena družba dolžna po pripravi svojih letnih računovodskih izkazov nadrejeni družbi prenesti svoj letni rezultat, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | nadrejena družba ima v lasti 90 % ali več glasovalnih pravic in kapitala podrejene družbe; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se dodajo naslednji pododstavki:

„Pogoj iz točke (h)(v) prvega pododstavka odstavka 1 se šteje za izpolnjenega, ne glede na to, ali je podrejena družba zavezana s pogodbo o prenosu dobička in izgube s svojo nadrejeno družbo, na podlagi katere je podrejena družba dolžna po pripravi svojih letnih računovodskih izkazov nadrejeni družbi prenesti svoj letni rezultat, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

nadrejena družba ima v lasti 90 % ali več glasovalnih pravic in kapitala podrejene družbe;

| (b) | nadrejena družba in podrejena družba se nahajata v isti državi članici; |
| --- | --- |

(b)

nadrejena družba in podrejena družba se nahajata v isti državi članici;

| (c) | pogodba je bila sklenjena za zakonite namene obdavčitve; |
| --- | --- |

(c)

pogodba je bila sklenjena za zakonite namene obdavčitve;

| (d) | pri pripravi letnega računovodskega izkaza ima podrejena družba diskrecijsko pravico, da zmanjša znesek razdelitev, tako da del svojega dobička ali svoj celotni dobiček razporedi v svoje rezerve ali med sredstva za splošna bančna tveganja, preden izvrši kakršno koli izplačilo svoji nadrejeni družbi; |
| --- | --- |

(d)

pri pripravi letnega računovodskega izkaza ima podrejena družba diskrecijsko pravico, da zmanjša znesek razdelitev, tako da del svojega dobička ali svoj celotni dobiček razporedi v svoje rezerve ali med sredstva za splošna bančna tveganja, preden izvrši kakršno koli izplačilo svoji nadrejeni družbi;

| (e) | nadrejena družba je na podlagi pogodbe dolžna podrejeni družbi v celoti nadomestiti vse njene izgube; |
| --- | --- |

(e)

nadrejena družba je na podlagi pogodbe dolžna podrejeni družbi v celoti nadomestiti vse njene izgube;

| (f) | za pogodbo velja odpovedni rok, v skladu s katerim je mogoče pogodbo prekiniti šele ob koncu obračunskega leta in takšna prekinitev začne učinkovati šele z začetkom naslednjega obračunskega leta, pri čemer se obveznost nadrejene družbe, da podrejeni družbi v celoti nadomesti vse izgube, ki jih je imela podrejena družba v tekočem obračunskem letu, ne spremeni. |
| --- | --- |

(f)

za pogodbo velja odpovedni rok, v skladu s katerim je mogoče pogodbo prekiniti šele ob koncu obračunskega leta in takšna prekinitev začne učinkovati šele z začetkom naslednjega obračunskega leta, pri čemer se obveznost nadrejene družbe, da podrejeni družbi v celoti nadomesti vse izgube, ki jih je imela podrejena družba v tekočem obračunskem letu, ne spremeni.

Če je institucija sklenila pogodbo o prenosu dobička in izgube, o tem nemudoma uradno obvesti pristojni organ in mu predloži kopijo pogodbe. Institucija pristojni organ nemudoma uradno obvesti tudi o vseh spremembah pogodbe o prenosu dobička in izgube in njenem prenehanju. Institucija ne sklene več kot ene pogodbe o prenosu dobička in izgube.“;

| (17) | v členu 33(1) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | dobičkov in izgub, nastalih na podlagi vrednotenja izvedenih finančnih obveznosti institucije po pošteni vrednosti, ki izhajajo iz sprememb kreditnega tveganja same institucije.“; |
| --- | --- | --- |

(17)

v členu 33(1) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

dobičkov in izgub, nastalih na podlagi vrednotenja izvedenih finančnih obveznosti institucije po pošteni vrednosti, ki izhajajo iz sprememb kreditnega tveganja same institucije.“;

| (18) | člen 36 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | neopredmetena sredstva, razen preudarno vrednotene programske opreme, na vrednost katere reševanje, insolventnost ali likvidacija institucije nima negativnega učinka;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(18)

člen 36 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

neopredmetena sredstva, razen preudarno vrednotene programske opreme, na vrednost katere reševanje, insolventnost ali likvidacija institucije nima negativnega učinka;“;

| (ii) | doda se naslednja točka:






  „(n) | za prevzeto obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti iz člena 132c(2) vsak znesek, za katerega tekoča tržna vrednost enot ali deležev v KNP, na katerih temelji prevzeta obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti, ne dosega sedanje vrednosti prevzete obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti in za katerega institucija še ni pripoznala znižanja v postavkah navadnega lastniškega temeljnega kapitala.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

doda se naslednja točka:

„(n)

za prevzeto obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti iz člena 132c(2) vsak znesek, za katerega tekoča tržna vrednost enot ali deležev v KNP, na katerih temelji prevzeta obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti, ne dosega sedanje vrednosti prevzete obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti in za katerega institucija še ni pripoznala znižanja v postavkah navadnega lastniškega temeljnega kapitala.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „4.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih opredeli uporabo odbitkov iz točke (b) odstavka 1, vključno s pomembnostjo negativnih učinkov na vrednost, ki ne povzročajo bonitetnih pomislekov.
  EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2020.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„4.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih opredeli uporabo odbitkov iz točke (b) odstavka 1, vključno s pomembnostjo negativnih učinkov na vrednost, ki ne povzročajo bonitetnih pomislekov.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (19) | v členu 37 se doda naslednja točka:






  „(c) | znesek, ki se odbije, se zmanjša za znesek računovodskega prevrednotenja neopredmetenih sredstev podrejenih družb, ki izhajajo iz konsolidacije podrejenih družb in jih je mogoče pripisati osebam, ki niso podjetja, vključena v konsolidacijo v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 1.“; |
| --- | --- | --- |

(19)

v členu 37 se doda naslednja točka:

„(c)

znesek, ki se odbije, se zmanjša za znesek računovodskega prevrednotenja neopredmetenih sredstev podrejenih družb, ki izhajajo iz konsolidacije podrejenih družb in jih je mogoče pripisati osebam, ki niso podjetja, vključena v konsolidacijo v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 1.“;

| (20) | v členu 39(2) se prvi pododstavek uvodnega besedila nadomesti z naslednjim:
  „Odložene terjatve za davek, ki se ne nanašajo na prihodnji dobiček, so omejene na odložene terjatve za davek, ki so bile oblikovane pred 23. novembrom 2016 in ki izhajajo iz začasnih razlik, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:“; |
| --- | --- |

(20)

v členu 39(2) se prvi pododstavek uvodnega besedila nadomesti z naslednjim:

„Odložene terjatve za davek, ki se ne nanašajo na prihodnji dobiček, so omejene na odložene terjatve za davek, ki so bile oblikovane pred 23. novembrom 2016 in ki izhajajo iz začasnih razlik, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:“;

| (21) | v členu 45 se točka (a)(i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | datum zapadlosti kratke pozicije je enak ali poznejši kot datum zapadlosti dolge pozicije ali pa je preostala zapadlost kratke pozicije vsaj eno leto;“; |
| --- | --- | --- |

(21)

v členu 45 se točka (a)(i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

datum zapadlosti kratke pozicije je enak ali poznejši kot datum zapadlosti dolge pozicije ali pa je preostala zapadlost kratke pozicije vsaj eno leto;“;

| (22) | člen 49 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Ta odstavek se ne uporablja pri izračunu kapitala za namene zahtev iz členov 92a in 92b, ki se izračuna v skladu z okvirom odbitkov iz člena 72e(4).“; |
| --- | --- | --- |

(22)

člen 49 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Ta odstavek se ne uporablja pri izračunu kapitala za namene zahtev iz členov 92a in 92b, ki se izračuna v skladu z okvirom odbitkov iz člena 72e(4).“;

| (b) | odstavek 3 se spremeni:






  (i) | v točki (a)(iv) se zadnji stavek nadomesti z naslednjim:
  „O konsolidirani bilanci stanja ali razširjenem zbirnem izračunu se pristojnim organom poroča tako pogosto, kot je določeno v izvedbenih tehničnih standardih iz člena 430(7)“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se spremeni:

(i)

v točki (a)(iv) se zadnji stavek nadomesti z naslednjim:

„O konsolidirani bilanci stanja ali razširjenem zbirnem izračunu se pristojnim organom poroča tako pogosto, kot je določeno v izvedbenih tehničnih standardih iz člena 430(7)“;

| (ii) | v točki (a)(v) se prvi stavek nadomesti z naslednjim:






  „(v) | institucije, ki so vključene v institucionalno shemo za zaščito vlog, skupaj na konsolidirani podlagi ali na podlagi razširjenega zbirnega izračuna izpolnjujejo zahteve iz člena 92 in o izpolnjevanju teh zahtev še naprej poročajo v skladu s členom 430.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

v točki (a)(v) se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„(v)

institucije, ki so vključene v institucionalno shemo za zaščito vlog, skupaj na konsolidirani podlagi ali na podlagi razširjenega zbirnega izračuna izpolnjujejo zahteve iz člena 92 in o izpolnjevanju teh zahtev še naprej poročajo v skladu s členom 430.“;

| (23) | člen 52(1) se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | instrumenti so izdani neposredno s strani institucije in so v celoti vplačani;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

člen 52(1) se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

instrumenti so izdani neposredno s strani institucije in so v celoti vplačani;“;

| (b) | uvodno besedilo v točki (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | instrumentov niso v lasti katerega koli od naslednjih:“; |
| --- | --- | --- |

(b)

uvodno besedilo v točki (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

instrumentov niso v lasti katerega koli od naslednjih:“;

| (c) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | institucija posredno ali neposredno ne financira pridobitve imetništva instrumentov;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

institucija posredno ali neposredno ne financira pridobitve imetništva instrumentov;“;

| (d) | točka (h) se nadomesti z naslednjim:






  „(h) | če instrumenti vključujejo eno ali več možnosti predčasnega odkupa, vključno z opcijami odpoklica, se te uveljavijo izključno po diskrecijski presoji izdajatelja;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (h) se nadomesti z naslednjim:

„(h)

če instrumenti vključujejo eno ali več možnosti predčasnega odkupa, vključno z opcijami odpoklica, se te uveljavijo izključno po diskrecijski presoji izdajatelja;“;

| (e) | točka (j) se nadomesti z naslednjim:






  „(j) | v določbah, ki urejajo instrumente, ni eksplicitno ali implicitno navedeno, da bi institucija lahko instrumente odpoklicala, odkupila ali izplačala, kar je ustrezno, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije institucije, in tudi institucija tega na noben način ne navaja;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka (j) se nadomesti z naslednjim:

„(j)

v določbah, ki urejajo instrumente, ni eksplicitno ali implicitno navedeno, da bi institucija lahko instrumente odpoklicala, odkupila ali izplačala, kar je ustrezno, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije institucije, in tudi institucija tega na noben način ne navaja;“;

| (f) | točka (p) se nadomesti z naslednjim:






  „(p) | če ima izdajatelj sedež v tretji državi in je bil v skladu s členom 12 Direktive 2014/59/EU imenovan za del skupine v postopku reševanja, katere subjekt v postopku reševanja ima sedež v Uniji, ali kadar ima izdajatelj sedež v državi članici, se v skladu z zakonodajnimi ali pogodbenimi določbami, ki urejajo instrumente, na podlagi odločitve organa za reševanje o izvedbi pooblastila o odpisu in konverziji iz člena 59 navedene direktive glavnica instrumentov trajno odpiše ali se instrumenti konvertirajo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala;
  če ima izdajatelj sedež v tretji državi in v skladu s členom 12 Direktive 2014/59/EU ni bil imenovan kot del skupine za reševanje subjekta v postopku reševanja, ki ima sedež v Uniji, se v skladu z zakonodajnimi ali pogodbenimi določbami, ki urejajo instrumente, na podlagi odločitve ustreznega organa tretje države, znesek glavnice instrumentov trajno odpiše ali se instrumenti konvertirajo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala;“; |
| --- | --- | --- |

(f)

točka (p) se nadomesti z naslednjim:

„(p)

če ima izdajatelj sedež v tretji državi in je bil v skladu s členom 12 Direktive 2014/59/EU imenovan za del skupine v postopku reševanja, katere subjekt v postopku reševanja ima sedež v Uniji, ali kadar ima izdajatelj sedež v državi članici, se v skladu z zakonodajnimi ali pogodbenimi določbami, ki urejajo instrumente, na podlagi odločitve organa za reševanje o izvedbi pooblastila o odpisu in konverziji iz člena 59 navedene direktive glavnica instrumentov trajno odpiše ali se instrumenti konvertirajo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala;

če ima izdajatelj sedež v tretji državi in v skladu s členom 12 Direktive 2014/59/EU ni bil imenovan kot del skupine za reševanje subjekta v postopku reševanja, ki ima sedež v Uniji, se v skladu z zakonodajnimi ali pogodbenimi določbami, ki urejajo instrumente, na podlagi odločitve ustreznega organa tretje države, znesek glavnice instrumentov trajno odpiše ali se instrumenti konvertirajo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala;“;

| (g) | dodata se naslednji točki:






  „(q) | če ima izdajatelj sedež v tretji državi in je bil v skladu s členom 12 Direktive 2014/59/EU imenovan za del skupine v postopku reševanja, katere subjekt v postopku reševanja ima sedež v Uniji, ali kadar ima izdajatelj sedež v državi članici, se lahko instrumenti izdajo le v skladu z zakonodajo tretje države ali ta zanje velja, če je v skladu s to zakonodajo izvajanje pooblastil o odpisu in konverziji iz člena 59 navedene direktive učinkovito in izvršljivo na podlagi statutarnih določb ali pravno izvršljivih pogodbenih določb, ki priznavajo reševanje ali druge ukrepe odpisa ali konverzije; |
| --- | --- | --- |

(g)

dodata se naslednji točki:

„(q)

če ima izdajatelj sedež v tretji državi in je bil v skladu s členom 12 Direktive 2014/59/EU imenovan za del skupine v postopku reševanja, katere subjekt v postopku reševanja ima sedež v Uniji, ali kadar ima izdajatelj sedež v državi članici, se lahko instrumenti izdajo le v skladu z zakonodajo tretje države ali ta zanje velja, če je v skladu s to zakonodajo izvajanje pooblastil o odpisu in konverziji iz člena 59 navedene direktive učinkovito in izvršljivo na podlagi statutarnih določb ali pravno izvršljivih pogodbenih določb, ki priznavajo reševanje ali druge ukrepe odpisa ali konverzije;

| (r) | za instrumente ne veljajo dogovori o poravnavi ali pobotu, ki bi ogrozili njihovo sposobnost pokrivanja izgub.“; |
| --- | --- |

(r)

za instrumente ne veljajo dogovori o poravnavi ali pobotu, ki bi ogrozili njihovo sposobnost pokrivanja izgub.“;

| (h) | doda se naslednji pododstavek:
  „Za namene točke (a) prvega pododstavka se samo tisti del kapitalskega instrumenta, ki je v celoti vplačan, šteje kot instrument dodatnega temeljnega kapitala.“; |
| --- | --- |

(h)

doda se naslednji pododstavek:

„Za namene točke (a) prvega pododstavka se samo tisti del kapitalskega instrumenta, ki je v celoti vplačan, šteje kot instrument dodatnega temeljnega kapitala.“;

| (24) | v členu 54(1) se doda naslednja točka:






  „(e) | kadar podrejena družba, ki ima sedež v tretji državi, izda instrumente dodatnega temeljnega kapitala, se sprožilna raven iz točke (a) v višini 5,125 % ali več izračuna v skladu z nacionalno zakonodajo te tretje države ali pogodbenimi določbami, ki urejajo instrumente, če se pristojni organ po posvetovanju z EBA prepriča, da so navedene določbe vsaj enakovredne zahtevam iz tega člena.“; |
| --- | --- | --- |

(24)

v členu 54(1) se doda naslednja točka:

„(e)

kadar podrejena družba, ki ima sedež v tretji državi, izda instrumente dodatnega temeljnega kapitala, se sprožilna raven iz točke (a) v višini 5,125 % ali več izračuna v skladu z nacionalno zakonodajo te tretje države ali pogodbenimi določbami, ki urejajo instrumente, če se pristojni organ po posvetovanju z EBA prepriča, da so navedene določbe vsaj enakovredne zahtevam iz tega člena.“;

| (25) | v členu 59 se točka (a)(i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | datum zapadlosti kratke pozicije je enak ali poznejši kot datum zapadlosti dolge pozicije ali pa je preostala zapadlost kratke pozicije vsaj eno leto;“; |
| --- | --- | --- |

(25)

v členu 59 se točka (a)(i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

datum zapadlosti kratke pozicije je enak ali poznejši kot datum zapadlosti dolge pozicije ali pa je preostala zapadlost kratke pozicije vsaj eno leto;“;

| (26) | v členu 62 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | kapitalske instrumente, če so izpolnjeni pogoji iz člena 63 in v obsegu, določenem v členu 64;“; |
| --- | --- | --- |

(26)

v členu 62 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

kapitalske instrumente, če so izpolnjeni pogoji iz člena 63 in v obsegu, določenem v členu 64;“;

| (27) | člen 63 se spremeni:






  (a) | uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

  „Kapitalski instrumenti se štejejo za instrumente dodatnega kapitala, če so izpolnjeni naslednji pogoji:“; |
| --- | --- | --- |

(27)

člen 63 se spremeni:

(a)

uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

„Kapitalski instrumenti se štejejo za instrumente dodatnega kapitala, če so izpolnjeni naslednji pogoji:“;

| (b) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | instrumenti so izdani neposredno s strani institucije in so v celoti vplačani;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

instrumenti so izdani neposredno s strani institucije in so v celoti vplačani;“;

| (c) | v točki (b) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „(b) | instrumenti niso v lasti katerega koli od naslednjih:“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v točki (b) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„(b)

instrumenti niso v lasti katerega koli od naslednjih:“;

| (d) | točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:






  „(c) | institucija posredno ali neposredno ne financira pridobitve imetništva instrumentov; |
| --- | --- | --- |

(d)

točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:

„(c)

institucija posredno ali neposredno ne financira pridobitve imetništva instrumentov;

| (d) | terjatev na znesku glavnice instrumentov v skladu z določbami, ki urejajo instrumente je podrejena vsem terjatvam iz instrumentov kvalificiranih obveznosti;“; |
| --- | --- |

(d)

terjatev na znesku glavnice instrumentov v skladu z določbami, ki urejajo instrumente je podrejena vsem terjatvam iz instrumentov kvalificiranih obveznosti;“;

| (e) | v točki (e) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „(e) | instrumenti niso zavarovani ali niso pokriti z jamstvom, ki izboljšuje prednost terjatvam pri poplačilu, s strani katerega koli od naslednjih:“; |
| --- | --- | --- |

(e)

v točki (e) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„(e)

instrumenti niso zavarovani ali niso pokriti z jamstvom, ki izboljšuje prednost terjatvam pri poplačilu, s strani katerega koli od naslednjih:“;

| (f) | točke od (f) do (n) se nadomestijo z naslednjim:






  „(f) | za instrumente ne velja nobena ureditev, ki kakor koli izboljšuje prednost pri poplačilu terjatvam v okviru instrumentov; |
| --- | --- | --- |

(f)

točke od (f) do (n) se nadomestijo z naslednjim:

„(f)

za instrumente ne velja nobena ureditev, ki kakor koli izboljšuje prednost pri poplačilu terjatvam v okviru instrumentov;

| (g) | instrumenti imajo originalno zapadlost najmanj pet let; |
| --- | --- |

(g)

instrumenti imajo originalno zapadlost najmanj pet let;

| (h) | določbe, ki urejajo instrumente, ne vključujejo nobene spodbude za institucijo, da odkupi ali odplača, kar je ustrezno, njihovo vrednost glavnice pred zapadlostjo; |
| --- | --- |

(h)

določbe, ki urejajo instrumente, ne vključujejo nobene spodbude za institucijo, da odkupi ali odplača, kar je ustrezno, njihovo vrednost glavnice pred zapadlostjo;

| (i) | če instrumenti vključujejo eno ali več možnosti predčasnega odplačila, vključno z opcijami odpoklica, se te uveljavijo izključno po diskrecijski presoji izdajatelja; |
| --- | --- |

(i)

če instrumenti vključujejo eno ali več možnosti predčasnega odplačila, vključno z opcijami odpoklica, se te uveljavijo izključno po diskrecijski presoji izdajatelja;

| (j) | instrumenti se lahko odpokličejo, odkupijo, odplačajo ali izplačajo predčasno le, če so izpolnjeni pogoji iz člena 77 in šele po petih letih od datuma izdaje, razen če so izpolnjeni pogoji iz člena 78(4); |
| --- | --- |

(j)

instrumenti se lahko odpokličejo, odkupijo, odplačajo ali izplačajo predčasno le, če so izpolnjeni pogoji iz člena 77 in šele po petih letih od datuma izdaje, razen če so izpolnjeni pogoji iz člena 78(4);

| (k) | v določbah, ki urejajo instrumente, ni eksplicitno ali implicitno navedeno, da bo institucija instrumente odpoklicala, odkupila, odplačala ali izplačala, kar je ustrezno, predčasno, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije institucije, in tudi institucija tega na noben način ne navaja; |
| --- | --- |

(k)

v določbah, ki urejajo instrumente, ni eksplicitno ali implicitno navedeno, da bo institucija instrumente odpoklicala, odkupila, odplačala ali izplačala, kar je ustrezno, predčasno, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije institucije, in tudi institucija tega na noben način ne navaja;

| (l) | določbe, ki urejajo instrumente, imetniku ne dajejo pravice, da pospeši prihodnja izplačila obresti ali glavnice, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije institucije; |
| --- | --- |

(l)

določbe, ki urejajo instrumente, imetniku ne dajejo pravice, da pospeši prihodnja izplačila obresti ali glavnice, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije institucije;

| (m) | raven izplačil obresti ali dividend, kot je ustrezno, se za instrumente ne spremeni na podlagi bonitete institucije ali njene nadrejene osebe; |
| --- | --- |

(m)

raven izplačil obresti ali dividend, kot je ustrezno, se za instrumente ne spremeni na podlagi bonitete institucije ali njene nadrejene osebe;

| (n) | če ima izdajatelj sedež v tretji državi in je bil v skladu s členom 12 Direktive 2014/59/EU imenovan za del skupine v postopku reševanja, katere subjekt v postopku reševanja ima sedež v Uniji, ali kadar ima izdajatelj sedež v državi članici, se v skladu z zakonodajnimi ali pogodbenimi določbami, ki urejajo instrumente, na podlagi odločitve organa za reševanje o izvedbi pooblastila o odpisu in konverziji iz člena 59 navedene direktive, glavnica instrumentov trajno odpiše ali se instrumenti konvertirajo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala;
  če ima izdajatelj sedež v tretji državi in v skladu s členom 12 Direktive 2014/59/EU ni bil imenovan kot del skupine za reševanje subjekta v postopku reševanja, ki ima sedež v Uniji, se v skladu z zakonodajnimi ali pogodbenimi določbami, ki urejajo instrumente, na podlagi odločitve ustreznega organa tretje države, znesek glavnice instrumentov trajno odpiše ali se instrumenti konvertirajo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala;“; |
| --- | --- |

(n)

če ima izdajatelj sedež v tretji državi in je bil v skladu s členom 12 Direktive 2014/59/EU imenovan za del skupine v postopku reševanja, katere subjekt v postopku reševanja ima sedež v Uniji, ali kadar ima izdajatelj sedež v državi članici, se v skladu z zakonodajnimi ali pogodbenimi določbami, ki urejajo instrumente, na podlagi odločitve organa za reševanje o izvedbi pooblastila o odpisu in konverziji iz člena 59 navedene direktive, glavnica instrumentov trajno odpiše ali se instrumenti konvertirajo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala;

če ima izdajatelj sedež v tretji državi in v skladu s členom 12 Direktive 2014/59/EU ni bil imenovan kot del skupine za reševanje subjekta v postopku reševanja, ki ima sedež v Uniji, se v skladu z zakonodajnimi ali pogodbenimi določbami, ki urejajo instrumente, na podlagi odločitve ustreznega organa tretje države, znesek glavnice instrumentov trajno odpiše ali se instrumenti konvertirajo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala;“;

| (g) | dodajo se naslednje točke:






  „(o) | če ima izdajatelj sedež v tretji državi in je bil v skladu s členom 12 Direktive 2014/59/EU imenovan za del skupine v postopku reševanja, katere subjekt v postopku reševanja ima sedež v Uniji, ali kadar ima izdajatelj sedež v državi članici, se lahko instrumenti izdajo le v skladu z zakonodajo tretje države ali ta zanje velja, če je v skladu s to zakonodajo izvajanje pooblastil o odpisu in konverziji iz člena 59 navedene direktive učinkovito in izvršljivo na podlagi statutarnih določb ali pravno izvršljivih pogodbenih določb, ki priznavajo reševanje ali druge ukrepe odpisa ali konverzije; |
| --- | --- | --- |

(g)

dodajo se naslednje točke:

„(o)

če ima izdajatelj sedež v tretji državi in je bil v skladu s členom 12 Direktive 2014/59/EU imenovan za del skupine v postopku reševanja, katere subjekt v postopku reševanja ima sedež v Uniji, ali kadar ima izdajatelj sedež v državi članici, se lahko instrumenti izdajo le v skladu z zakonodajo tretje države ali ta zanje velja, če je v skladu s to zakonodajo izvajanje pooblastil o odpisu in konverziji iz člena 59 navedene direktive učinkovito in izvršljivo na podlagi statutarnih določb ali pravno izvršljivih pogodbenih določb, ki priznavajo reševanje ali druge ukrepe odpisa ali konverzije;

| (p) | za instrumente ne veljajo dogovori o poravnavi ali pobotu, ki bi ogrozili njihovo sposobnost pokrivanja izgub.“; |
| --- | --- |

(p)

za instrumente ne veljajo dogovori o poravnavi ali pobotu, ki bi ogrozili njihovo sposobnost pokrivanja izgub.“;

| (h) | doda se naslednji odstavek:
  „Za namene točke (a) prvega odstavka se samo tisti del kapitalskega instrumenta, ki je v celoti vplačan, šteje kot instrument dodatnega kapitala.“; |
| --- | --- |

(h)

doda se naslednji odstavek:

„Za namene točke (a) prvega odstavka se samo tisti del kapitalskega instrumenta, ki je v celoti vplačan, šteje kot instrument dodatnega kapitala.“;

| (28) | člen 64 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 64
  Amortizacija instrumentov dodatnega kapitala

  1.   Celoten znesek instrumentov dodatnega kapitala s preostalo zapadlostjo več kot pet let šteje kot postavka dodatnega kapitala.


  2.   Obseg, v katerem se instrumenti dodatnega kapitala štejejo za postavke dodatnega kapitala v zadnjih petih letih zapadlosti instrumentov, se izračuna tako, da se rezultat izračuna iz točke (a) pomnoži z zneskom iz točke (b):






  (a) | knjigovodska vrednost instrumentov na prvi dan zadnjega petletnega obdobja njihove pogodbene zapadlosti, deljena s številom dni v zadevnem obdobju; |
| --- | --- | --- |

(28)

člen 64 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 64

Amortizacija instrumentov dodatnega kapitala

1.   Celoten znesek instrumentov dodatnega kapitala s preostalo zapadlostjo več kot pet let šteje kot postavka dodatnega kapitala.

2.   Obseg, v katerem se instrumenti dodatnega kapitala štejejo za postavke dodatnega kapitala v zadnjih petih letih zapadlosti instrumentov, se izračuna tako, da se rezultat izračuna iz točke (a) pomnoži z zneskom iz točke (b):

(a)

knjigovodska vrednost instrumentov na prvi dan zadnjega petletnega obdobja njihove pogodbene zapadlosti, deljena s številom dni v zadevnem obdobju;

| (b) | število preostalih dni pogodbene zapadlosti instrumentov.“; |
| --- | --- |

(b)

število preostalih dni pogodbene zapadlosti instrumentov.“;

| (29) | v členu 66 se doda naslednja točka:






  „(e) | znesek postavk, ki se v skladu s členom 72e odbije od postavk kvalificiranih obveznosti, v obsegu, ki presega postavke kvalificiranih obveznosti institucije.“; |
| --- | --- | --- |

(29)

v členu 66 se doda naslednja točka:

„(e)

znesek postavk, ki se v skladu s členom 72e odbije od postavk kvalificiranih obveznosti, v obsegu, ki presega postavke kvalificiranih obveznosti institucije.“;

| (30) | v členu 69 se točka (a)(i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | datum zapadlosti kratke pozicije je enak ali poznejši kot datum zapadlosti dolge pozicije ali pa je preostala zapadlost kratke pozicije vsaj eno leto;“; |
| --- | --- | --- |

(30)

v členu 69 se točka (a)(i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

datum zapadlosti kratke pozicije je enak ali poznejši kot datum zapadlosti dolge pozicije ali pa je preostala zapadlost kratke pozicije vsaj eno leto;“;

| (31) | za členom 72 se vstavi naslednje poglavje:


  „
  POGLAVJE 5a




  Kvalificirane obveznosti





  Oddelek 1




  Postavke in instrumenti kvalificiranih obveznosti




  Člen 72a
  Postavke kvalificiranih obveznosti

  1.   Postavke kvalificiranih obveznosti zajemajo naslednje, razen če spadajo v katero koli kategorijo izključenih obveznosti iz odstavka 2 tega člena, in v obsegu, določenem v členu 72c:






  (a) | instrumente kvalificiranih obveznosti, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 72b, v obsegu, v katerem ne štejejo za postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala; |
| --- | --- | --- |

(31)

za členom 72 se vstavi naslednje poglavje:

„
  POGLAVJE 5a

Kvalificirane obveznosti

Oddelek 1

Postavke in instrumenti kvalificiranih obveznosti

Člen 72a

Postavke kvalificiranih obveznosti

1.   Postavke kvalificiranih obveznosti zajemajo naslednje, razen če spadajo v katero koli kategorijo izključenih obveznosti iz odstavka 2 tega člena, in v obsegu, določenem v členu 72c:

(a)

instrumente kvalificiranih obveznosti, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 72b, v obsegu, v katerem ne štejejo za postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala;

| (b) | instrumente dodatnega kapitala s preostalo zapadlostjo najmanj eno leto, v obsegu, v katerem ne štejejo za postavke dodatnega kapitala v skladu s členom 64. |
| --- | --- |

(b)

instrumente dodatnega kapitala s preostalo zapadlostjo najmanj eno leto, v obsegu, v katerem ne štejejo za postavke dodatnega kapitala v skladu s členom 64.

2.   Iz postavk kvalificiranih obveznosti so izključene naslednje obveznosti:

| (a) | krite vloge; |
| --- | --- |

(a)

krite vloge;

| (b) | vpogledne vloge in kratkoročne vloge z originalno zapadlostjo manj kot eno leto; |
| --- | --- |

(b)

vpogledne vloge in kratkoročne vloge z originalno zapadlostjo manj kot eno leto;

| (c) | del upravičenih vlog fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, ki presega raven kritja iz člena 6 Direktive 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*11); |
| --- | --- |

(c)

del upravičenih vlog fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, ki presega raven kritja iz člena 6 Direktive 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*11);

| (d) | vloge, ki bi bile upravičene vloge fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, če ne bi bile vplačane pri podružnicah institucij s sedežem v Uniji, ki se nahajajo zunaj Unije; |
| --- | --- |

(d)

vloge, ki bi bile upravičene vloge fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, če ne bi bile vplačane pri podružnicah institucij s sedežem v Uniji, ki se nahajajo zunaj Unije;

| (e) | zavarovane obveznosti, vključno s kritimi obveznicami in obveznostmi v obliki finančnih instrumentov, uporabljene za varovanje pred tveganjem, ki so sestavni del kritnega premoženja in so v skladu z nacionalno zakonodajo zavarovane na podoben način kot krite obveznice, pod pogojem, da vsa zavarovana sredstva v zvezi s kritnim premoženjem krite obveznice ostanejo nespremenjena, ločena in zadostna ter da izključujejo vse dele zavarovane obveznosti ali obveznosti, za katero je bilo zastavljeno zavarovanje s premoženjem, ki presega vrednost sredstev, jamstva, zastavne pravice ali premoženja, s katerim je krita; |
| --- | --- |

(e)

zavarovane obveznosti, vključno s kritimi obveznicami in obveznostmi v obliki finančnih instrumentov, uporabljene za varovanje pred tveganjem, ki so sestavni del kritnega premoženja in so v skladu z nacionalno zakonodajo zavarovane na podoben način kot krite obveznice, pod pogojem, da vsa zavarovana sredstva v zvezi s kritnim premoženjem krite obveznice ostanejo nespremenjena, ločena in zadostna ter da izključujejo vse dele zavarovane obveznosti ali obveznosti, za katero je bilo zastavljeno zavarovanje s premoženjem, ki presega vrednost sredstev, jamstva, zastavne pravice ali premoženja, s katerim je krita;

| (f) | vse obveznosti, ki so posledica posedovanja sredstev ali denarja strank, vključno s sredstvi ali denarjem strank, ki se poseduje v imenu kolektivnih naložbenih podjemov, pod pogojem, da je takšna stranka zaščitena z veljavnim insolvenčnim pravom; |
| --- | --- |

(f)

vse obveznosti, ki so posledica posedovanja sredstev ali denarja strank, vključno s sredstvi ali denarjem strank, ki se poseduje v imenu kolektivnih naložbenih podjemov, pod pogojem, da je takšna stranka zaščitena z veljavnim insolvenčnim pravom;

| (g) | vse obveznosti, ki so posledica fiduciarnega razmerja med subjektom v postopku reševanja ali katero koli od njegovih podrejenih družb (kot fiduciarjem) in drugo osebo (kot upravičencem), pod pogojem, da je takšen upravičenec zaščiten z veljavnim insolvenčnim ali civilnim pravom; |
| --- | --- |

(g)

vse obveznosti, ki so posledica fiduciarnega razmerja med subjektom v postopku reševanja ali katero koli od njegovih podrejenih družb (kot fiduciarjem) in drugo osebo (kot upravičencem), pod pogojem, da je takšen upravičenec zaščiten z veljavnim insolvenčnim ali civilnim pravom;

| (h) | obveznosti do institucij, razen obveznosti do subjektov, ki so del iste skupine, z originalno zapadlostjo, krajšo od sedmih dni; |
| --- | --- |

(h)

obveznosti do institucij, razen obveznosti do subjektov, ki so del iste skupine, z originalno zapadlostjo, krajšo od sedmih dni;

| (i) | obveznosti, katerih preostala zapadlost je krajša od sedmih dni, do:






  (i) | sistemov ali operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*12); |
| --- | --- | --- |

(i)

obveznosti, katerih preostala zapadlost je krajša od sedmih dni, do:

(i)

sistemov ali operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*12);

| (ii) | udeležencev v sistemu, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES, in izhajajo iz sodelovanja v takšnem sistemu, ali |
| --- | --- |

(ii)

udeležencev v sistemu, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES, in izhajajo iz sodelovanja v takšnem sistemu, ali

| (iii) | CNS tretjih držav, priznanih v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(iii)

CNS tretjih držav, priznanih v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (j) | obveznost do koga od naslednjih:






  (i) | zaposlenega v povezavi z obračunano plačo, pokojninskimi prejemki ali drugimi fiksnimi nadomestili, razen variabilnega dela prejemka, ki ga ne ureja kolektivna pogodba, in razen variabilnega dela prejemka za pomembne prevzemnike tveganja iz člena 92(2) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- | --- |

(j)

obveznost do koga od naslednjih:

(i)

zaposlenega v povezavi z obračunano plačo, pokojninskimi prejemki ali drugimi fiksnimi nadomestili, razen variabilnega dela prejemka, ki ga ne ureja kolektivna pogodba, in razen variabilnega dela prejemka za pomembne prevzemnike tveganja iz člena 92(2) Direktive 2013/36/EU;

| (ii) | komercialnega ali trgovinskega upnika, kadar obveznost izhaja iz dobave blaga ali zagotavljanja storitev instituciji ali nadrejeni osebi, ki so bistvene za vsakodnevno delovanje institucije ali nadrejene osebe, vključno s storitvami informacijske tehnologije, komunalnimi storitvami ter najemom, servisiranjem in vzdrževanjem prostorov; |
| --- | --- |

(ii)

komercialnega ali trgovinskega upnika, kadar obveznost izhaja iz dobave blaga ali zagotavljanja storitev instituciji ali nadrejeni osebi, ki so bistvene za vsakodnevno delovanje institucije ali nadrejene osebe, vključno s storitvami informacijske tehnologije, komunalnimi storitvami ter najemom, servisiranjem in vzdrževanjem prostorov;

| (iii) | davčnih organov in organov za socialno varstvo, če imajo te obveznosti prednost v skladu z veljavnim pravom; |
| --- | --- |

(iii)

davčnih organov in organov za socialno varstvo, če imajo te obveznosti prednost v skladu z veljavnim pravom;

| (iv) | sistemov zajamčenih vlog, kadar obveznost izhaja iz prispevkov, ki jih je treba plačati v skladu z Direktivo 2014/49/EU; |
| --- | --- |

(iv)

sistemov zajamčenih vlog, kadar obveznost izhaja iz prispevkov, ki jih je treba plačati v skladu z Direktivo 2014/49/EU;

| (k) | obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(k)

obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov;

| (l) | obveznosti, ki izhajajo iz dolžniških instrumentov z vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(l)

obveznosti, ki izhajajo iz dolžniških instrumentov z vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti.

Za namene točke (l) prvega pododstavka se dolžniški instrumenti, ki vsebujejo možnosti predčasnega odkupa in se lahko uveljavijo po diskrecijski presoji izdajatelja ali imetnika, in dolžniški instrumenti s spremenljivimi obrestnimi merami, ki temeljijo na splošno uporabljani referenčni meri, kot je Euribor ali Libor, ne štejejo za dolžniške instrumente z vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti le zaradi takšnih značilnosti.

Člen 72b

Instrumenti kvalificiranih obveznosti

1.   Obveznosti se štejejo za instrumente kvalificiranih obveznosti, če izpolnjujejo pogoje iz tega člena, in samo v obsegu, določenem v tem členu.

2.   Obveznosti se štejejo za instrumente kvalificiranih obveznosti, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | obveznosti so neposredno izdane ali dodeljene, kot je ustrezno, s strani institucije in so v celoti vplačane; |
| --- | --- |

(a)

obveznosti so neposredno izdane ali dodeljene, kot je ustrezno, s strani institucije in so v celoti vplačane;

| (b) | obveznosti niso v lasti katerega koli od naslednjih:






  (i) | institucije ali subjekta, vključenega v isto skupino v postopku reševanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

obveznosti niso v lasti katerega koli od naslednjih:

(i)

institucije ali subjekta, vključenega v isto skupino v postopku reševanja;

| (ii) | družbe, v kateri ima institucija neposredno ali posredno udeležbo v obliki imetništva, neposrednega ali z obvladovanjem, 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala družbe; |
| --- | --- |

(ii)

družbe, v kateri ima institucija neposredno ali posredno udeležbo v obliki imetništva, neposrednega ali z obvladovanjem, 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala družbe;

| (c) | subjekt v postopku reševanja ni neposredno ali posredno financiral pridobitve imetništva obveznosti; |
| --- | --- |

(c)

subjekt v postopku reševanja ni neposredno ali posredno financiral pridobitve imetništva obveznosti;

| (d) | terjatev na znesku glavnice obveznosti v skladu z določbami, ki urejajo instrumente, je v celoti podrejena terjatvam, ki izhajajo iz izključenih obveznosti iz člena 72a(2); ta zahteva po podrejenosti se šteje za izpolnjeno v naslednjih primerih:






  (i) | pogodbene določbe, ki urejajo obveznosti, določajo, da je v primeru običajnega insolvenčnega postopka, kot je opredeljen v točki (47) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU, terjatev na znesku glavnice instrumentov podrejena terjatvam, ki izhajajo iz katere koli izključene obveznosti iz člena 72a(2) te uredbe; |
| --- | --- | --- |

(d)

terjatev na znesku glavnice obveznosti v skladu z določbami, ki urejajo instrumente, je v celoti podrejena terjatvam, ki izhajajo iz izključenih obveznosti iz člena 72a(2); ta zahteva po podrejenosti se šteje za izpolnjeno v naslednjih primerih:

(i)

pogodbene določbe, ki urejajo obveznosti, določajo, da je v primeru običajnega insolvenčnega postopka, kot je opredeljen v točki (47) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU, terjatev na znesku glavnice instrumentov podrejena terjatvam, ki izhajajo iz katere koli izključene obveznosti iz člena 72a(2) te uredbe;

| (ii) | veljavno pravo določa, da je v primeru običajnega insolvenčnega postopka, kot je opredeljen v točki (47) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU, terjatev na znesku glavnice instrumentov podrejena terjatvam, ki izhajajo iz katere koli izključene obveznosti iz člena 72a(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(ii)

veljavno pravo določa, da je v primeru običajnega insolvenčnega postopka, kot je opredeljen v točki (47) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU, terjatev na znesku glavnice instrumentov podrejena terjatvam, ki izhajajo iz katere koli izključene obveznosti iz člena 72a(2) te uredbe;

| (iii) | instrumente izda subjekt v postopku reševanja, ki v svoji bilanci stanja nima izključenih obveznosti iz člena 72a(2) te uredbe, ki so pari passu ali podrejene instrumentom kvalificiranih obveznosti; |
| --- | --- |

(iii)

instrumente izda subjekt v postopku reševanja, ki v svoji bilanci stanja nima izključenih obveznosti iz člena 72a(2) te uredbe, ki so pari passu ali podrejene instrumentom kvalificiranih obveznosti;

| (e) | obveznosti niso niti zavarovane niti pokrite z jamstvom ali drugo ureditvijo, ki izboljšuje prednost terjatvam pri poplačilu, s strani katerega koli od naslednjih:






  (i) | institucije ali njenih podrejenih družb; |
| --- | --- | --- |

(e)

obveznosti niso niti zavarovane niti pokrite z jamstvom ali drugo ureditvijo, ki izboljšuje prednost terjatvam pri poplačilu, s strani katerega koli od naslednjih:

(i)

institucije ali njenih podrejenih družb;

| (ii) | nadrejene osebe institucije ali njenih podrejenih družb; |
| --- | --- |

(ii)

nadrejene osebe institucije ali njenih podrejenih družb;

| (iii) | katere koli družbe, ki je tesno povezana s subjekti iz točk (i) in (ii); |
| --- | --- |

(iii)

katere koli družbe, ki je tesno povezana s subjekti iz točk (i) in (ii);

| (f) | za obveznosti ne veljajo dogovori o poravnavi ali pobotu, ki bi v primeru reševanja ogrozili njihovo sposobnost pokrivanja izgub; |
| --- | --- |

(f)

za obveznosti ne veljajo dogovori o poravnavi ali pobotu, ki bi v primeru reševanja ogrozili njihovo sposobnost pokrivanja izgub;

| (g) | določbe, ki urejajo obveznosti, ne vključujejo nobene spodbude za institucijo, da odpokliče, odkupi ali izplača znesek glavnice pred njeno zapadlostjo ali ga predčasno odplača, kot je ustrezno, razen v primerih iz člena 72c(3); |
| --- | --- |

(g)

določbe, ki urejajo obveznosti, ne vključujejo nobene spodbude za institucijo, da odpokliče, odkupi ali izplača znesek glavnice pred njeno zapadlostjo ali ga predčasno odplača, kot je ustrezno, razen v primerih iz člena 72c(3);

| (h) | imetniki instrumentov ne morejo unovčiti svojih obveznosti pred njihovo zapadlostjo, razen v primerih iz člena 72c(2); |
| --- | --- |

(h)

imetniki instrumentov ne morejo unovčiti svojih obveznosti pred njihovo zapadlostjo, razen v primerih iz člena 72c(2);

| (i) | ob upoštevanju člena 72c(3) in (4), če obveznosti vključujejo eno ali več možnosti predčasnega odplačila, vključno z opcijami odpoklica, se te uveljavijo izključno po diskrecijski presoji izdajatelja, razen v primerih iz člena 72c(2); |
| --- | --- |

(i)

ob upoštevanju člena 72c(3) in (4), če obveznosti vključujejo eno ali več možnosti predčasnega odplačila, vključno z opcijami odpoklica, se te uveljavijo izključno po diskrecijski presoji izdajatelja, razen v primerih iz člena 72c(2);

| (j) | obveznosti se lahko odpokličejo, odkupijo, odplačajo ali izplačajo predčasno samo, kadar so izpolnjeni pogoji iz členov 77 in 78a; |
| --- | --- |

(j)

obveznosti se lahko odpokličejo, odkupijo, odplačajo ali izplačajo predčasno samo, kadar so izpolnjeni pogoji iz členov 77 in 78a;

| (k) | v določbah, ki urejajo obveznosti, ni eksplicitno ali implicitno navedeno, da bo subjekt v postopku reševanja obveznosti odpoklical, odkupil ali izplačal, kot je ustrezno, predčasno, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije institucije, in tudi institucija tega na noben način ne navaja; |
| --- | --- |

(k)

v določbah, ki urejajo obveznosti, ni eksplicitno ali implicitno navedeno, da bo subjekt v postopku reševanja obveznosti odpoklical, odkupil ali izplačal, kot je ustrezno, predčasno, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije institucije, in tudi institucija tega na noben način ne navaja;

| (l) | določbe, ki urejajo obveznosti, imetniku ne dajejo pravice, da pospeši prihodnja izplačila obresti ali glavnice, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije subjekta v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(l)

določbe, ki urejajo obveznosti, imetniku ne dajejo pravice, da pospeši prihodnja izplačila obresti ali glavnice, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije subjekta v postopku reševanja;

| (m) | raven izplačil obresti ali dividend, kot je ustrezno, se za obveznosti ne spremeni na podlagi bonitete subjekta v postopku reševanja ali njegove nadrejene osebe; |
| --- | --- |

(m)

raven izplačil obresti ali dividend, kot je ustrezno, se za obveznosti ne spremeni na podlagi bonitete subjekta v postopku reševanja ali njegove nadrejene osebe;

| (n) | za instrumente, izdane po 28. juniju 2021, zadevna pogodbena dokumentacija in, če je ustrezno, prospekt o izdaji eksplicitno navaja možnost izvajanja pooblastila za odpis in konverzijo v skladu s členom 48 Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(n)

za instrumente, izdane po 28. juniju 2021, zadevna pogodbena dokumentacija in, če je ustrezno, prospekt o izdaji eksplicitno navaja možnost izvajanja pooblastila za odpis in konverzijo v skladu s členom 48 Direktive 2014/59/EU.

Za namene točke (a) prvega pododstavka se samo deli obveznosti, ki so v celoti vplačani, štejejo kot instrumenti kvalificiranih obveznosti.

Kadar so nekatere izključene obveznosti iz člena 72a(2) v skladu z nacionalnim insolvenčnim pravom podrejene navadnim nezavarovanim terjatvam, med drugim zato, ker so v posesti upnika, ki je tesno povezan z dolžnikom, ki je ali je bil delničar, je z njim v razmerju obvladovanja ali v skupinskem razmerju, je član upravljalnega organa ali povezan s katero koli od navedenih oseb, se za namene točke (d) prvega pododstavka tega člena podrejenost ne ocenjuje glede na terjatve, ki izhajajo iz takšnih izključenih obveznosti.

3.   Poleg obveznosti iz odstavka 2 tega člena lahko organ za reševanje dovoli, da se obveznosti štejejo kot instrumenti kvalificiranih obveznosti do celotnega zneska, ki ne presega 3,5 % zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) in (4), če:

| (a) | so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2, razen pogoja iz točke (d) prvega pododstavka odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2, razen pogoja iz točke (d) prvega pododstavka odstavka 2;

| (b) | so obveznosti razvrščene pari passu najnižje uvrščenim izključenim obveznostim iz člena 72a(2), razen izključenih obveznosti, ki so podrejene navadnim nezavarovanim terjatvam v skladu z nacionalnim insolvenčnim pravom, iz tretjega pododstavka odstavka 2 tega člena, ter |
| --- | --- |

(b)

so obveznosti razvrščene pari passu najnižje uvrščenim izključenim obveznostim iz člena 72a(2), razen izključenih obveznosti, ki so podrejene navadnim nezavarovanim terjatvam v skladu z nacionalnim insolvenčnim pravom, iz tretjega pododstavka odstavka 2 tega člena, ter

| (c) | vključitev navedenih obveznosti v postavke kvalificiranih obveznosti ne bi povzročila pomembnega tveganja za uspešno pravno izpodbijanje ali upravičene odškodninske zahtevke, kot je ocenil organ za reševanje v zvezi z načeli iz točke (g) člena 34(1) in člena 75 Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(c)

vključitev navedenih obveznosti v postavke kvalificiranih obveznosti ne bi povzročila pomembnega tveganja za uspešno pravno izpodbijanje ali upravičene odškodninske zahtevke, kot je ocenil organ za reševanje v zvezi z načeli iz točke (g) člena 34(1) in člena 75 Direktive 2014/59/EU.

4.   Organ za reševanje lahko dovoli, da se obveznosti štejejo za instrumente kvalificiranih obveznosti poleg obveznosti iz odstavka 2, če:

| (a) | instituciji ni dovoljeno v postavke kvalificiranih obveznosti vključiti obveznosti iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(a)

instituciji ni dovoljeno v postavke kvalificiranih obveznosti vključiti obveznosti iz odstavka 3;

| (b) | so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2, razen pogoja iz točke (d) prvega pododstavka odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2, razen pogoja iz točke (d) prvega pododstavka odstavka 2;

| (c) | so obveznosti razvrščene pari passu ali nadrejene najnižje uvrščenim izključenim obveznostim iz člena 72a(2), razen izključenih obveznosti, ki so v skladu z nacionalnim insolvenčnim pravom podrejene navadnim nezavarovanim terjatvam, kot je navedeno v tretjem pododstavku odstavka 2 tega člena; |
| --- | --- |

(c)

so obveznosti razvrščene pari passu ali nadrejene najnižje uvrščenim izključenim obveznostim iz člena 72a(2), razen izključenih obveznosti, ki so v skladu z nacionalnim insolvenčnim pravom podrejene navadnim nezavarovanim terjatvam, kot je navedeno v tretjem pododstavku odstavka 2 tega člena;

| (d) | v bilanci stanja institucije znesek izključenih obveznosti iz člena 72a(2), ki so razvrščene pari passu ali podrejene obveznostim v insolventnosti, ne presega 5 % zneska kapitala in kvalificiranih obveznosti institucije; |
| --- | --- |

(d)

v bilanci stanja institucije znesek izključenih obveznosti iz člena 72a(2), ki so razvrščene pari passu ali podrejene obveznostim v insolventnosti, ne presega 5 % zneska kapitala in kvalificiranih obveznosti institucije;

| (e) | vključitev navedenih obveznosti v postavke kvalificiranih obveznosti ne bi povzročila pomembnega tveganja za uspešno pravno izpodbijanje ali upravičene odškodninske zahtevke, kot oceni organ za reševanje v zvezi z načeli iz točke (g) člena 34(1) in člena 75 Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(e)

vključitev navedenih obveznosti v postavke kvalificiranih obveznosti ne bi povzročila pomembnega tveganja za uspešno pravno izpodbijanje ali upravičene odškodninske zahtevke, kot oceni organ za reševanje v zvezi z načeli iz točke (g) člena 34(1) in člena 75 Direktive 2014/59/EU.

5.   Organ za reševanje lahko instituciji dovoli le, da kot postavke kvalificiranih obveznosti vključi obveznosti iz odstavka 3 ali 4.

6.   Organ za reševanje se pri ugotavljanju, ali so pogoji iz tega člena izpolnjeni, posvetuje s pristojnim organom.

7.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | veljavne oblike in naravo posrednega financiranja instrumentov kvalificiranih obveznosti; |
| --- | --- |

(a)

veljavne oblike in naravo posrednega financiranja instrumentov kvalificiranih obveznosti;

| (b) | obliko in naravo spodbud za odkup za namene pogoja iz točke (g) prvega pododstavka odstavka 2 tega člena in člena 72c(3). |
| --- | --- |

(b)

obliko in naravo spodbud za odkup za namene pogoja iz točke (g) prvega pododstavka odstavka 2 tega člena in člena 72c(3).

Navedeni osnutki regulativnih tehničnih standardov so popolnoma usklajeni z delegiranim aktom iz točke (a) člena 28(5) in točke (a) člena 52(2).

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. decembra 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 72c

Amortizacija instrumentov kvalificiranih obveznosti

1.   Instrumenti kvalificiranih obveznosti s preostalo zapadlostjo vsaj eno leto se v celoti štejejo za postavke kvalificiranih obveznosti.

Instrumenti kvalificiranih obveznosti s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto se ne štejejo za postavke kvalificiranih obveznosti.

2.   Kadar instrument kvalificiranih obveznosti vključuje možnost odkupa za imetnika, ki se lahko uveljavi pred originalno določeno zapadlostjo instrumenta, se za namene odstavka 1 zapadlost instrumenta opredeli kot najzgodnejši datum, na katerega lahko imetnik uveljavlja možnost odkupa in zahteva odkup ali odplačilo instrumenta.

3.   Kadar instrument kvalificiranih obveznosti vključuje spodbudo za izdajatelja, da odpokliče, odkupi, odplača ali izplača instrument pred originalno določeno zapadlostjo instrumenta, se za namene odstavka 1 zapadlost instrumenta opredeli kot najzgodnejši datum, na katerega lahko izdajatelj uveljavlja navedeno možnost in zahteva odkup ali izplačilo instrumenta.

4.   Kadar instrument kvalificiranih obveznosti vključuje možnosti predčasnega odkupa, ki se lahko uveljavijo izključno po diskrecijski presoji izdajatelja pred originalno določeno zapadlostjo instrumenta, vendar med določbami, ki urejajo instrument, ni spodbud za odpoklic, odkup, odplačilo ali izplačilo instrumenta pred njegovo zapadlostjo, pa tudi ne možnosti za odkup ali odplačilo po diskrecijski presoji imetnikov, se za namene odstavka 1 zapadlost instrumenta opredeli kot originalno določena navedena zapadlost.

Člen 72d

Posledice v primeru prenehanja izpolnjevanja pogojev primernosti

Kadar instrument kvalificiranih obveznosti preneha izpolnjevati veljavne pogoje iz člena 72b, se obveznosti takoj prenehajo šteti za instrumente kvalificiranih obveznosti.

Obveznosti iz člena 72b(2) se lahko še naprej štejejo za instrumente kvalificiranih obveznosti, če se štejejo za instrumente kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 72b(3) ali (4).

Oddelek 2

Odbitki od postavk kvalificiranih obveznosti

Člen 72e

Odbitki od postavk kvalificiranih obveznosti

1.   Institucije, za katere velja člen 92a, od postavk kvalificiranih obveznosti odbijejo naslednje:

| (a) | neposredne, posredne in sintetične deleže institucije v lastne instrumente kvalificiranih obveznosti, vključno z lastnimi obveznostmi, ki bi jih ta institucija morala kupiti zaradi obstoječih pogodbenih obveznosti; |
| --- | --- |

(a)

neposredne, posredne in sintetične deleže institucije v lastne instrumente kvalificiranih obveznosti, vključno z lastnimi obveznostmi, ki bi jih ta institucija morala kupiti zaradi obstoječih pogodbenih obveznosti;

| (b) | neposredne, posredne in sintetične deleže institucije v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, s katerimi ima institucija vzajemne navzkrižne deleže, za katere pristojni organ meni, da so bili oblikovani z namenom umetnega povečanja sposobnosti pokrivanja izgub in dokapitalizacije subjekta v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(b)

neposredne, posredne in sintetične deleže institucije v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, s katerimi ima institucija vzajemne navzkrižne deleže, za katere pristojni organ meni, da so bili oblikovani z namenom umetnega povečanja sposobnosti pokrivanja izgub in dokapitalizacije subjekta v postopku reševanja;

| (c) | ustrezen znesek, določen v skladu s členom 72i, neposrednih, posrednih in sintetičnih deležev v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, kadar institucija v teh subjektih nima pomembne naložbe; |
| --- | --- |

(c)

ustrezen znesek, določen v skladu s členom 72i, neposrednih, posrednih in sintetičnih deležev v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, kadar institucija v teh subjektih nima pomembne naložbe;

| (d) | neposredne, posredne in sintetične deleže institucije v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, kadar ima institucija v teh subjektih pomembno naložbo, razen pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj. |
| --- | --- |

(d)

neposredne, posredne in sintetične deleže institucije v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, kadar ima institucija v teh subjektih pomembno naložbo, razen pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj.

2.   Za namene tega oddelka se vsi instrumenti, razvrščeni pari passu instrumentom kvalificiranih obveznosti, obravnavajo kot instrumenti kvalificiranih obveznosti, razen instrumentov, ki so razvrščeni pari passu instrumentom, priznanim kot kvalificirane obveznosti v skladu s členom 72b(3) in (4).

3.   Za namene tega oddelka lahko institucije izračunajo znesek deležev v instrumentih kvalificiranih obveznosti iz člena 72b(3) na naslednji način:

Formula

pri čemer:

| h | = | znesek deležev v instrumente kvalificiranih obveznosti iz člena 72b(3); |
| --- | --- | --- |
| i | = | indeks, ki označuje institucijo izdajateljico; |
| Hi | = | skupni znesek deležev kvalificiranih obveznosti institucije izdajateljice i iz člena 72b(3); |
| li | = | znesek obveznosti, ki ga institucija izdajateljica i vključi v postavke kvalificiranih obveznosti znotraj omejitev, določenih v členu 72b(3), v skladu z zadnjimi razkritji institucije izdajateljice in |
| Li | = | skupni znesek zapadlih obveznosti institucije izdajateljice i iz člena 72b(3) v skladu z zadnjimi razkritji izdajatelja. |

h

=

znesek deležev v instrumente kvalificiranih obveznosti iz člena 72b(3);

i

=

indeks, ki označuje institucijo izdajateljico;

Hi

=

skupni znesek deležev kvalificiranih obveznosti institucije izdajateljice i iz člena 72b(3);

li

=

znesek obveznosti, ki ga institucija izdajateljica i vključi v postavke kvalificiranih obveznosti znotraj omejitev, določenih v členu 72b(3), v skladu z zadnjimi razkritji institucije izdajateljice in

Li

=

skupni znesek zapadlih obveznosti institucije izdajateljice i iz člena 72b(3) v skladu z zadnjimi razkritji izdajatelja.

4.   Kadar ima EU nadrejena institucija ali nadrejena institucija v državi članici, za katero velja člen 92a, neposredne, posredne ali sintetične deleže v kapitalske instrumente ali instrumente kvalificiranih obveznosti ene ali več podrejenih družb, ki ne spadajo v isto skupino v postopku reševanja kot nadrejena institucija, lahko organ za reševanje te nadrejene institucije, potem ko ustrezno upošteva mnenje organov za reševanje zadevnih podrejenih družb, nadrejeni instituciji dovoli odbitje teh deležev, tako da odbije nižji znesek, ki ga določi organ za reševanje te nadrejene institucije. Ta prilagojeni znesek mora biti vsaj enak znesku (m), ki se izračuna na naslednji način:

| | mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – ri · aRWAi ]}}
  pri čemer:







  i | = | indeks, ki označuje podrejeno družbo; |
| --- | --- | --- | --- |
| OPi | = | znesek kapitalskih instrumentov, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena institucija; |
| LPi | = | znesek postavk kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena institucija; |
| β | = | odstotek kapitalskih instrumentov in postavk kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena oseba; |
| Oi | = | znesek kapitala podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom; |
| Li | = | znesek kvalificiranih obveznosti podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom; |
| ri | = | količnik, ki se uporablja za podrejeno družbo i na ravni njene skupine v postopku reševanja v skladu s točko (a) člena 92a(1) te uredbe in členom 45d Direktive 2014/59/EU in |
| aRWAi | = | znesek skupne izpostavljenosti tveganju subjekta i, ki je GSPI, izračunan v skladu s členom 92(3) in (4), pri čemer se upoštevajo prilagoditve iz člena 12a. |

mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – ri · aRWAi ]}}

pri čemer:

i

=

indeks, ki označuje podrejeno družbo;

OPi

=

znesek kapitalskih instrumentov, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena institucija;

LPi

=

znesek postavk kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena institucija;

β

=

odstotek kapitalskih instrumentov in postavk kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena oseba;

Oi

=

znesek kapitala podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom;

Li

=

znesek kvalificiranih obveznosti podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom;

ri

=

količnik, ki se uporablja za podrejeno družbo i na ravni njene skupine v postopku reševanja v skladu s točko (a) člena 92a(1) te uredbe in členom 45d Direktive 2014/59/EU in

aRWAi

=

znesek skupne izpostavljenosti tveganju subjekta i, ki je GSPI, izračunan v skladu s členom 92(3) in (4), pri čemer se upoštevajo prilagoditve iz člena 12a.

Kadar je nadrejeni instituciji v skladu s prvim pododstavkom dovoljeno, da odbije prilagojeni znesek, podrejena družba odšteje razliko med zneskom deležev v kapitalskih instrumentih in instrumentih kvalificiranih obveznosti iz prvega pododstavka ter tem prilagojenim zneskom.

Člen 72f

Odbitek deležev v lastne instrumente kvalificiranih obveznosti

Institucije za namene točke (a) člena 72e(1) izračunajo deleže na podlagi bruto dolgih pozicij ob upoštevanju naslednjih izjem:

| (a) | institucije lahko izračunajo znesek deležev na podlagi neto dolge pozicije, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (i) | dolge in kratke pozicije so v isti osnovni izpostavljenosti, kratke pozicije pa ne vključujejo tveganja nasprotne stranke; |
| --- | --- | --- |

(a)

institucije lahko izračunajo znesek deležev na podlagi neto dolge pozicije, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(i)

dolge in kratke pozicije so v isti osnovni izpostavljenosti, kratke pozicije pa ne vključujejo tveganja nasprotne stranke;

| (ii) | dolge in kratke pozicije so oboje v trgovalni knjigi ali oboje v netrgovalni knjigi; |
| --- | --- |

(ii)

dolge in kratke pozicije so oboje v trgovalni knjigi ali oboje v netrgovalni knjigi;

| (b) | institucije določijo znesek, ki se odbije, za neposredne, posredne in sintetične deleže vrednostnih papirjev v indeksu tako, da izračunajo osnovno izpostavljenost iz naslova lastnih instrumentov kvalificiranih obveznosti v teh indeksih; |
| --- | --- |

(b)

institucije določijo znesek, ki se odbije, za neposredne, posredne in sintetične deleže vrednostnih papirjev v indeksu tako, da izračunajo osnovno izpostavljenost iz naslova lastnih instrumentov kvalificiranih obveznosti v teh indeksih;

| (c) | institucije lahko bruto dolge pozicije v lastnih instrumentih kvalificiranih obveznosti, ki izhajajo iz deležev vrednostnih papirjev v indeksu, pobotajo s kratkimi pozicijami v lastnih instrumentih kvalificiranih obveznosti, ki izhajajo iz kratkih pozicij v osnovnih indeksih, tudi kadar te kratke pozicije vključujejo tveganje nasprotne stranke, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (i) | dolge in kratke pozicije so v istih osnovnih indeksih; |
| --- | --- | --- |

(c)

institucije lahko bruto dolge pozicije v lastnih instrumentih kvalificiranih obveznosti, ki izhajajo iz deležev vrednostnih papirjev v indeksu, pobotajo s kratkimi pozicijami v lastnih instrumentih kvalificiranih obveznosti, ki izhajajo iz kratkih pozicij v osnovnih indeksih, tudi kadar te kratke pozicije vključujejo tveganje nasprotne stranke, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(i)

dolge in kratke pozicije so v istih osnovnih indeksih;

| (ii) | dolge in kratke pozicije so oboje v trgovalni knjigi ali oboje v netrgovalni knjigi. |
| --- | --- |

(ii)

dolge in kratke pozicije so oboje v trgovalni knjigi ali oboje v netrgovalni knjigi.

Člen 72g

Osnova za odbitke za postavke kvalificiranih obveznosti

Za namene točk (b), (c) in (d) člena 72e(1) institucije odbijejo bruto dolge pozicije ob upoštevanju izjem iz členov 72h in 72i.

Člen 72h

Odbitki deležev v kvalificirane obveznosti drugih subjektov, ki so GSPI

Institucije, ki ne uporabijo izjeme iz člena 72j, izvedejo odbitke iz točk (c) in (d) člena 72e(1) v skladu z naslednjim:

| (a) | neposredne, posredne in sintetične deleže v instrumente kvalificiranih obveznosti lahko izračunajo na osnovi neto dolge pozicije v isti osnovni izpostavljenosti, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (i) | datum zapadlosti kratke pozicije je enak ali poznejši kot datum zapadlosti dolge pozicije ali pa je preostala zapadlost kratke pozicije vsaj eno leto; |
| --- | --- | --- |

(a)

neposredne, posredne in sintetične deleže v instrumente kvalificiranih obveznosti lahko izračunajo na osnovi neto dolge pozicije v isti osnovni izpostavljenosti, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(i)

datum zapadlosti kratke pozicije je enak ali poznejši kot datum zapadlosti dolge pozicije ali pa je preostala zapadlost kratke pozicije vsaj eno leto;

| (ii) | kratke in dolge pozicije so oboje v trgovalni knjigi ali oboje v netrgovalni knjigi; |
| --- | --- |

(ii)

kratke in dolge pozicije so oboje v trgovalni knjigi ali oboje v netrgovalni knjigi;

| (b) | znesek, ki se odbije, za neposredne, posredne in sintetične deleže vrednostnih papirjev v indeksu se določi z vpogledom v osnovno izpostavljenost iz naslova instrumentov kvalificiranih obveznosti v teh indeksih. |
| --- | --- |

(b)

znesek, ki se odbije, za neposredne, posredne in sintetične deleže vrednostnih papirjev v indeksu se določi z vpogledom v osnovno izpostavljenost iz naslova instrumentov kvalificiranih obveznosti v teh indeksih.

Člen 72i

Odbitek kvalificiranih obveznosti, kadar institucija nima pomembne naložbe v subjektih, ki so GSPI

1.   Institucije za namene točke (c) člena 72e(1) izračunajo ustrezni znesek, ki se odbije, tako da znesek iz točke (a) tega odstavka pomnožijo s faktorjem, dobljenim z izračunom iz točke (b) tega odstavka:

| (a) | celoten znesek neposrednih, posrednih in sintetičnih deležev institucije v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja ter v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki presega 10 % postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije, izračunan po uporabi naslednjega:






  (i) | členov 32 do 35; |
| --- | --- | --- |

(a)

celoten znesek neposrednih, posrednih in sintetičnih deležev institucije v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja ter v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki presega 10 % postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije, izračunan po uporabi naslednjega:

(i)

členov 32 do 35;

| (ii) | točk (a) do (g), točk (k)(ii) do (k)(v) in točke (l) člena 36(1), razen zneska, ki se odbije za odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik; |
| --- | --- |

(ii)

točk (a) do (g), točk (k)(ii) do (k)(v) in točke (l) člena 36(1), razen zneska, ki se odbije za odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik;

| (iii) | členov 44 in 45; |
| --- | --- |

(iii)

členov 44 in 45;

| (b) | znesek neposrednih, posrednih in sintetičnih deležev institucije v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, v katerih institucija nima pomembne naložbe, deljen s celotnim zneskom neposrednih, posrednih in sintetičnih deležev institucije v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja ter v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, v katerih subjekt v postopku reševanja nima pomembne naložbe. |
| --- | --- |

(b)

znesek neposrednih, posrednih in sintetičnih deležev institucije v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, v katerih institucija nima pomembne naložbe, deljen s celotnim zneskom neposrednih, posrednih in sintetičnih deležev institucije v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja ter v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, v katerih subjekt v postopku reševanja nima pomembne naložbe.

2.   Institucije iz zneskov iz točke (a) odstavka 1 in izračuna faktorja v skladu s točko (b) odstavka 1 izključijo pozicije iz izvedbe prve prodaje zadevnih instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj.

3.   Znesek, ki se odbije na podlagi odstavka 1, se porazdeli med vse instrumente kvalificiranih obveznosti subjekta, ki je GSPI, ki jih ima institucija. Institucije določijo znesek vsakega instrumenta kvalificiranih obveznosti, ki se odbije v skladu z odstavkom 1, tako da znesek iz točke (a) tega odstavka pomnožijo z razmerjem iz točke (b) tega odstavka:

| (a) | znesek deležev, ki se odbije v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(a)

znesek deležev, ki se odbije v skladu z odstavkom 1;

| (b) | razmerje celotnega zneska neposrednih, posrednih in sintetičnih deležev institucije v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki jih predstavlja vsak instrument kvalificiranih obveznosti, ki ga ima institucija. |
| --- | --- |

(b)

razmerje celotnega zneska neposrednih, posrednih in sintetičnih deležev institucije v instrumente kvalificiranih obveznosti subjektov, ki so GSPI, v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki jih predstavlja vsak instrument kvalificiranih obveznosti, ki ga ima institucija.

4.   Znesek deležev iz točke (c) člena 72e(1), ki je enak ali nižji od 10 % postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije po uporabi določb iz točk (a)(i), (a)(ii) in (a)(iii) odstavka 1 tega člena, se ne odbije in je predmet ustrezne uteži tveganja v skladu s poglavjem 2 ali 3 naslova II dela 3 ter zahtev iz naslova IV dela 3, kot je ustrezno.

5.   Institucije določijo znesek vsakega instrumenta kvalificiranih obveznosti, ki se mu podeli utež tveganja na podlagi odstavka 4, tako da znesek deležev, ki se mu dodeli utež tveganja na podlagi odstavka 4, pomnožijo z razmerjem, ki je rezultat izračuna, določenega v točki (b) odstavka 3.

Člen 72j

Izjeme pri odbitkih od postavk kvalificiranih obveznosti v zvezi s trgovalno knjigo

1.   Institucije se lahko odločijo, da ne bodo odbile določenega dela svojih neposrednih, posrednih in sintetičnih deležev v instrumente kvalificiranih obveznosti, ki je združen in merjen na bruto dolgi osnovi enak ali manjši od 5 % postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije po uporabi členov 32 do 36, pod pogojem, da sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | deleži so v trgovalni knjigi; |
| --- | --- |

(a)

deleži so v trgovalni knjigi;

| (b) | instrumenti kvalificiranih obveznosti so v posesti največ 30 delovnih dni. |
| --- | --- |

(b)

instrumenti kvalificiranih obveznosti so v posesti največ 30 delovnih dni.

2.   Za zneske postavk, ki se ne odbijejo na podlagi odstavka 1, veljajo kapitalske zahteve za postavke iz trgovalne knjige.

3.   Kadar pogoji iz odstavka 1 v primeru deležev, ki se ne odbijejo v skladu z navedenim odstavkom, niso več izpolnjeni, se deleži odbijejo v skladu s členom 72g, ne da bi se uporabile izjeme iz členov 72h in 72i.

Oddelek 3

Kapital in kvalificirane obveznosti

Člen 72k

Kvalificirane obveznosti

Kvalificirane obveznosti institucije so sestavljene iz postavk kvalificiranih obveznosti institucije po odbitkih iz člena 72e.

Člen 72l

Kapital in kvalificirane obveznosti

Kapital in kvalificirane obveznosti institucije so sestavljeni iz vsote njenega kapitala in njenih kvalificiranih obveznosti.

(*11)  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 12.6.2014, str. 149)."

*11

(*12)  Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).“;"

*12

| (32) | v naslovu I dela 2 se naslov poglavja 6 nadomesti z naslednjim:

  „

  Splošne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

  “; |
| --- | --- |

(32)

v naslovu I dela 2 se naslov poglavja 6 nadomesti z naslednjim:

„

  Splošne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

  “;

Splošne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

| (33) | člen 73 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „
  Razdelitve na instrumente
  “; |
| --- | --- | --- |

(33)

člen 73 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„
  Razdelitve na instrumente
  “;

Razdelitve na instrumente

| (b) | odstavki 1 do 4 se nadomestijo z naslednjim:

  „1.   Kapitalski instrumenti in obveznosti, za katere ima institucija izključno diskrecijsko presojo odločati izplačilu razdelitve v obliki, ki ni denar ali kapitalski instrument, se ne morejo šteti za instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala, dodatnega kapitala ali kvalificiranih obveznosti, če institucija ni pridobila predhodnega dovoljenja pristojnega organa.


  2.   Pristojni organi izdajo predhodno dovoljenje iz odstavka 1 le, če menijo, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | diskrecijska presoja iz odstavka 1 ali možna oblika izplačila razdelitev ne bi negativno vplivala na zmožnost institucije, da prekliče izplačila na instrument; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavki 1 do 4 se nadomestijo z naslednjim:

„1.   Kapitalski instrumenti in obveznosti, za katere ima institucija izključno diskrecijsko presojo odločati izplačilu razdelitve v obliki, ki ni denar ali kapitalski instrument, se ne morejo šteti za instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala, dodatnega kapitala ali kvalificiranih obveznosti, če institucija ni pridobila predhodnega dovoljenja pristojnega organa.

2.   Pristojni organi izdajo predhodno dovoljenje iz odstavka 1 le, če menijo, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

diskrecijska presoja iz odstavka 1 ali možna oblika izplačila razdelitev ne bi negativno vplivala na zmožnost institucije, da prekliče izplačila na instrument;

| (b) | diskrecijska presoja iz odstavka 1 ali možna oblika izplačila razdelitev ne bi negativno vplivala na zmožnost kapitalskega instrumenta ali obveznosti za pokrivanje izgub; |
| --- | --- |

(b)

diskrecijska presoja iz odstavka 1 ali možna oblika izplačila razdelitev ne bi negativno vplivala na zmožnost kapitalskega instrumenta ali obveznosti za pokrivanje izgub;

| (c) | diskrecijska presoja iz odstavka 1 ali možna oblika izplačila razdelitev tudi sicer ne bi zmanjšala kakovosti kapitalskega instrumenta ali obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

diskrecijska presoja iz odstavka 1 ali možna oblika izplačila razdelitev tudi sicer ne bi zmanjšala kakovosti kapitalskega instrumenta ali obveznosti.

Pristojni organ se pred izdajo predhodnega dovoljenja iz odstavka 1 z organom za reševanje posvetuje o tem, ali institucija izpolnjuje navedene pogoje.

3.   Kapitalski instrumenti in obveznosti, za katere ima pravna oseba, ki ni institucija, ki jih je izdala, diskrecijsko presojo odločiti ali zahtevati izplačilo razdelitve na zadevne instrumente ali obveznosti v obliki, ki ni denar ali kapitalski instrument, se ne morejo šteti za instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala, dodatnega kapitala ali kvalificiranih obveznosti.

4.   Institucije lahko uporabijo splošni tržni indeks kot eno izmed podlag za določitev ravni izplačil razdelitev na instrumente dodatnega temeljnega kapitala, dodatnega kapitala in kvalificiranih obveznosti.“;

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Institucije poročajo in razkrijejo splošne tržne indekse, na katerih temeljijo njihovi kapitalski instrumenti in instrumenti kvalificiranih obveznosti.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Institucije poročajo in razkrijejo splošne tržne indekse, na katerih temeljijo njihovi kapitalski instrumenti in instrumenti kvalificiranih obveznosti.“;

| (34) | v členu 75 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „Šteje se, da so zahteve glede zapadlosti kratkih pozicij iz točke (a) člena 45, točke (a) člena 59, točke (a) člena 69 in točke (a) člena 72h pri obstoječih pozicijah izpolnjene, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:“; |
| --- | --- |

(34)

v členu 75 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„Šteje se, da so zahteve glede zapadlosti kratkih pozicij iz točke (a) člena 45, točke (a) člena 59, točke (a) člena 69 in točke (a) člena 72h pri obstoječih pozicijah izpolnjene, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:“;

| (35) | v členu 76 se odstavki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:

  „1.   Institucije lahko za namene točke (a) člena 42, točke (a) člena 45, točke (a) člena 57, točke (a) člena 59, točke (a) člena 67, točke (a) člena 69 in točke (a) člena 72h znesek dolge pozicije v kapitalskem instrumentu zmanjšajo za del indeksa, ki ga predstavlja ista varovana osnovna izpostavljenost, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | varovana dolga pozicija in kratka pozicija v indeksu, ki se uporablja za varovanje te dolge pozicije, sta obe vključeni v trgovalno knjigo ali v netrgovalno knjigo; |
| --- | --- | --- |

(35)

v členu 76 se odstavki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:

„1.   Institucije lahko za namene točke (a) člena 42, točke (a) člena 45, točke (a) člena 57, točke (a) člena 59, točke (a) člena 67, točke (a) člena 69 in točke (a) člena 72h znesek dolge pozicije v kapitalskem instrumentu zmanjšajo za del indeksa, ki ga predstavlja ista varovana osnovna izpostavljenost, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

varovana dolga pozicija in kratka pozicija v indeksu, ki se uporablja za varovanje te dolge pozicije, sta obe vključeni v trgovalno knjigo ali v netrgovalno knjigo;

| (b) | poziciji iz točke (a) sta merjeni po pošteni vrednosti v bilanci stanja institucije; |
| --- | --- |

(b)

poziciji iz točke (a) sta merjeni po pošteni vrednosti v bilanci stanja institucije;

| (c) | kratka pozicija iz točke (a) se v skladu s procesi notranjih kontrol institucije šteje za uspešno varovanje; |
| --- | --- |

(c)

kratka pozicija iz točke (a) se v skladu s procesi notranjih kontrol institucije šteje za uspešno varovanje;

| (d) | pristojni organi ocenijo ustreznost procesov notranjih kontrol iz točke (c) vsaj letno in se prepričajo, da bodo ustrezni tudi v prihodnje. |
| --- | --- |

(d)

pristojni organi ocenijo ustreznost procesov notranjih kontrol iz točke (c) vsaj letno in se prepričajo, da bodo ustrezni tudi v prihodnje.

2.   Če je pristojni organ izdal predhodno dovoljenje, lahko institucija uporabi konservativno oceno osnovne izpostavljenosti institucije do instrumentov, vključenih v indekse, kot alternativo izračunu svoje izpostavljenosti do postavk iz ene ali več naslednjih točk:

| (a) | lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala, dodatnega kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki so vključeni v indekse; |
| --- | --- |

(a)

lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala, dodatnega kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki so vključeni v indekse;

| (b) | instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, ki so vključeni v indekse; |
| --- | --- |

(b)

instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, ki so vključeni v indekse;

| (c) | instrumentov kvalificiranih obveznosti institucij, ki so vključeni v indekse. |
| --- | --- |

(c)

instrumentov kvalificiranih obveznosti institucij, ki so vključeni v indekse.

3.   Pristojni organi izdajo predhodno dovoljenje iz odstavka 2 le, kadar jim institucija zadovoljivo dokaže, da bi spremljanje osnovne izpostavljenosti do postavk iz ene ali več točk odstavka 2, kot je ustrezno, zanjo pomenilo operativno obremenitev.“;

| (36) | člen 77 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 77
  Pogoji za zmanjšanje kapitala in kvalificiranih obveznosti

  1.   Institucija pridobi predhodno dovoljenje pristojnega organa za kar koli od naslednjega:






  (a) | zmanjšanje, odkup ali izplačilo instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki jih je izdala institucija, na način, ki je dovoljen na podlagi veljavne nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- | --- |

(36)

člen 77 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 77

Pogoji za zmanjšanje kapitala in kvalificiranih obveznosti

1.   Institucija pridobi predhodno dovoljenje pristojnega organa za kar koli od naslednjega:

(a)

zmanjšanje, odkup ali izplačilo instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki jih je izdala institucija, na način, ki je dovoljen na podlagi veljavne nacionalne zakonodaje;

| (b) | zmanjšanje, razdelitev ali prerazvrstitev vplačanih presežkov kapitala, ki so povezani s kapitalskimi instrumenti, med druge postavke kapitala; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje, razdelitev ali prerazvrstitev vplačanih presežkov kapitala, ki so povezani s kapitalskimi instrumenti, med druge postavke kapitala;

| (c) | izvedba odpoklica, odkupa, odplačila ali izplačila instrumentov dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala pred datumom njihove pogodbene zapadlosti. |
| --- | --- |

(c)

izvedba odpoklica, odkupa, odplačila ali izplačila instrumentov dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala pred datumom njihove pogodbene zapadlosti.

2.   Institucija pridobi predhodno dovoljenje organa za reševanje za izvedbo odpoklica, odkupa, odplačila ali izplačila instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki niso zajeti z odstavkom 1, pred datumom njihove pogodbene zapadlosti.“;

| (37) | člen 78 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 78
  Dovoljenje nadzornika za zmanjšanje kapitala

  1.   Pristojni organ izda instituciji dovoljenje za zmanjšanje, odpoklic, odkup, odplačilo ali izplačilo instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala ali za zmanjšanje, razdelitev ali prerazvrstitev z njimi povezanih vplačanih presežkov kapitala, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:






  (a) | institucija pred ali istočasno s katero koli aktivnostjo iz člena 77(1),instrumente ali z njimi povezane vplačane presežke kapitala iz člena 77(1) nadomesti z enako ali bolj kakovostnimi kapitalskimi instrumenti pod pogoji, ki so vzdržni za dohodkovno zmogljivost institucije; |
| --- | --- | --- |

(37)

člen 78 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 78

Dovoljenje nadzornika za zmanjšanje kapitala

1.   Pristojni organ izda instituciji dovoljenje za zmanjšanje, odpoklic, odkup, odplačilo ali izplačilo instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala ali za zmanjšanje, razdelitev ali prerazvrstitev z njimi povezanih vplačanih presežkov kapitala, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

(a)

institucija pred ali istočasno s katero koli aktivnostjo iz člena 77(1),instrumente ali z njimi povezane vplačane presežke kapitala iz člena 77(1) nadomesti z enako ali bolj kakovostnimi kapitalskimi instrumenti pod pogoji, ki so vzdržni za dohodkovno zmogljivost institucije;

| (b) | institucija je pristojnemu organu zadovoljivo dokazala, da bi kapital in kvalificirane obveznosti institucije po zadevni aktivnosti iz člena 77(1) te uredbe presegli zahteve iz te uredbe ter direktiv 2013/36/EU in 2014/59/EU v obsegu, ki ga pristojni organ oceni kot potrebnega. |
| --- | --- |

(b)

institucija je pristojnemu organu zadovoljivo dokazala, da bi kapital in kvalificirane obveznosti institucije po zadevni aktivnosti iz člena 77(1) te uredbe presegli zahteve iz te uredbe ter direktiv 2013/36/EU in 2014/59/EU v obsegu, ki ga pristojni organ oceni kot potrebnega.

Kadar institucija zagotovi zadostne zaščitne ukrepe glede svoje zmogljivosti poslovanja s kapitalom, višjim od zneskov, zahtevanih v tej uredbi in Direktivi 2013/36/EU, lahko pristojni organ navedeni instituciji izda splošno predhodno dovoljenje za izvedbo katere koli aktivnosti iz člena 77(1) te uredbe, v skladu z merili, ki zagotavljajo, da bodo vse takšne prihodnje aktivnosti skladne s pogoji iz točk (a) in (b) tega odstavka. To splošno predhodno dovoljenje se izda samo za določeno obdobje, ki ne presega enega leta, in ga je nato mogoče obnoviti. Splošno predhodno dovoljenje se izda za vnaprej določen znesek, ki ga določi pristojni organ. Pri instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala navedeni vnaprej določeni znesek ne presega 3 % zneska zadevne izdaje in ne presega 10 % zneska, za katerega navadni lastniški temeljni kapital presega vsoto kapitalskih zahtev navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določenih v tej uredbi ter direktivah 2013/36/EU in 2014/59/EU, v obsegu, ki ga pristojni organ oceni kot potrebnega. Pri instrumentih dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala navedeni vnaprej določeni znesek ne presega 10 % zneska zadevne izdaje in ne presega 3 % skupnega zneska neporavnanih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala, kot je ustrezno.

Pristojni organi odvzamejo splošno predhodno dovoljenje, če institucija prekrši katero koli od meril, določenih za to dovoljenje.

2.   Pristojni organi pri ocenjevanju vzdržnosti nadomestnih instrumentov za dohodkovno zmogljivost institucije iz točke (a) odstavka 1 preučijo, v kolikšni meri bi bili nadomestni kapitalski instrumenti za institucijo dražji od kapitalskih instrumentov ali vplačanih presežkov kapitala, ki bi jih nadomestili.

3.   Kadar institucija izvede aktivnost iz točke (a) člena 77(1) in veljavna nacionalna zakonodaja prepoveduje zavrnitev odkupa instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala iz člena 27, lahko pristojni organ opusti pogoje iz odstavka 1 tega člena, če zahteva, da institucija ustrezno omeji odkup teh instrumentov.

4.   Pristojni organi lahko institucijam dovolijo, da instrumente dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala ali z njimi povezane vplačane presežke kapitala odpokličejo, odkupijo, odplačajo ali izplačajo v petih letih od datuma njihove izdaje, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1 in eden od naslednjih pogojev:

| (a) | spremeni se regulativna razvrstitev teh instrumentov, ki bi verjetno povzročila njihovo izključitev iz kapitala ali prerazvrstitev v kategorijo kapitala nižje kakovosti, hkrati pa sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (i) | po mnenju pristojnega organa obstaja zadostna gotovost, da bo do takšne spremembe prišlo; |
| --- | --- | --- |

(a)

spremeni se regulativna razvrstitev teh instrumentov, ki bi verjetno povzročila njihovo izključitev iz kapitala ali prerazvrstitev v kategorijo kapitala nižje kakovosti, hkrati pa sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(i)

po mnenju pristojnega organa obstaja zadostna gotovost, da bo do takšne spremembe prišlo;

| (ii) | institucija pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da regulativne prerazvrstitve teh instrumentov ob njihovi izdaji ni bilo mogoče razumno predvideti; |
| --- | --- |

(ii)

institucija pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da regulativne prerazvrstitve teh instrumentov ob njihovi izdaji ni bilo mogoče razumno predvideti;

| (b) | spremeni se veljavna davčna obravnava teh instrumentov, za katero institucija pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da je ta pomembna in da je ob izdaji instrumentov ni bilo mogoče razumno predvideti; |
| --- | --- |

(b)

spremeni se veljavna davčna obravnava teh instrumentov, za katero institucija pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da je ta pomembna in da je ob izdaji instrumentov ni bilo mogoče razumno predvideti;

| (c) | za instrumente in z njim povezane vplačane presežke kapitala se uporabljajo predhodna pravila na podlagi člena 494b; |
| --- | --- |

(c)

za instrumente in z njim povezane vplačane presežke kapitala se uporabljajo predhodna pravila na podlagi člena 494b;

| (d) | institucija pred ali istočasno z aktivnostjo iz člena 77(1) instrumente ali z njim povezane vplačane presežke kapitala nadomesti z enako ali bolj kakovostnimi kapitalskimi instrumenti pod pogoji, ki so vzdržni za dohodkovno zmogljivost institucije, in je pristojni organ navedeno aktivnost dovolil na podlagi ugotovitve, da bi bila koristna z bonitetnega vidika in utemeljena z izjemnimi okoliščinami; |
| --- | --- |

(d)

institucija pred ali istočasno z aktivnostjo iz člena 77(1) instrumente ali z njim povezane vplačane presežke kapitala nadomesti z enako ali bolj kakovostnimi kapitalskimi instrumenti pod pogoji, ki so vzdržni za dohodkovno zmogljivost institucije, in je pristojni organ navedeno aktivnost dovolil na podlagi ugotovitve, da bi bila koristna z bonitetnega vidika in utemeljena z izjemnimi okoliščinami;

| (e) | instrumenti dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala se izplačajo za namene vzdrževanja trga. |
| --- | --- |

(e)

instrumenti dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala se izplačajo za namene vzdrževanja trga.

5.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | pomen ‚vzdržnosti za dohodkovno zmogljivost institucije‘; |
| --- | --- |

(a)

pomen ‚vzdržnosti za dohodkovno zmogljivost institucije‘;

| (b) | ustrezne podlage za omejitev odkupa iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(b)

ustrezne podlage za omejitev odkupa iz odstavka 3;

| (c) | postopek, vključno z omejitvami in postopki za vnaprejšnjo pridobitev dovoljenja pristojnih organov za aktivnosti iz člena 77(1), in zahteve po podatkih v zvezi z vlogo institucije za dovoljenje pristojnega organa za izvedbo aktivnosti iz člena 77(1), vključno s postopkom, ki se uporabi v primeru odkupa delnic, izdanih članom zadružnih institucij, in rokom za obdelavo takšne vloge. |
| --- | --- |

(c)

postopek, vključno z omejitvami in postopki za vnaprejšnjo pridobitev dovoljenja pristojnih organov za aktivnosti iz člena 77(1), in zahteve po podatkih v zvezi z vlogo institucije za dovoljenje pristojnega organa za izvedbo aktivnosti iz člena 77(1), vključno s postopkom, ki se uporabi v primeru odkupa delnic, izdanih članom zadružnih institucij, in rokom za obdelavo takšne vloge.

EBA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. julija 2013.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (38) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 78a
  Dovoljenje za zmanjšanje instrumentov kvalificiranih obveznosti

  1.   Organ za reševanje instituciji izda dovoljenje za odpoklic, odkup, odplačilo ali izplačilo instrumentov kvalificiranih obveznosti, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  (a) | institucija pred ali istočasno s katero koli aktivnostjo iz člena 77(2) instrumente kvalificiranih obveznosti nadomesti z enako ali bolj kakovostnimi kapitalskimi instrumenti ali instrumenti kvalificiranih obveznosti pod pogoji, ki so vzdržni za dohodkovno zmogljivost institucije; |
| --- | --- | --- |

(38)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 78a

Dovoljenje za zmanjšanje instrumentov kvalificiranih obveznosti

1.   Organ za reševanje instituciji izda dovoljenje za odpoklic, odkup, odplačilo ali izplačilo instrumentov kvalificiranih obveznosti, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a)

institucija pred ali istočasno s katero koli aktivnostjo iz člena 77(2) instrumente kvalificiranih obveznosti nadomesti z enako ali bolj kakovostnimi kapitalskimi instrumenti ali instrumenti kvalificiranih obveznosti pod pogoji, ki so vzdržni za dohodkovno zmogljivost institucije;

| (b) | institucija je organu za reševanje zadovoljivo dokazala, da bi njen kapital in kvalificirane obveznosti po aktivnosti iz člena 77(2) te uredbe presegli zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz te uredbe ter direktiv 2013/36/EU in 2014/59/EU v obsegu, ki ga organ za reševanje v soglasju s pristojnim organom oceni kot potrebnega; |
| --- | --- |

(b)

institucija je organu za reševanje zadovoljivo dokazala, da bi njen kapital in kvalificirane obveznosti po aktivnosti iz člena 77(2) te uredbe presegli zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz te uredbe ter direktiv 2013/36/EU in 2014/59/EU v obsegu, ki ga organ za reševanje v soglasju s pristojnim organom oceni kot potrebnega;

| (c) | institucija je organu za reševanje zadovoljivo dokazala, da je delna ali celotna nadomestitev kvalificiranih obveznosti s kapitalskimi instrumenti potrebna za zagotovitev skladnosti s kapitalskimi zahtevami iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU za ohranitev dovoljenja. |
| --- | --- |

(c)

institucija je organu za reševanje zadovoljivo dokazala, da je delna ali celotna nadomestitev kvalificiranih obveznosti s kapitalskimi instrumenti potrebna za zagotovitev skladnosti s kapitalskimi zahtevami iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU za ohranitev dovoljenja.

Kadar institucija zagotovi zadostne zaščitne ukrepe glede svoje zmogljivosti poslovanja s kapitalom in kvalificiranimi obveznostmi, višjimi od zahtev iz te uredbe ter direktiv 2013/36/EU in 2014/59/EU, lahko organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom navedeni instituciji izda splošno predhodno dovoljenje za izvedbo odpoklica, odkupa, odplačila ali izplačila instrumentov kvalificiranih obveznosti, v skladu z merili, ki zagotavljajo, da bodo vse takšne prihodnje aktivnosti skladne s pogoji iz točk (a) in (b) tega odstavka. To splošno predhodno dovoljenje se izda samo za določeno obdobje, ki ne presega enega leta, in ga je nato mogoče obnoviti. Splošno predhodno dovoljenje se izda za vnaprej določen znesek, ki ga določi organ za reševanje. Organi za reševanje obvestijo pristojne organe o vseh izdanih splošnih predhodnih dovoljenjih.

Organ za reševanje odvzame splošno predhodno dovoljenje, če institucija prekrši katero koli od meril, določenih za navedeno dovoljenje.

2.   Organi za reševanje pri ocenjevanju vzdržnosti nadomestnih instrumentov za dohodkovno zmogljivost institucije iz točke (a) odstavka 1 preučijo, v kolikšni meri bi bili ti nadomestni kapitalski instrumenti ali nadomestne kvalificirane obveznosti za institucijo dražje od instrumentov ali obveznosti, ki bi jih nadomestili.

3.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | postopek sodelovanja med pristojnim organom in organom za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

postopek sodelovanja med pristojnim organom in organom za reševanje;

| (b) | postopek, vključno z roki in potrebnimi informacijami, za izdajo dovoljenja v skladu s prvim pododstavkom odstavka 1; |
| --- | --- |

(b)

postopek, vključno z roki in potrebnimi informacijami, za izdajo dovoljenja v skladu s prvim pododstavkom odstavka 1;

| (c) | postopek, vključno z roki in potrebnimi informacijami, za izdajo splošnega predhodnega dovoljenja v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1; |
| --- | --- |

(c)

postopek, vključno z roki in potrebnimi informacijami, za izdajo splošnega predhodnega dovoljenja v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1;

| (d) | pomen ‚vzdržnosti za dohodkovno zmogljivost institucije‘. |
| --- | --- |

(d)

pomen ‚vzdržnosti za dohodkovno zmogljivost institucije‘.

Za namene točke (d) prvega pododstavka tega odstavka so osnutki regulativnih tehničnih standardov popolnoma usklajeni z delegiranim aktom iz člena 78.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. decembra 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (39) | člen 79 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Začasna opustitev odbitka od kapitala in kvalificiranih obveznosti“; |
| --- | --- | --- |

(39)

člen 79 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Začasna opustitev odbitka od kapitala in kvalificiranih obveznosti“;

| (b) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Kadar ima institucija kapitalske instrumente ali obveznosti, ki se štejejo za kapitalske instrumente subjekta finančnega sektorja ali za instrumente kvalificiranih obveznosti institucije, in pristojni organ te deleže obravnava kot finančno pomoč za reorganizacijo in obnovitev poslovanja tega subjekta ali te institucije, lahko pristojni organ začasno opusti uporabo določb glede odbitkov, ki bi se sicer uporabljale za navedene instrumente.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Kadar ima institucija kapitalske instrumente ali obveznosti, ki se štejejo za kapitalske instrumente subjekta finančnega sektorja ali za instrumente kvalificiranih obveznosti institucije, in pristojni organ te deleže obravnava kot finančno pomoč za reorganizacijo in obnovitev poslovanja tega subjekta ali te institucije, lahko pristojni organ začasno opusti uporabo določb glede odbitkov, ki bi se sicer uporabljale za navedene instrumente.“;

| (40) | za členom 79 se vstavi naslednji člen:

  „Člen 79a
  Ocena skladnosti s pogoji za kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti
  Institucije pri ocenjevanju skladnosti z zahtevami iz dela 2 ne upoštevajo le pravne oblike instrumentov, temveč tudi njihove bistvene značilnosti. Pri oceni bistvenih značilnosti instrumenta se upoštevajo vse ureditve v zvezi z instrumenti, tudi če te niso izrecno določene v pogojih samih instrumentov, in sicer da se ugotovi, ali so skupni ekonomski učinki takšnih ureditev skladni s ciljem zadevnih določb.“; |
| --- | --- |

(40)

za členom 79 se vstavi naslednji člen:

„Člen 79a

Ocena skladnosti s pogoji za kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti

Institucije pri ocenjevanju skladnosti z zahtevami iz dela 2 ne upoštevajo le pravne oblike instrumentov, temveč tudi njihove bistvene značilnosti. Pri oceni bistvenih značilnosti instrumenta se upoštevajo vse ureditve v zvezi z instrumenti, tudi če te niso izrecno določene v pogojih samih instrumentov, in sicer da se ugotovi, ali so skupni ekonomski učinki takšnih ureditev skladni s ciljem zadevnih določb.“;

| (41) | člen 80 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Stalno pregledovanje kakovosti kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti“; |
| --- | --- | --- |

(41)

člen 80 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Stalno pregledovanje kakovosti kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti“;

| (b) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   EBA spremlja kakovost kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih izdajo institucije po vsej Uniji, in nemudoma uradno obvesti Komisijo, kadar obstajajo jasni dokazi, da navedeni instrumenti ne izpolnjujejo zadevnih meril primernosti iz te uredbe.
  Pristojni organi nemudoma in na zahtevo EBA posredujejo vse informacije, ki so po mnenju EBA relevantne za izdane nove kapitalske instrumente ali nove vrste obveznosti, da se EBA omogoči spremljanje kakovosti kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih izdajajo institucije v Uniji.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   EBA spremlja kakovost kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih izdajo institucije po vsej Uniji, in nemudoma uradno obvesti Komisijo, kadar obstajajo jasni dokazi, da navedeni instrumenti ne izpolnjujejo zadevnih meril primernosti iz te uredbe.

Pristojni organi nemudoma in na zahtevo EBA posredujejo vse informacije, ki so po mnenju EBA relevantne za izdane nove kapitalske instrumente ali nove vrste obveznosti, da se EBA omogoči spremljanje kakovosti kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih izdajajo institucije v Uniji.“;

| (c) | uvodno besedilo odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   EBA Komisiji tehnično svetuje o vseh bistvenih spremembah pri opredelitvi kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki so po njegovem mnenju potrebne zaradi katerega koli od naslednjih elementov:“; |
| --- | --- |

(c)

uvodno besedilo odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   EBA Komisiji tehnično svetuje o vseh bistvenih spremembah pri opredelitvi kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki so po njegovem mnenju potrebne zaradi katerega koli od naslednjih elementov:“;

| (42) | v členu 81 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Manjšinski deleži zajemajo vsoto postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala podrejene družbe, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | podrejena družba je eno od naslednjega:






  (i) | institucija; |
| --- | --- | --- | --- |

(42)

v členu 81 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Manjšinski deleži zajemajo vsoto postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala podrejene družbe, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

podrejena družba je eno od naslednjega:

(i)

institucija;

| (ii) | družba, za katero na podlagi veljavne nacionalne zakonodaje veljajo zahteve iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(ii)

družba, za katero na podlagi veljavne nacionalne zakonodaje veljajo zahteve iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU;

| (iii) | vmesni finančni holding v tretji državi, za katerega veljajo enako stroge bonitetne zahteve kot tiste, ki se uporabljajo za kreditne institucije te tretje države, in kadar je Komisija v skladu s členom 107(4) sklenila, da so te bonitetne zahteve vsaj enakovredne zahtevam iz te uredbe; |
| --- | --- |

(iii)

vmesni finančni holding v tretji državi, za katerega veljajo enako stroge bonitetne zahteve kot tiste, ki se uporabljajo za kreditne institucije te tretje države, in kadar je Komisija v skladu s členom 107(4) sklenila, da so te bonitetne zahteve vsaj enakovredne zahtevam iz te uredbe;

| (b) | podrejena družba je polno vključena v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1; |
| --- | --- |

(b)

podrejena družba je polno vključena v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1;

| (c) | postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala iz uvodnega dela tega odstavka so v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1.“; |
| --- | --- |

(c)

postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala iz uvodnega dela tega odstavka so v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1.“;

| (43) | člen 82 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 82
  Kvalificirani dodatni temeljni kapital, kvalificirani temeljni kapital, kvalificirani dodatni kapital in kvalificirani kapital
  Kvalificirani dodatni temeljni kapital, kvalificirani temeljni kapital, kvalificirani dodatni kapital in kvalificirani kapital zajemajo manjšinski delež, instrumente dodatnega temeljnega kapitala ali instrumente dodatnega kapitala, kot je ustrezno, ter skupaj z njimi povezani zadržani dobiček in vplačani presežek kapitala podrejene družbe, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | podrejena družba je eno od naslednjega:






  (i) | institucija; |
| --- | --- | --- | --- |

(43)

člen 82 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 82

Kvalificirani dodatni temeljni kapital, kvalificirani temeljni kapital, kvalificirani dodatni kapital in kvalificirani kapital

Kvalificirani dodatni temeljni kapital, kvalificirani temeljni kapital, kvalificirani dodatni kapital in kvalificirani kapital zajemajo manjšinski delež, instrumente dodatnega temeljnega kapitala ali instrumente dodatnega kapitala, kot je ustrezno, ter skupaj z njimi povezani zadržani dobiček in vplačani presežek kapitala podrejene družbe, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

podrejena družba je eno od naslednjega:

(i)

institucija;

| (ii) | družba, za katero na podlagi veljavne nacionalne zakonodaje veljajo zahteve iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(ii)

družba, za katero na podlagi veljavne nacionalne zakonodaje veljajo zahteve iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU;

| (iii) | vmesni finančni holding v tretji državi, za katerega veljajo enako stroge bonitetne zahteve kot tiste, ki se uporabljajo za kreditne institucije te tretje države, in kadar je Komisija v skladu s členom 107(4) sklenila, da so te bonitetne zahteve vsaj enakovredne zahtevam iz te uredbe; |
| --- | --- |

(iii)

vmesni finančni holding v tretji državi, za katerega veljajo enako stroge bonitetne zahteve kot tiste, ki se uporabljajo za kreditne institucije te tretje države, in kadar je Komisija v skladu s členom 107(4) sklenila, da so te bonitetne zahteve vsaj enakovredne zahtevam iz te uredbe;

| (b) | podrejena družba je polno vključena v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1; |
| --- | --- |

(b)

podrejena družba je polno vključena v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1;

| (c) | navedeni instrumenti so v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1.“; |
| --- | --- |

(c)

navedeni instrumenti so v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1.“;

| (44) | v členu 83(1) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „1.   Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, ki jih je izdal subjekt s posebnim namenom, ter z njimi povezani vplačani presežki kapitala so do 31. decembra 2021 vključeni v kvalificirani dodatni temeljni kapital, kvalificirani temeljni kapital, kvalificirani dodatni kapital ali kvalificirani kapital, kot je ustrezno, samo če so izpolnjeni naslednji pogoji:“; |
| --- | --- |

(44)

v členu 83(1) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„1.   Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, ki jih je izdal subjekt s posebnim namenom, ter z njimi povezani vplačani presežki kapitala so do 31. decembra 2021 vključeni v kvalificirani dodatni temeljni kapital, kvalificirani temeljni kapital, kvalificirani dodatni kapital ali kvalificirani kapital, kot je ustrezno, samo če so izpolnjeni naslednji pogoji:“;

| (45) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 88a
  Kvalificirani instrumenti kvalificiranih obveznosti
  Obveznosti, ki jih izda podrejena družba s sedežem v Uniji, ki pripada isti skupini v postopku reševanja kot subjekt v postopku reševanja, se kvalificirajo za vključitev v instrumente konsolidiranih kvalificiranih obveznosti institucije, za katero velja člen 92a, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | izdane so v skladu s točko (a) člena 45f(2) Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- | --- |

(45)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 88a

Kvalificirani instrumenti kvalificiranih obveznosti

Obveznosti, ki jih izda podrejena družba s sedežem v Uniji, ki pripada isti skupini v postopku reševanja kot subjekt v postopku reševanja, se kvalificirajo za vključitev v instrumente konsolidiranih kvalificiranih obveznosti institucije, za katero velja člen 92a, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

izdane so v skladu s točko (a) člena 45f(2) Direktive 2014/59/EU;

| (b) | kupi jih obstoječi delničar, ki ni del iste skupine v postopku reševanja, kolikor izvršitev pooblastila za odpis ali konverzijo v skladu s členi 59 do 62 Direktive 2014/59/EU ne vpliva na obvladovanje, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo; |
| --- | --- |

(b)

kupi jih obstoječi delničar, ki ni del iste skupine v postopku reševanja, kolikor izvršitev pooblastila za odpis ali konverzijo v skladu s členi 59 do 62 Direktive 2014/59/EU ne vpliva na obvladovanje, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo;

| (c) | ne presegajo zneska, določenega z odštevanjem zneska iz točke (i) od zneska iz točke (ii):






  (i) | vsota obveznosti, ki se izdajo subjektu v postopku reševanja in jih ta kupi bodisi neposredno bodisi posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, in zneska kapitalskih instrumentov, izdanih v skladu s točko (b) člena 45f(2) Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- | --- |

(c)

ne presegajo zneska, določenega z odštevanjem zneska iz točke (i) od zneska iz točke (ii):

(i)

vsota obveznosti, ki se izdajo subjektu v postopku reševanja in jih ta kupi bodisi neposredno bodisi posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, in zneska kapitalskih instrumentov, izdanih v skladu s točko (b) člena 45f(2) Direktive 2014/59/EU;

| (ii) | znesek, ki se zahteva v skladu s členom 45f(2) Direktive 2014/59/EU.“; |
| --- | --- |

(ii)

znesek, ki se zahteva v skladu s členom 45f(2) Direktive 2014/59/EU.“;

| (46) | člen 92 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednja točka:






  „(d) | količnik finančnega vzvoda v višini 3 %;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(46)

člen 92 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednja točka:

„(d)

količnik finančnega vzvoda v višini 3 %;“

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   GSPI poleg zahteve iz točke (d) odstavka 1 tega člena vzdržuje blažilnik količnika finančnega vzvoda, enak meri skupne izpostavljenosti GSPI iz člena 429(4) te uredbe, pomnoženi z blažilnikom, ki se uporablja za GSPI v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU, v višini 50 %.
  GSPI zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda izpolnjuje zgolj s temeljnim kapitalom. Temeljni kapital, ki se uporablja za izpolnjevanje zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, se ne uporablja za izpolnjevanje katere koli zahteve finančnega vzvoda iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU, razen če je v njih izrecno drugače določeno.
  Kadar GSPI ne izpolnjuje zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, zanjo velja zahteva po ohranitvi kapitala v skladu s členom 141b Direktive 2013/36/EU.
  Kadar GSPI ne izpolnjuje hkrati zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda in zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki (6) člena 128 Direktive 2013/36/EU, zanjo velja višja od zahtev po ohranitvi kapitala v skladu s členoma 141 in 141b navedene direktive.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   GSPI poleg zahteve iz točke (d) odstavka 1 tega člena vzdržuje blažilnik količnika finančnega vzvoda, enak meri skupne izpostavljenosti GSPI iz člena 429(4) te uredbe, pomnoženi z blažilnikom, ki se uporablja za GSPI v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU, v višini 50 %.

GSPI zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda izpolnjuje zgolj s temeljnim kapitalom. Temeljni kapital, ki se uporablja za izpolnjevanje zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, se ne uporablja za izpolnjevanje katere koli zahteve finančnega vzvoda iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU, razen če je v njih izrecno drugače določeno.

Kadar GSPI ne izpolnjuje zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, zanjo velja zahteva po ohranitvi kapitala v skladu s členom 141b Direktive 2013/36/EU.

Kadar GSPI ne izpolnjuje hkrati zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda in zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki (6) člena 128 Direktive 2013/36/EU, zanjo velja višja od zahtev po ohranitvi kapitala v skladu s členoma 141 in 141b navedene direktive.“;

| (c) | odstavek 3 se spremeni:






  (i) | točki (b) in (c) se nadomestita z naslednjim:






  „(b) | kapitalske zahteve za postavke trgovalne knjige institucije za naslednje:






  (i) | tržno tveganje, določeno v skladu z naslovom IV tega dela, razen pristopov iz poglavij 1a in 1b navedenega naslova; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

odstavek 3 se spremeni:

(i)

točki (b) in (c) se nadomestita z naslednjim:

„(b)

kapitalske zahteve za postavke trgovalne knjige institucije za naslednje:

(i)

tržno tveganje, določeno v skladu z naslovom IV tega dela, razen pristopov iz poglavij 1a in 1b navedenega naslova;

| (ii) | velike izpostavljenosti, ki presegajo omejitve iz členov 395 do 401, v obsegu, v katerem je instituciji dovoljeno preseganje teh omejitev, kot je določeno v skladu z delom 4; |
| --- | --- |

(ii)

velike izpostavljenosti, ki presegajo omejitve iz členov 395 do 401, v obsegu, v katerem je instituciji dovoljeno preseganje teh omejitev, kot je določeno v skladu z delom 4;

| (c) | kapitalske zahteve za tržno tveganje, določeno v skladu z naslovom IV tega dela, razen pristopov iz poglavij 1a in 1b navedenega naslova, za vse poslovne dejavnosti, ki so izpostavljene valutnemu tveganju ali blagovnemu tveganju;“; |
| --- | --- |

(c)

kapitalske zahteve za tržno tveganje, določeno v skladu z naslovom IV tega dela, razen pristopov iz poglavij 1a in 1b navedenega naslova, za vse poslovne dejavnosti, ki so izpostavljene valutnemu tveganju ali blagovnemu tveganju;“;

| (ii) | vstavi se naslednja točka:






  „(ca) | kapitalske zahteve, izračunane v skladu z naslovom V tega dela, z izjemo člena 379, za tveganje poravnave.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednja točka:

„(ca)

kapitalske zahteve, izračunane v skladu z naslovom V tega dela, z izjemo člena 379, za tveganje poravnave.“;

| (47) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 92a
  Zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za GSPI

  1.   V skladu s členoma 93 in 94 ter izjemami iz odstavka 2 tega člena institucije, ki so določene kot subjekti v postopku reševanja in so GSPI ali del GSPI, vedno izpolnjujejo naslednji zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti:






  (a) | količnik, ki temelji na tveganju, v višini 18 %, ki predstavlja kapital in kvalificirane obveznosti institucije, izražen kot odstotni delež zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) in (4); |
| --- | --- | --- |

(47)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 92a

Zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za GSPI

1.   V skladu s členoma 93 in 94 ter izjemami iz odstavka 2 tega člena institucije, ki so določene kot subjekti v postopku reševanja in so GSPI ali del GSPI, vedno izpolnjujejo naslednji zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti:

(a)

količnik, ki temelji na tveganju, v višini 18 %, ki predstavlja kapital in kvalificirane obveznosti institucije, izražen kot odstotni delež zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) in (4);

| (b) | količnik, ki ne temelji na tveganju, v višini 6,75 %, ki predstavlja kapital in kvalificirane obveznosti institucije, izražen kot odstotni delež mere skupne izpostavljenosti iz člena 429(4). |
| --- | --- |

(b)

količnik, ki ne temelji na tveganju, v višini 6,75 %, ki predstavlja kapital in kvalificirane obveznosti institucije, izražen kot odstotni delež mere skupne izpostavljenosti iz člena 429(4).

2.   Zahtevi iz odstavka 1 se ne uporabljata v naslednjih primerih:

| (a) | tri leta po datumu, ko je bila institucija ali skupina, katere del je institucija, določena kot GSPI; |
| --- | --- |

(a)

tri leta po datumu, ko je bila institucija ali skupina, katere del je institucija, določena kot GSPI;

| (b) | dve leti po datumu, ko je organ za reševanje uporabil instrument za reševanje s sredstvi upnikov v skladu z Direktivo 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(b)

dve leti po datumu, ko je organ za reševanje uporabil instrument za reševanje s sredstvi upnikov v skladu z Direktivo 2014/59/EU;

| (c) | dve leti po datumu, ko je subjekt v postopku reševanja vzpostavil alternativni ukrep zasebnega sektorja iz točke (b) člena 32(1) Direktive 2014/59/EU, na podlagi katerega so se kapitalski instrumenti in druge obveznosti odpisali ali konvertirali v postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala, da bi se subjekt v postopku reševanja dokapitaliziral brez uporabe instrumentov za reševanje. |
| --- | --- |

(c)

dve leti po datumu, ko je subjekt v postopku reševanja vzpostavil alternativni ukrep zasebnega sektorja iz točke (b) člena 32(1) Direktive 2014/59/EU, na podlagi katerega so se kapitalski instrumenti in druge obveznosti odpisali ali konvertirali v postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala, da bi se subjekt v postopku reševanja dokapitaliziral brez uporabe instrumentov za reševanje.

3.   Kadar celotni znesek, ki je rezultat uporabe zahteve iz točke (a) odstavka 1 tega člena pri vsakem subjektu v postopku reševanja v okviru iste GSPI, presega zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, izračunano v skladu s členom 12a te uredbe, lahko organ za reševanje EU nadrejene institucije po posvetovanju z drugimi zadevnimi organi za reševanje ukrepa v skladu s členom 45d(4) ali 45h(1) Direktive 2014/59/EU.

Člen 92b

Zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za GSPI zunaj EU

1.   Institucije, ki so pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU in ki niso subjekti v postopku reševanja, vedno izpolnjujejo zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki so enake zahtevam glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz člena 92a v višini 90 %.

2.   Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala ter instrumenti kvalificiranih obveznosti se za namene skladnosti z odstavkom 1 upoštevajo samo, kadar so ti instrumenti v lasti končne nadrejene osebe GSPI zunaj EU ter so bili izdani neposredno ali posredno prek drugih subjektov v isti skupini, pod pogojem, da imajo vsi takšni subjekti sedež v isti tretji državi kot končna nadrejena oseba ali v državi članici.

3.   Instrument kvalificiranih obveznosti se za namen skladnosti z odstavkom 1 upošteva samo, kadar izpolnjuje vse naslednje dodatne pogoje:

| (a) | v primeru običajnega insolvenčnega postopka, kot je opredeljen v točki (47) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU, je terjatev, ki izhaja iz obveznosti, podrejena terjatvam, ki izhajajo iz obveznosti, ki ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 2 tega člena in ne štejejo za kapital; |
| --- | --- |

(a)

v primeru običajnega insolvenčnega postopka, kot je opredeljen v točki (47) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU, je terjatev, ki izhaja iz obveznosti, podrejena terjatvam, ki izhajajo iz obveznosti, ki ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 2 tega člena in ne štejejo za kapital;

| (b) | zanj velja pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členi 59 do 62 Direktive 2014/59/EU.“; |
| --- | --- |

(b)

zanj velja pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členi 59 do 62 Direktive 2014/59/EU.“;

| (48) | člen 94 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 94
  Odstopanje za majhne postavke trgovalne knjige

  1.   Z odstopanjem od točke (b) člena 92(3) lahko institucije izračunajo kapitalsko zahtevo za svoje postavke trgovalne knjige v skladu z odstavkom 2 tega člena pod pogojem, da je obseg bilančnih in zunajbilančnih postavk trgovalne knjige institucije na podlagi ocene, ki se izvaja mesečno, pri čemer se uporabijo podatki na zadnji dan meseca, enak ali nižji od obeh naslednjih pragov:






  (a) | 5 % vseh sredstev institucije; |
| --- | --- | --- |

(48)

člen 94 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 94

Odstopanje za majhne postavke trgovalne knjige

1.   Z odstopanjem od točke (b) člena 92(3) lahko institucije izračunajo kapitalsko zahtevo za svoje postavke trgovalne knjige v skladu z odstavkom 2 tega člena pod pogojem, da je obseg bilančnih in zunajbilančnih postavk trgovalne knjige institucije na podlagi ocene, ki se izvaja mesečno, pri čemer se uporabijo podatki na zadnji dan meseca, enak ali nižji od obeh naslednjih pragov:

(a)

5 % vseh sredstev institucije;

| (b) | 50 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

50 milijonov EUR.

2.   Če sta izpolnjena pogoja iz točk (a) in (b) odstavka 1, lahko institucije izračunajo kapitalske zahteve za svoje postavke trgovalne knjige na naslednji način:

| (a) | institucije lahko pozicije za pogodbe iz točke 1 Priloge II ter pogodbe v zvezi z lastniškimi instrumenti iz točke 3 navedene priloge in kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti izvzamejo iz kapitalske zahteve iz točke (b) člena 92(3); |
| --- | --- |

(a)

institucije lahko pozicije za pogodbe iz točke 1 Priloge II ter pogodbe v zvezi z lastniškimi instrumenti iz točke 3 navedene priloge in kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti izvzamejo iz kapitalske zahteve iz točke (b) člena 92(3);

| (b) | institucije lahko za pozicije iz trgovalne knjige razen postavk iz točke (a) tega odstavka kapitalsko zahtevo iz točke (b) člena 92(3) nadomestijo z zahtevo, izračunano v skladu s točko (a) člena 92(3). |
| --- | --- |

(b)

institucije lahko za pozicije iz trgovalne knjige razen postavk iz točke (a) tega odstavka kapitalsko zahtevo iz točke (b) člena 92(3) nadomestijo z zahtevo, izračunano v skladu s točko (a) člena 92(3).

3.   Za namene odstavka 1 institucije izračunajo obseg svojih bilančnih in zunajbilančnih postavk trgovalne knjige na podlagi podatkov na zadnji dan vsakega meseca v skladu z naslednjimi zahtevami:

| (a) | v izračun se vključijo vse pozicije, uvrščene v trgovalno knjigo v skladu s členom 104, razen naslednjih:






  (i) | pozicij v zvezi s tujimi valutami in blagom; |
| --- | --- | --- |

(a)

v izračun se vključijo vse pozicije, uvrščene v trgovalno knjigo v skladu s členom 104, razen naslednjih:

(i)

pozicij v zvezi s tujimi valutami in blagom;

| (ii) | pozicij v kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, ki so pripoznani kot notranje varovanje pred izpostavljenostmi kreditnemu tveganju iz netrgovalne knjige ali izpostavljenostmi tveganju nasprotne stranke, ter poslov s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, ki v celoti izravnajo tržno tveganje tega notranjega varovanja iz člena 106(3); |
| --- | --- |

(ii)

pozicij v kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, ki so pripoznani kot notranje varovanje pred izpostavljenostmi kreditnemu tveganju iz netrgovalne knjige ali izpostavljenostmi tveganju nasprotne stranke, ter poslov s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, ki v celoti izravnajo tržno tveganje tega notranjega varovanja iz člena 106(3);

| (b) | vse pozicije, vključene v izračun v skladu s točko (a), se vrednotijo po njihovi tržni vrednosti na ta dani datum; če tržna vrednost pozicije na dani datum ni na voljo, institucije uporabijo pošteno vrednost za pozicijo na ta datum; če tržna in poštena vrednost pozicije na dani datum nista na voljo, institucije za to pozicijo uporabijo zadnjo razpoložljivo tržno ali pošteno vrednost; |
| --- | --- |

(b)

vse pozicije, vključene v izračun v skladu s točko (a), se vrednotijo po njihovi tržni vrednosti na ta dani datum; če tržna vrednost pozicije na dani datum ni na voljo, institucije uporabijo pošteno vrednost za pozicijo na ta datum; če tržna in poštena vrednost pozicije na dani datum nista na voljo, institucije za to pozicijo uporabijo zadnjo razpoložljivo tržno ali pošteno vrednost;

| (c) | absolutna vrednost dolgih pozicij se sešteje z absolutno vrednostjo kratkih pozicij. |
| --- | --- |

(c)

absolutna vrednost dolgih pozicij se sešteje z absolutno vrednostjo kratkih pozicij.

4.   Če sta izpolnjena pogoja iz točk (a) in (b) odstavka 1 tega člena, se člen 102(3) in (4) ter člena 103 in 104b te uredbe ne uporabljajo, ne glede na obveznosti iz členov 74 in 83 Direktive 2013/36/EU.

5.   Institucije uradno obvestijo pristojne organe, kdaj izračunavajo ali prenehajo izračunavati kapitalske zahteve za svoje postavke trgovalne knjige v skladu z odstavkom 2.

6.   Institucija, ki ne izpolnjuje več enega ali več pogojev iz odstavka 1, o tem nemudoma uradno obvesti pristojni organ.

7.   Institucija preneha izračunavati kapitalske zahteve za svoje postavke trgovalne knjige v skladu z odstavkom 2 v treh mesecih po nastopu ene od naslednjih okoliščin:

| (a) | institucija tri zaporedne mesece ne izpolnjuje pogojev iz točke (a) ali (b) odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

institucija tri zaporedne mesece ne izpolnjuje pogojev iz točke (a) ali (b) odstavka 1;

| (b) | institucija v zadnjih 12 mesecih več kot 6 mesecev ni izpolnjevala pogojev iz točke (a) ali (b) odstavka 1. |
| --- | --- |

(b)

institucija v zadnjih 12 mesecih več kot 6 mesecev ni izpolnjevala pogojev iz točke (a) ali (b) odstavka 1.

8.   Kadar je institucija prenehala izračunavati kapitalske zahteve za svoje postavke trgovalne knjige v skladu s tem členom, lahko kapitalske zahteve za postavke trgovalne knjige izračunava v skladu s tem členom samo, če pristojnemu organu dokaže, da so bili v enoletnem obdobju neprekinjeno izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 1.

9.   Institucije ne vstopajo v pozicije iz trgovalne knjige in jih ne kupujejo ali prodajajo izključno z namenom izpolnjevanja katerega koli pogoja iz odstavka 1 med mesečno oceno.“;

| (49) | v naslovu I dela 3 se črta poglavje 2; |
| --- | --- |

(49)

v naslovu I dela 3 se črta poglavje 2;

| (50) | člen 102 se spremeni:






  (a) | odstavki 2, 3 in 4 se nadomestijo z naslednjim:

  „2.   Namen trgovanja se dokaže na podlagi strategij, politik in postopkov, ki jih institucija vzpostavi za upravljanje pozicije ali portfelja v skladu s členi 103, 104 in 104a.


  3.   Institucije vzpostavijo in vzdržujejo sisteme in nadzor za upravljanje svoje trgovalne knjige v skladu s členom 103.


  4.   Za namene zahtev glede poročanja iz člena 430b(3) se pozicije iz trgovalne knjige dodelijo trgovalnim enotam, vzpostavljenim v skladu s členom 104b.“; |
| --- | --- | --- |

(50)

člen 102 se spremeni:

(a)

odstavki 2, 3 in 4 se nadomestijo z naslednjim:

„2.   Namen trgovanja se dokaže na podlagi strategij, politik in postopkov, ki jih institucija vzpostavi za upravljanje pozicije ali portfelja v skladu s členi 103, 104 in 104a.

3.   Institucije vzpostavijo in vzdržujejo sisteme in nadzor za upravljanje svoje trgovalne knjige v skladu s členom 103.

4.   Za namene zahtev glede poročanja iz člena 430b(3) se pozicije iz trgovalne knjige dodelijo trgovalnim enotam, vzpostavljenim v skladu s členom 104b.“;

| (b) | dodata se naslednja odstavka:

  „5.   Za pozicije v trgovalni knjigi veljajo zahteve glede preudarnega vrednotenja, določene v členu 105.


  6.   Institucije notranje varovanje pred tveganjem obravnavajo v skladu s členom 106.“; |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„5.   Za pozicije v trgovalni knjigi veljajo zahteve glede preudarnega vrednotenja, določene v členu 105.

6.   Institucije notranje varovanje pred tveganjem obravnavajo v skladu s členom 106.“;

| (51) | člen 103 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 103
  Upravljanje trgovalne knjige

  1.   Institucije imajo jasno opredeljene politike in postopke za celovito upravljanje trgovalne knjige. Te politike in postopki se nanašajo vsaj na:






  (a) | dejavnosti, za katere institucija meni, da so namenjene trgovanju in predstavljajo del trgovalne knjige za namene kapitalskih zahtev; |
| --- | --- | --- |

(51)

člen 103 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 103

Upravljanje trgovalne knjige

1.   Institucije imajo jasno opredeljene politike in postopke za celovito upravljanje trgovalne knjige. Te politike in postopki se nanašajo vsaj na:

(a)

dejavnosti, za katere institucija meni, da so namenjene trgovanju in predstavljajo del trgovalne knjige za namene kapitalskih zahtev;

| (b) | obseg, v katerem se lahko pozicija dnevno vrednoti po tekočih tržnih cenah na aktivnem dvosmernem likvidnem trgu; |
| --- | --- |

(b)

obseg, v katerem se lahko pozicija dnevno vrednoti po tekočih tržnih cenah na aktivnem dvosmernem likvidnem trgu;

| (c) | obseg, v katerem lahko institucija, za pozicije, ki se vrednotijo z uporabo notranjega modela:






  (i) | ugotovi vsa pomembna tveganja pozicije; |
| --- | --- | --- |

(c)

obseg, v katerem lahko institucija, za pozicije, ki se vrednotijo z uporabo notranjega modela:

(i)

ugotovi vsa pomembna tveganja pozicije;

| (ii) | zagotovi varovanje za vsa pomembna tveganja pozicije z instrumenti, za katere obstaja aktiven dvosmeren likvidni trg; |
| --- | --- |

(ii)

zagotovi varovanje za vsa pomembna tveganja pozicije z instrumenti, za katere obstaja aktiven dvosmeren likvidni trg;

| (iii) | izpelje zanesljive ocene za ključne predpostavke in parametre, ki se uporabljajo v modelu; |
| --- | --- |

(iii)

izpelje zanesljive ocene za ključne predpostavke in parametre, ki se uporabljajo v modelu;

| (d) | obseg, v katerem institucija lahko, in se to od nje zahteva, pripravi vrednotenja za pozicije, ki jih je mogoče dosledno zunanje ovrednotiti; |
| --- | --- |

(d)

obseg, v katerem institucija lahko, in se to od nje zahteva, pripravi vrednotenja za pozicije, ki jih je mogoče dosledno zunanje ovrednotiti;

| (e) | obseg, v katerem bi pravne omejitve ali druge operativne zahteve ovirale sposobnost institucije, da unovči pozicijo ali zagotovi njeno varovanje na kratek rok; |
| --- | --- |

(e)

obseg, v katerem bi pravne omejitve ali druge operativne zahteve ovirale sposobnost institucije, da unovči pozicijo ali zagotovi njeno varovanje na kratek rok;

| (f) | obseg, v katerem institucija lahko, in se to od nje zahteva, aktivno upravlja tveganja pozicij v okviru svojega trgovanja; |
| --- | --- |

(f)

obseg, v katerem institucija lahko, in se to od nje zahteva, aktivno upravlja tveganja pozicij v okviru svojega trgovanja;

| (g) | obseg, v katerem lahko institucija prerazvrsti tveganje ali pozicije med netrgovalno in trgovalno knjigo, ter zahteve za takšne prerazvrstitve iz člena 104a. |
| --- | --- |

(g)

obseg, v katerem lahko institucija prerazvrsti tveganje ali pozicije med netrgovalno in trgovalno knjigo, ter zahteve za takšne prerazvrstitve iz člena 104a.

2.   Pri upravljanju svojih pozicij ali portfeljev pozicij v trgovalni knjigi institucija izpolnjuje vse naslednje zahteve:

| (a) | institucija ima jasno dokumentirano strategijo trgovanja za pozicijo ali portfelje iz trgovalne knjige, ki jo odobri višje vodstvo in ki vključuje pričakovano obdobje posedovanja; |
| --- | --- |

(a)

institucija ima jasno dokumentirano strategijo trgovanja za pozicijo ali portfelje iz trgovalne knjige, ki jo odobri višje vodstvo in ki vključuje pričakovano obdobje posedovanja;

| (b) | institucija ima jasno opredeljene politike in postopke za aktivno upravljanje pozicij ali portfeljev v trgovalni knjigi; navedene politike in postopki vključujejo:






  (i) | pozicije ali portfelje pozicij, ki jih lahko odpre vsaka trgovalna enota oziroma imenovani trgovci; |
| --- | --- | --- |

(b)

institucija ima jasno opredeljene politike in postopke za aktivno upravljanje pozicij ali portfeljev v trgovalni knjigi; navedene politike in postopki vključujejo:

(i)

pozicije ali portfelje pozicij, ki jih lahko odpre vsaka trgovalna enota oziroma imenovani trgovci;

| (ii) | določanje pozicijskih limitov in spremljanje njihove ustreznosti; |
| --- | --- |

(ii)

določanje pozicijskih limitov in spremljanje njihove ustreznosti;

| (iii) | zagotavljanje, da so trgovci neodvisni pri odpiranju in upravljanju pozicije v okviru dogovorjenih limitov in v skladu z odobreno strategijo; |
| --- | --- |

(iii)

zagotavljanje, da so trgovci neodvisni pri odpiranju in upravljanju pozicije v okviru dogovorjenih limitov in v skladu z odobreno strategijo;

| (iv) | zagotavljanje, da se pozicije sporočajo višjemu vodstvu kot sestavni del procesa upravljanja tveganj institucije; |
| --- | --- |

(iv)

zagotavljanje, da se pozicije sporočajo višjemu vodstvu kot sestavni del procesa upravljanja tveganj institucije;

| (v) | zagotavljanje, da se pozicije aktivno spremljajo v povezavi z viri tržnih informacij in da se oceni možnosti tržnosti, varovanja pozicije ali njenih tveganj, vključno z oceno, kakovostjo in razpoložljivostjo vhodnih tržnih podatkov v procesu vrednotenja, obsegom tržnega prometa in obsegom pozicij, ki so predmet trgovanja; |
| --- | --- |

(v)

zagotavljanje, da se pozicije aktivno spremljajo v povezavi z viri tržnih informacij in da se oceni možnosti tržnosti, varovanja pozicije ali njenih tveganj, vključno z oceno, kakovostjo in razpoložljivostjo vhodnih tržnih podatkov v procesu vrednotenja, obsegom tržnega prometa in obsegom pozicij, ki so predmet trgovanja;

| (vi) | aktivne postopke in kontrole na področju preprečevanja goljufij; |
| --- | --- |

(vi)

aktivne postopke in kontrole na področju preprečevanja goljufij;

| (c) | institucija ima jasno opredeljene politike in postopke za spremljanje pozicij v skladu s strategijo trgovanja institucije, vključno s spremljanjem prometa in pozicij, katerih prvotno predvideno obdobje posedovanja je bilo prekoračeno.“; |
| --- | --- |

(c)

institucija ima jasno opredeljene politike in postopke za spremljanje pozicij v skladu s strategijo trgovanja institucije, vključno s spremljanjem prometa in pozicij, katerih prvotno predvideno obdobje posedovanja je bilo prekoračeno.“;

| (52) | v členu 104 se črta odstavek 2; |
| --- | --- |

(52)

v členu 104 se črta odstavek 2;

| (53) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 104a
  Prerazvrstitev pozicije

  1.   Institucije imajo vzpostavljene jasno opredeljene politike za ugotavljanje izjemnih okoliščin, ki upravičujejo prerazporeditev pozicije iz trgovalne knjige kot pozicije iz netrgovalne knjige ali obratno, prerazvrstitev pozicije iz netrgovalne knjige kot pozicije iz trgovalne knjige, za namen določitve svojih kapitalskih zahtev v skladu z zahtevami pristojnih organov. Institucije te politike pregledajo vsaj enkrat na leto.
  EBA spremlja obseg nadzornih praks in do 28. junija 2024 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 o pomenu izjemnih okoliščin za namene prvega pododstavka tega odstavka. Dokler EBA ne izda teh smernic, ga pristojni organi uradno obveščajo o svojih odločitvah, ali bodo instituciji dovolili prerazvrstitev pozicije, kot je navedeno v odstavku 2 tega člena, in jih utemeljijo.


  2.   Pristojni organi odobrijo dovoljenje za prerazvrstitev pozicije iz trgovalne knjige kot pozicije iz netrgovalne knjige ali obratno, pozicije iz netrgovalne knjige kot pozicije iz trgovalne knjige, za namene določanja kapitalskih zahtev institucije samo, kadar jim je institucija pisno dokazala, da je njen sklep o prerazvrstitvi te pozicije posledica izjemnih okoliščin, ki so skladne s politikami, ki jih ima institucija v skladu z odstavkom 1 tega člena. Zato institucija predloži zadostna dokazila, da pozicija ne izpolnjuje več pogojev za razvrstitev kot pozicija iz trgovalne knjige ali pozicija iz netrgovalne knjige na podlagi člena 104.
  Sklep iz prvega pododstavka odobri upravljalni organ.


  3.   Kadar pristojni organ odobri dovoljenje za prerazvrstitev pozicije v skladu z odstavkom 2, institucija, ki dobi to dovoljenje:






  (a) | nemudoma javno razkrije:






  (i) | informacijo o prerazvrstitvi svoje pozicije in |
| --- | --- | --- | --- |

(53)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 104a

Prerazvrstitev pozicije

1.   Institucije imajo vzpostavljene jasno opredeljene politike za ugotavljanje izjemnih okoliščin, ki upravičujejo prerazporeditev pozicije iz trgovalne knjige kot pozicije iz netrgovalne knjige ali obratno, prerazvrstitev pozicije iz netrgovalne knjige kot pozicije iz trgovalne knjige, za namen določitve svojih kapitalskih zahtev v skladu z zahtevami pristojnih organov. Institucije te politike pregledajo vsaj enkrat na leto.

EBA spremlja obseg nadzornih praks in do 28. junija 2024 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 o pomenu izjemnih okoliščin za namene prvega pododstavka tega odstavka. Dokler EBA ne izda teh smernic, ga pristojni organi uradno obveščajo o svojih odločitvah, ali bodo instituciji dovolili prerazvrstitev pozicije, kot je navedeno v odstavku 2 tega člena, in jih utemeljijo.

2.   Pristojni organi odobrijo dovoljenje za prerazvrstitev pozicije iz trgovalne knjige kot pozicije iz netrgovalne knjige ali obratno, pozicije iz netrgovalne knjige kot pozicije iz trgovalne knjige, za namene določanja kapitalskih zahtev institucije samo, kadar jim je institucija pisno dokazala, da je njen sklep o prerazvrstitvi te pozicije posledica izjemnih okoliščin, ki so skladne s politikami, ki jih ima institucija v skladu z odstavkom 1 tega člena. Zato institucija predloži zadostna dokazila, da pozicija ne izpolnjuje več pogojev za razvrstitev kot pozicija iz trgovalne knjige ali pozicija iz netrgovalne knjige na podlagi člena 104.

Sklep iz prvega pododstavka odobri upravljalni organ.

3.   Kadar pristojni organ odobri dovoljenje za prerazvrstitev pozicije v skladu z odstavkom 2, institucija, ki dobi to dovoljenje:

(a)

nemudoma javno razkrije:

(i)

informacijo o prerazvrstitvi svoje pozicije in

| (ii) | kadar se zaradi prerazvrstitve zmanjšajo kapitalske zahteve institucije, obseg tega zmanjšanja, ter |
| --- | --- |

(ii)

kadar se zaradi prerazvrstitve zmanjšajo kapitalske zahteve institucije, obseg tega zmanjšanja, ter

| (b) | kadar je učinek te prerazvrstitve zmanjšanje kapitalskih zahtev institucije, ne prizna tega učinka, dokler pozicija ne zapade, razen če ji njen pristojni organ dovoli, da ta učinek prizna prej. |
| --- | --- |

(b)

kadar je učinek te prerazvrstitve zmanjšanje kapitalskih zahtev institucije, ne prizna tega učinka, dokler pozicija ne zapade, razen če ji njen pristojni organ dovoli, da ta učinek prizna prej.

4.   Institucija izračuna neto spremembo zneska svojih kapitalskih zahtev, ki je posledica prerazvrstitve pozicije, kot razliko med kapitalskimi zahtevami takoj po prerazvrstitvi in kapitalskimi zahtevami takoj pred prerazvrstitvijo, od katerih se vsaka izračuna v skladu s členom 92. Pri izračunu se ne upoštevajo učinki nobenih drugih dejavnikov kot prerazvrstitev.

5.   Prerazvrstitev pozicije v skladu s tem členom je nepreklicna.

Člen 104b

Zahteve za trgovalne enote

1.   Institucije za namene zahtev glede poročanja iz člena 430b(3) vzpostavijo trgovalne enote in vsako od svojih pozicij iz trgovalne knjige dodelijo eni od njih. Pozicije iz trgovalne knjige se dodelijo isti trgovalni enoti samo, kadar izpolnjujejo dogovorjeno poslovno strategijo trgovalne enote ter se dosledno upravljajo in spremljajo v skladu z odstavkom 2 tega člena.

2.   Trgovalne enote institucij vedno izpolnjujejo vse naslednje zahteve:

| (a) | vsaka trgovalna enota ima jasno in razločevalno poslovno strategijo ter strukturo upravljanja tveganj, ki je primerna za njeno poslovno strategijo; |
| --- | --- |

(a)

vsaka trgovalna enota ima jasno in razločevalno poslovno strategijo ter strukturo upravljanja tveganj, ki je primerna za njeno poslovno strategijo;

| (b) | vsaka trgovalna enota ima jasno organizacijsko strukturo; pozicije v dani trgovalni enoti upravljajo imenovani trgovci znotraj institucije; vsak trgovec ima določene funkcije v okviru trgovalne enote; vsak trgovec se dodeli samo eni trgovalni enoti; |
| --- | --- |

(b)

vsaka trgovalna enota ima jasno organizacijsko strukturo; pozicije v dani trgovalni enoti upravljajo imenovani trgovci znotraj institucije; vsak trgovec ima določene funkcije v okviru trgovalne enote; vsak trgovec se dodeli samo eni trgovalni enoti;

| (c) | v okviru vsake trgovalne enote se določijo pozicijski limiti v skladu z njeno poslovno strategijo; |
| --- | --- |

(c)

v okviru vsake trgovalne enote se določijo pozicijski limiti v skladu z njeno poslovno strategijo;

| (d) | poročila o dejavnostih, dobičku, upravljanju tveganj in regulativnih zahtevah na ravni trgovalne enote se pripravljajo vsaj enkrat na teden in se redno sporočajo upravljalnemu organu; |
| --- | --- |

(d)

poročila o dejavnostih, dobičku, upravljanju tveganj in regulativnih zahtevah na ravni trgovalne enote se pripravljajo vsaj enkrat na teden in se redno sporočajo upravljalnemu organu;

| (e) | vsaka trgovalna enota ima jasen letni poslovni načrt, vključno z jasno opredeljeno politiko prejemkov na podlagi trdnih meril za merjenje uspešnosti; |
| --- | --- |

(e)

vsaka trgovalna enota ima jasen letni poslovni načrt, vključno z jasno opredeljeno politiko prejemkov na podlagi trdnih meril za merjenje uspešnosti;

| (f) | poročila o pozicijah, ki zapadajo, kršitvah meddnevnih limitov trgovanja, kršitvah dnevnih limitov trgovanja in ukrepih, ki jih je sprejela institucija za odpravo teh kršitev, ter ocene likvidnosti trga se za vsako trgovalno enoto pripravljajo vsak mesec in se dajo na razpolago pristojnim organom. |
| --- | --- |

(f)

poročila o pozicijah, ki zapadajo, kršitvah meddnevnih limitov trgovanja, kršitvah dnevnih limitov trgovanja in ukrepih, ki jih je sprejela institucija za odpravo teh kršitev, ter ocene likvidnosti trga se za vsako trgovalno enoto pripravljajo vsak mesec in se dajo na razpolago pristojnim organom.

3.   Z odstopanjem od točke (b) odstavka 2 lahko institucija trgovca dodeli več kot eni trgovalni enoti, če svojemu pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da je bila ta dodelitev narejena zaradi poslovnih razlogov ali razlogov, povezanih z viri, ter da ohranja druge zahteve glede kakovosti iz tega člena, ki se uporabljajo za trgovce in trgovalne enote.

4.   Institucije pristojne organe uradno obvestijo o načinu, na katerega izpolnjujejo odstavek 2. Pristojni organi lahko od institucije zahtevajo, da zaradi skladnosti s tem členom spremeni strukturo ali organizacijo svojih trgovalnih enot.“;

| (54) | člen 105 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za vse pozicije iz trgovalne knjige in pozicije iz netrgovalne knjige, merjene po pošteni vrednosti, veljajo standardi za preudarno vrednotenje iz tega člena. Institucije zlasti zagotovijo, da preudarno vrednotenje njihovih pozicij iz trgovalne knjige doseže ustrezno stopnjo gotovosti glede na dinamično naravo pozicij iz trgovalne knjige in pozicij iz netrgovalne knjige, merjenih po pošteni vrednosti, zahteve po preudarni zanesljivosti ter načinu poslovanja in namen kapitalskih zahtev v zvezi s pozicijami iz trgovalne knjige in pozicijami iz netrgovalne knjige, merjenih po pošteni vrednosti.“; |
| --- | --- | --- |

(54)

člen 105 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za vse pozicije iz trgovalne knjige in pozicije iz netrgovalne knjige, merjene po pošteni vrednosti, veljajo standardi za preudarno vrednotenje iz tega člena. Institucije zlasti zagotovijo, da preudarno vrednotenje njihovih pozicij iz trgovalne knjige doseže ustrezno stopnjo gotovosti glede na dinamično naravo pozicij iz trgovalne knjige in pozicij iz netrgovalne knjige, merjenih po pošteni vrednosti, zahteve po preudarni zanesljivosti ter načinu poslovanja in namen kapitalskih zahtev v zvezi s pozicijami iz trgovalne knjige in pozicijami iz netrgovalne knjige, merjenih po pošteni vrednosti.“;

| (b) | odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

  „3.   Institucije vsaj enkrat na dan ponovno ovrednotijo pozicije iz trgovalne knjige po pošteni vrednosti. O spremembah vrednosti navedenih pozicij se poroča v izkazu poslovnega izida institucije.


  4.   Institucije svoje pozicije iz trgovalne knjige in pozicije iz netrgovalne knjige, merjene po pošteni vrednosti, ovrednotijo po tekočih tržnih cenah, kadar koli je to mogoče, tudi takrat, ko za te pozicije uporabijo zadevno kapitalsko obravnavo.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

„3.   Institucije vsaj enkrat na dan ponovno ovrednotijo pozicije iz trgovalne knjige po pošteni vrednosti. O spremembah vrednosti navedenih pozicij se poroča v izkazu poslovnega izida institucije.

4.   Institucije svoje pozicije iz trgovalne knjige in pozicije iz netrgovalne knjige, merjene po pošteni vrednosti, ovrednotijo po tekočih tržnih cenah, kadar koli je to mogoče, tudi takrat, ko za te pozicije uporabijo zadevno kapitalsko obravnavo.“;

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Kadar vrednotenje po tekočih tržnih cenah ni mogoče, institucije konservativno vrednotijo svoje pozicije in portfelje z uporabo notranjega modela, tudi pri izračunu kapitalskih zahtev za pozicije v trgovalni knjigi in pozicije v netrgovalni knjigi, merjene po pošteni vrednosti.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Kadar vrednotenje po tekočih tržnih cenah ni mogoče, institucije konservativno vrednotijo svoje pozicije in portfelje z uporabo notranjega modela, tudi pri izračunu kapitalskih zahtev za pozicije v trgovalni knjigi in pozicije v netrgovalni knjigi, merjene po pošteni vrednosti.“;

| (d) | v odstavku 7 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Za namene točke (d) prvega pododstavka se model razvije ali odobri neodvisno od trgovalnih enot in se neodvisno preskusi, kar vključuje validacijo matematičnih izračunov, predpostavk in programske opreme.“; |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 7 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Za namene točke (d) prvega pododstavka se model razvije ali odobri neodvisno od trgovalnih enot in se neodvisno preskusi, kar vključuje validacijo matematičnih izračunov, predpostavk in programske opreme.“;

| (e) | v odstavku 11 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | dodatni čas, ki bi bil potreben za vzpostavitev varovanja pozicije ali tveganj znotraj pozicije, daljši od obdobja likvidnosti, ki se je dodelilo dejavnikom tveganja pozicije v skladu s členom 325bd;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

v odstavku 11 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

dodatni čas, ki bi bil potreben za vzpostavitev varovanja pozicije ali tveganj znotraj pozicije, daljši od obdobja likvidnosti, ki se je dodelilo dejavnikom tveganja pozicije v skladu s členom 325bd;“;

| (55) | člen 106 se spremeni:






  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

  „2.   Zahteve iz odstavka 1 se uporabljajo brez poseganja v zahteve, ki veljajo za varovano pozicijo v netrgovalni knjigi ali v trgovalni knjigi, kjer je to ustrezno.


  3.   Kadar institucija varuje izpostavljenost v netrgovalni knjigi iz naslova kreditnega tveganja ali izpostavljenost iz naslova tveganja nasprotne stranke s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom v svoji trgovalni knjigi, se ta pozicija kreditnega izvedenega finančnega instrumenta za namene izračuna zneskov tveganju prilagojene izpostavljenosti iz točke (a) člena 92(3) pripozna kot notranje varovanje izpostavljenosti v netrgovalni knjigi iz naslova kreditnega tveganja ali izpostavljenosti iz naslova tveganja nasprotne stranke, kadar institucija sklene drug posel s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom s primernim tretjim dajalcem zavarovanja, ki izpolnjuje zahteve za osebno kreditno zavarovanje v netrgovalni knjigi in v celoti izravna tržno tveganje notranjega varovanja.
  Notranje varovanje, pripoznano v skladu s prvim pododstavkom, in kreditni izvedeni finančni instrument, sklenjen s tretjo osebo, se vključita v trgovalno knjigo za namen izračuna kapitalskih zahtev za tržno tveganje.“; |
| --- | --- | --- |

(55)

člen 106 se spremeni:

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Zahteve iz odstavka 1 se uporabljajo brez poseganja v zahteve, ki veljajo za varovano pozicijo v netrgovalni knjigi ali v trgovalni knjigi, kjer je to ustrezno.

3.   Kadar institucija varuje izpostavljenost v netrgovalni knjigi iz naslova kreditnega tveganja ali izpostavljenost iz naslova tveganja nasprotne stranke s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom v svoji trgovalni knjigi, se ta pozicija kreditnega izvedenega finančnega instrumenta za namene izračuna zneskov tveganju prilagojene izpostavljenosti iz točke (a) člena 92(3) pripozna kot notranje varovanje izpostavljenosti v netrgovalni knjigi iz naslova kreditnega tveganja ali izpostavljenosti iz naslova tveganja nasprotne stranke, kadar institucija sklene drug posel s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom s primernim tretjim dajalcem zavarovanja, ki izpolnjuje zahteve za osebno kreditno zavarovanje v netrgovalni knjigi in v celoti izravna tržno tveganje notranjega varovanja.

Notranje varovanje, pripoznano v skladu s prvim pododstavkom, in kreditni izvedeni finančni instrument, sklenjen s tretjo osebo, se vključita v trgovalno knjigo za namen izračuna kapitalskih zahtev za tržno tveganje.“;

| (b) | dodata se naslednja odstavka:

  „4.   Kadar institucija varuje izpostavljenosti v netrgovalni knjigi iz naslova tveganja lastniškega finančnega instrumenta z lastniškim izvedenim finančnim instrumentom v svoji trgovalni knjigi, se ta pozicija lastniškega izvedenega finančnega instrumenta za namen izračuna zneskov tveganju prilagojene izpostavljenosti iz točke (a) člena 92(3) pripozna kot notranje varovanje izpostavljenosti v netrgovalni knjigi iz naslova tveganja lastniškega finančnega instrumenta, kadar institucija sklene drug posel z lastniškim izvedenim finančnim instrumentom s primernim tretjim dajalcem zavarovanja, ki izpolnjuje zahteve za osebno kreditno zavarovanje v netrgovalni knjigi in v celoti izravna tržno tveganje notranjega varovanja.
  Notranje varovanje, pripoznano v skladu s prvim pododstavkom, in lastniški izvedeni finančni instrument, sklenjen s primernim tretjim dajalcem zavarovanja, se vključita v trgovalno knjigo za namen izračuna kapitalskih zahtev za tržna tveganja.


  5.   Kadar institucija varuje izpostavljenosti v netrgovalni knjigi iz naslova obrestnega tveganja s pozicijo obrestnega tveganja v svoji trgovalni knjigi, se ta pozicija obrestnega tveganja za namene ocenjevanja obrestnega tveganja, ki je posledica pozicij iz netrgovalne knjige, v skladu s členoma 84 in 98 Direktive 2013/36/EU pripozna kot notranje varovanje, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | pozicija je bila uvrščena v ločen portfelj glede na drugo pozicijo v trgovalni knjigi, katere poslovna strategija je namenjena izključno upravljanju in zmanjševanju tržnega tveganja notranjih varovanj izpostavljenosti obrestnemu tveganju; institucija lahko v ta namen v ta portfelj uvrsti druge pozicije obrestnega tveganja, v katere je vstopila s tretjimi osebami ali svojo trgovalno knjigo, kolikor institucija v celoti izravna tržno tveganje navedenih pozicij obrestnega tveganja, v katere je vstopila s svojo trgovalno knjigo, tako da vstopi v nasprotne pozicije obrestnega tveganja s tretjimi osebami; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„4.   Kadar institucija varuje izpostavljenosti v netrgovalni knjigi iz naslova tveganja lastniškega finančnega instrumenta z lastniškim izvedenim finančnim instrumentom v svoji trgovalni knjigi, se ta pozicija lastniškega izvedenega finančnega instrumenta za namen izračuna zneskov tveganju prilagojene izpostavljenosti iz točke (a) člena 92(3) pripozna kot notranje varovanje izpostavljenosti v netrgovalni knjigi iz naslova tveganja lastniškega finančnega instrumenta, kadar institucija sklene drug posel z lastniškim izvedenim finančnim instrumentom s primernim tretjim dajalcem zavarovanja, ki izpolnjuje zahteve za osebno kreditno zavarovanje v netrgovalni knjigi in v celoti izravna tržno tveganje notranjega varovanja.

Notranje varovanje, pripoznano v skladu s prvim pododstavkom, in lastniški izvedeni finančni instrument, sklenjen s primernim tretjim dajalcem zavarovanja, se vključita v trgovalno knjigo za namen izračuna kapitalskih zahtev za tržna tveganja.

5.   Kadar institucija varuje izpostavljenosti v netrgovalni knjigi iz naslova obrestnega tveganja s pozicijo obrestnega tveganja v svoji trgovalni knjigi, se ta pozicija obrestnega tveganja za namene ocenjevanja obrestnega tveganja, ki je posledica pozicij iz netrgovalne knjige, v skladu s členoma 84 in 98 Direktive 2013/36/EU pripozna kot notranje varovanje, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

pozicija je bila uvrščena v ločen portfelj glede na drugo pozicijo v trgovalni knjigi, katere poslovna strategija je namenjena izključno upravljanju in zmanjševanju tržnega tveganja notranjih varovanj izpostavljenosti obrestnemu tveganju; institucija lahko v ta namen v ta portfelj uvrsti druge pozicije obrestnega tveganja, v katere je vstopila s tretjimi osebami ali svojo trgovalno knjigo, kolikor institucija v celoti izravna tržno tveganje navedenih pozicij obrestnega tveganja, v katere je vstopila s svojo trgovalno knjigo, tako da vstopi v nasprotne pozicije obrestnega tveganja s tretjimi osebami;

| (b) | za namene zahtev glede poročanja iz člena 430b(3) se je pozicija dodelila trgovalni enoti, vzpostavljeni v skladu s členom 104b, katere poslovna strategija je namenjena izključno upravljanju in zmanjševanju tržnega tveganja notranjih varovanj izpostavljenosti obrestnemu tveganju; v ta namen lahko ta trgovalna enota vstopi v druge pozicije obrestnega tveganja s tretjimi osebami ali drugimi trgovalnimi enotami institucije, kolikor te druge trgovalne enote v celoti izravnajo tržno tveganje navedenih drugih pozicij obrestnega tveganja, tako da vstopijo v nasprotne pozicije obrestnega tveganja s tretjimi osebami; |
| --- | --- |

(b)

za namene zahtev glede poročanja iz člena 430b(3) se je pozicija dodelila trgovalni enoti, vzpostavljeni v skladu s členom 104b, katere poslovna strategija je namenjena izključno upravljanju in zmanjševanju tržnega tveganja notranjih varovanj izpostavljenosti obrestnemu tveganju; v ta namen lahko ta trgovalna enota vstopi v druge pozicije obrestnega tveganja s tretjimi osebami ali drugimi trgovalnimi enotami institucije, kolikor te druge trgovalne enote v celoti izravnajo tržno tveganje navedenih drugih pozicij obrestnega tveganja, tako da vstopijo v nasprotne pozicije obrestnega tveganja s tretjimi osebami;

| (c) | institucija je v celoti dokumentirala, kako pozicija zmanjšuje obrestno tveganje, ki je posledica pozicij iz netrgovalne knjige, za namene zahtev iz členov 84 in 98 Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(c)

institucija je v celoti dokumentirala, kako pozicija zmanjšuje obrestno tveganje, ki je posledica pozicij iz netrgovalne knjige, za namene zahtev iz členov 84 in 98 Direktive 2013/36/EU.

6.   Kapitalske zahteve za tržno tveganje vseh pozicij, ki so se uvrstile v ločen portfelj iz točke (a) odstavka 5, se izračunajo na posamični podlagi in so dopolnilo kapitalskim zahtevam za druge pozicije iz trgovalne knjige.

7.   Za namene zahtev glede poročanja iz člena 430b se izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje vseh pozicij, ki so se uvrstile v ločen portfelj iz točke (a) odstavka 5 tega člena ali trgovalno enoto ali v katere je vstopila trgovalna enota iz točke (b) odstavka 5 tega člena, kjer je to ustrezno, opravi na posamični podlagi kot ločen portfelj in je dopolnilo izračunu kapitalskih zahtev za druge pozicije iz trgovalne knjige.“;

| (56) | v členu 107 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Za namene te uredbe se izpostavljenosti do investicijskega podjetja iz tretje države, do kreditne institucije iz tretje države in do borze iz tretje države obravnavajo kot izpostavljenosti do institucije samo, kadar v tretji državi za ta subjekt veljajo bonitetne in nadzorniške zahteve, ki so vsaj enakovredne tistim, ki se uporabljajo v Uniji.“; |
| --- | --- |

(56)

v členu 107 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Za namene te uredbe se izpostavljenosti do investicijskega podjetja iz tretje države, do kreditne institucije iz tretje države in do borze iz tretje države obravnavajo kot izpostavljenosti do institucije samo, kadar v tretji državi za ta subjekt veljajo bonitetne in nadzorniške zahteve, ki so vsaj enakovredne tistim, ki se uporabljajo v Uniji.“;

| (57) | v členu 117 se odstavek 2 spremeni:






  (a) | dodata se naslednji točki:






  „(o) | Mednarodno združenje za razvoj; |
| --- | --- | --- | --- |

(57)

v členu 117 se odstavek 2 spremeni:

(a)

dodata se naslednji točki:

„(o)

Mednarodno združenje za razvoj;

| (p) | Azijska banka za investicije v infrastrukturo.“; |
| --- | --- |

(p)

Azijska banka za investicije v infrastrukturo.“;

| (b) | doda se naslednji pododstavek:
  „Na Komisijo se prenese pooblastilo za spreminjanje te uredbe s sprejemanjem delegiranih aktov v skladu s členom 462 za spreminjanje seznama multilateralnih razvojnih bank iz prvega pododstavka v skladu z mednarodnimi standardi seznama.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji pododstavek:

„Na Komisijo se prenese pooblastilo za spreminjanje te uredbe s sprejemanjem delegiranih aktov v skladu s členom 462 za spreminjanje seznama multilateralnih razvojnih bank iz prvega pododstavka v skladu z mednarodnimi standardi seznama.“;

| (58) | v členu 118 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Evropska unija in Evropska skupnost za atomsko energijo;“; |
| --- | --- | --- |

(58)

v členu 118 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

Evropska unija in Evropska skupnost za atomsko energijo;“;

| (59) | v členu 123 se vstavi naslednji odstavek:

  „Izpostavljenosti iz naslova kreditov, ki jih odobri kreditna institucija upokojencem ali zaposlenim s pogodbo za nedoločen čas na podlagi brezpogojnega prenosa dela pokojnine ali plače kreditojemalca na to kreditno institucijo, se dodeli utež tveganja 35 %, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | kreditojemalec za odplačilo kredita brezpogojno pooblasti pokojninski sklad ali delodajalca, da neposredno plačuje kreditni instituciji z odbitkom mesečnih plačil kredita od mesečne pokojnine ali plače kreditojemalca; |
| --- | --- | --- |

(59)

v členu 123 se vstavi naslednji odstavek:

„Izpostavljenosti iz naslova kreditov, ki jih odobri kreditna institucija upokojencem ali zaposlenim s pogodbo za nedoločen čas na podlagi brezpogojnega prenosa dela pokojnine ali plače kreditojemalca na to kreditno institucijo, se dodeli utež tveganja 35 %, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

kreditojemalec za odplačilo kredita brezpogojno pooblasti pokojninski sklad ali delodajalca, da neposredno plačuje kreditni instituciji z odbitkom mesečnih plačil kredita od mesečne pokojnine ali plače kreditojemalca;

| (b) | tveganje smrti, nezmožnosti za delo, brezposelnosti ali zmanjšanja neto mesečne pokojnine ali plače kreditojemalca so ustrezno zavarovani z zavarovalno polico, ki jo kreditojemalec vpiše v korist kreditne institucije; |
| --- | --- |

(b)

tveganje smrti, nezmožnosti za delo, brezposelnosti ali zmanjšanja neto mesečne pokojnine ali plače kreditojemalca so ustrezno zavarovani z zavarovalno polico, ki jo kreditojemalec vpiše v korist kreditne institucije;

| (c) | mesečna plačila, ki jih mora kreditojemalec plačati za vse kredite, ki izpolnjujejo pogoje iz točk (a) in (b), skupaj ne presegajo 20 % neto mesečne pokojnine ali plače kreditojemalca; |
| --- | --- |

(c)

mesečna plačila, ki jih mora kreditojemalec plačati za vse kredite, ki izpolnjujejo pogoje iz točk (a) in (b), skupaj ne presegajo 20 % neto mesečne pokojnine ali plače kreditojemalca;

| (d) | najdaljša originalna zapadlost kredita je enaka ali krajša od 10 let.“; |
| --- | --- |

(d)

najdaljša originalna zapadlost kredita je enaka ali krajša od 10 let.“;

| (60) | člen 124 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 124
  Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine

  1.   Izpostavljenosti ali delu izpostavljenosti, ki je v celoti zavarovan s hipoteko na nepremičnino, se dodeli utež tveganja 100 %, kadar pogoji iz člena 125 ali 126 niso izpolnjeni, razen za del izpostavljenosti, ki je razvrščen v drugo kategorijo izpostavljenosti. Delu izpostavljenosti, ki presega vrednost hipoteke na nepremičnini, se dodeli utež tveganja, ki se uporablja za nezavarovane izpostavljenosti do zadevne nasprotne stranke.
  Del izpostavljenosti, ki se obravnava kot v celoti zavarovan z nepremičnino, ne presega zastavljenega zneska tržne vrednosti ali – v tistih državah članicah, ki so v zakonih ali predpisih določile stroga merila za ocenjevanje hipotekarne kreditne vrednosti – hipotekarne kreditne vrednosti zadevne nepremičnine.


  1a.   Države članice imenujejo organ, odgovoren za izvajanje odstavka 2. Ta organ je pristojni organ ali imenovani organ.
  Kadar je organ, ki ga država članica imenuje za izvajanje tega člena, pristojni organ, ta organ zagotovi, da so zadevna nacionalna telesa in organi, ki imajo makrobonitetni mandat, ustrezno obveščeni o nameri pristojnega organa, da izvaja ta člen, in so ustrezno vključeni v oceno finančne stabilnosti v njegovi državi članici v skladu z odstavkom 2.
  Kadar organ, ki ga država članica imenuje za izvajanje tega člena, ni pristojni organ, država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznega usklajevanja in izmenjave informacij med pristojnim organom in imenovanim organom za ustrezno izvajanje tega člena. Od organov se zlasti zahteva, da tesno sodelujejo in izmenjajo vse informacije, ki bi bile lahko potrebne za ustrezno opravljanje nalog, naloženih imenovanemu organu na podlagi tega člena. Namen tega sodelovanja je zlasti izogibati se kakršni koli obliki podvojenega ali nedoslednega ukrepanja med pristojnim organom in imenovanim organom, pa tudi zagotoviti, da se ustrezno upošteva medsebojni vpliv z drugimi ukrepi, zlasti ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 458 te uredbe in člena 133 Direktive 2013/36/EU.


  2.   Organ, imenovan v skladu z odstavkom 1a tega člena, na podlagi podatkov, zbranih v skladu s členom 430a, in drugih ustreznih kazalnikov redno in vsaj enkrat letno oceni, ali sta utež tveganja 35 % za izpostavljenosti do enega ali več nepremičninskih segmentov, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine, ki se nahajajo na enem ali več delih ozemlja države članice zadevnega organa, kot je določeno v členu 125, in utež tveganja 50 % za izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine, ki se nahajajo na enem ali več delih ozemlja države članice zadevnega organa, kot je določeno v členu 126, ustrezni glede na:






  (a) | pretekle izgube na izpostavljenostih, zavarovanih z nepremičninami; |
| --- | --- | --- |

(60)

člen 124 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 124

Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine

1.   Izpostavljenosti ali delu izpostavljenosti, ki je v celoti zavarovan s hipoteko na nepremičnino, se dodeli utež tveganja 100 %, kadar pogoji iz člena 125 ali 126 niso izpolnjeni, razen za del izpostavljenosti, ki je razvrščen v drugo kategorijo izpostavljenosti. Delu izpostavljenosti, ki presega vrednost hipoteke na nepremičnini, se dodeli utež tveganja, ki se uporablja za nezavarovane izpostavljenosti do zadevne nasprotne stranke.

Del izpostavljenosti, ki se obravnava kot v celoti zavarovan z nepremičnino, ne presega zastavljenega zneska tržne vrednosti ali – v tistih državah članicah, ki so v zakonih ali predpisih določile stroga merila za ocenjevanje hipotekarne kreditne vrednosti – hipotekarne kreditne vrednosti zadevne nepremičnine.

1a.   Države članice imenujejo organ, odgovoren za izvajanje odstavka 2. Ta organ je pristojni organ ali imenovani organ.

Kadar je organ, ki ga država članica imenuje za izvajanje tega člena, pristojni organ, ta organ zagotovi, da so zadevna nacionalna telesa in organi, ki imajo makrobonitetni mandat, ustrezno obveščeni o nameri pristojnega organa, da izvaja ta člen, in so ustrezno vključeni v oceno finančne stabilnosti v njegovi državi članici v skladu z odstavkom 2.

Kadar organ, ki ga država članica imenuje za izvajanje tega člena, ni pristojni organ, država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznega usklajevanja in izmenjave informacij med pristojnim organom in imenovanim organom za ustrezno izvajanje tega člena. Od organov se zlasti zahteva, da tesno sodelujejo in izmenjajo vse informacije, ki bi bile lahko potrebne za ustrezno opravljanje nalog, naloženih imenovanemu organu na podlagi tega člena. Namen tega sodelovanja je zlasti izogibati se kakršni koli obliki podvojenega ali nedoslednega ukrepanja med pristojnim organom in imenovanim organom, pa tudi zagotoviti, da se ustrezno upošteva medsebojni vpliv z drugimi ukrepi, zlasti ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 458 te uredbe in člena 133 Direktive 2013/36/EU.

2.   Organ, imenovan v skladu z odstavkom 1a tega člena, na podlagi podatkov, zbranih v skladu s členom 430a, in drugih ustreznih kazalnikov redno in vsaj enkrat letno oceni, ali sta utež tveganja 35 % za izpostavljenosti do enega ali več nepremičninskih segmentov, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine, ki se nahajajo na enem ali več delih ozemlja države članice zadevnega organa, kot je določeno v členu 125, in utež tveganja 50 % za izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine, ki se nahajajo na enem ali več delih ozemlja države članice zadevnega organa, kot je določeno v členu 126, ustrezni glede na:

(a)

pretekle izgube na izpostavljenostih, zavarovanih z nepremičninami;

| (b) | prihodnji razvoj dogodkov na nepremičninskih trgih. |
| --- | --- |

(b)

prihodnji razvoj dogodkov na nepremičninskih trgih.

Kadar organ, imenovan v skladu z odstavkom 1a tega člena, na podlagi ocene iz prvega pododstavka tega odstavka sklene, da uteži tveganja iz člena 125(2) ali 126(2) ne odražajo ustrezno dejanskih tveganj, povezanih z izpostavljenostmi do enega ali več nepremičninskih segmentov, ki so v celoti zavarovane s hipotekami na stanovanjske ali poslovne nepremičnine, ki se nahajajo na enem ali več delih ozemlja države članice zadevnega organa, in če meni, da bi neustreznost uteži tveganja lahko negativno vplivala na trenutno ali prihodnjo finančno stabilnost v njegovi državi članici, lahko zviša uteži tveganja, ki se uporabljajo za te izpostavljenosti, v razponih, določenih v četrtem pododstavku tega odstavka, ali naloži strožja merila od meril iz člena 125(2) ali 126(2).

Organ, imenovan v skladu z odstavkom 1a tega člena, uradno obvesti EBA in ESRB o morebitnih prilagoditvah uteži tveganja in merilih, uporabljenih na podlagi tega odstavka. EBA in ESRB v enem mesecu od prejema tega uradnega obvestila zadevni državi članici predložita svoje mnenje. EBA in ESRB objavita uteži tveganja in merila za izpostavljenosti iz členov 125, 126 in iz točke (a) člena 199(1), kot jih uveljavi zadevni organ.

Za namene drugega pododstavka tega odstavka lahko organ, imenovan v skladu z odstavkom 1a, določi uteži tveganja v naslednjih razponih:

| (a) | 35 % do 150 % za izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine; |
| --- | --- |

(a)

35 % do 150 % za izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine;

| (b) | 50 % do 150 % za izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine. |
| --- | --- |

(b)

50 % do 150 % za izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine.

3.   Kadar organ, imenovan v skladu z odstavkom 1a, določi višje uteži tveganja ali strožja merila na podlagi drugega pododstavka odstavka 2, imajo institucije na voljo šestmesečno prehodno obdobje za njihovo uporabo.

4.   EBA v tesnem sodelovanju z ESRB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi opredeli stroga merila za ocenjevanje hipotekarne kreditne vrednosti iz odstavka 1 in vrste dejavnikov, ki jih je treba upoštevati pri oceni ustreznosti uteži tveganja iz prvega pododstavka odstavka 2.

EBA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. decembra 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

5.   ESRB lahko v obliki priporočil v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1092/2010 in v tesnem sodelovanju z EBA daje usmeritve organom, imenovanim v skladu z odstavkom 1a, glede naslednjega:

| (a) | dejavnikov, ki bi lahko „negativno vplivali na trenutno ali prihodnjo finančno stabilnost“ iz drugega pododstavka odstavka 2, in |
| --- | --- |

(a)

dejavnikov, ki bi lahko „negativno vplivali na trenutno ali prihodnjo finančno stabilnost“ iz drugega pododstavka odstavka 2, in

| (b) | okvirnih referenčnih meril, ki jih mora organ, imenovan v skladu z odstavkom 1a, upoštevati pri določanju višjih uteži tveganja. |
| --- | --- |

(b)

okvirnih referenčnih meril, ki jih mora organ, imenovan v skladu z odstavkom 1a, upoštevati pri določanju višjih uteži tveganja.

6.   Institucije države članice uporabijo uteži tveganja in merila, ki so jih organi druge države članice določili v skladu z odstavkom 2, za vse svoje ustrezne izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske ali poslovne nepremičnine, ki se nahajajo v enem ali več delih te države članice.“;

| (61) | v členu 128 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Institucije dodelijo utež tveganja 150 % izpostavljenostim, ki so povezane z zelo visokimi tveganji.


  2.   Za namene tega člena institucije kot izpostavljenosti, povezane z zelo visokimi tveganji, obravnavajo katere koli od naslednjih izpostavljenosti:






  (a) | naložbe v podjetja tveganega kapitala, razen kadar se te naložbe obravnavajo v skladu s členom 132; |
| --- | --- | --- |

(61)

v členu 128 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Institucije dodelijo utež tveganja 150 % izpostavljenostim, ki so povezane z zelo visokimi tveganji.

2.   Za namene tega člena institucije kot izpostavljenosti, povezane z zelo visokimi tveganji, obravnavajo katere koli od naslednjih izpostavljenosti:

(a)

naložbe v podjetja tveganega kapitala, razen kadar se te naložbe obravnavajo v skladu s členom 132;

| (b) | naložbe v kapital nejavnih družb, razen kadar se te naložbe obravnavajo v skladu s členom 132; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v kapital nejavnih družb, razen kadar se te naložbe obravnavajo v skladu s členom 132;

| (c) | špekulativno financiranje nepremičnin.“; |
| --- | --- |

(c)

špekulativno financiranje nepremičnin.“;

| (62) | člen 132 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 132
  Kapitalske zahteve za izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP

  1.   Institucije izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za svoje izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP tako, da znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP, izračunan v skladu s pristopi iz prvega pododstavka odstavka 2, pomnožijo z odstotkom enot ali deležev, ki jih posedujejo.


  2.   Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 3 tega člena, lahko institucije uporabijo pristop vpogleda v skladu s členom 132a(1) ali pristop na podlagi mandata v skladu s členom 132a(2).
  Ob upoštevanju člena 132b(2) institucije, ki ne uporabijo pristopa vpogleda ali pristopa na podlagi mandata, svojim izpostavljenostim iz naslova enot ali deležev v KNP dodelijo utež tveganja 1 250 % (v nadaljnjem besedilu: nadomestni pristop).
  Institucije lahko znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za svoje izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP izračunajo z uporabo kombinacije pristopov iz tega odstavka, če so izpolnjeni pogoji za uporabo teh pristopov.


  3.   Institucije lahko določijo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti KNP v skladu s pristopi iz člena 132a, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | KNP je eden izmed naslednjih:






  (i) | kolektivni naložbeni podjem za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), ki ga ureja Direktiva 2009/65/ES; |
| --- | --- | --- | --- |

(62)

člen 132 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 132

Kapitalske zahteve za izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP

1.   Institucije izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za svoje izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP tako, da znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP, izračunan v skladu s pristopi iz prvega pododstavka odstavka 2, pomnožijo z odstotkom enot ali deležev, ki jih posedujejo.

2.   Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 3 tega člena, lahko institucije uporabijo pristop vpogleda v skladu s členom 132a(1) ali pristop na podlagi mandata v skladu s členom 132a(2).

Ob upoštevanju člena 132b(2) institucije, ki ne uporabijo pristopa vpogleda ali pristopa na podlagi mandata, svojim izpostavljenostim iz naslova enot ali deležev v KNP dodelijo utež tveganja 1 250 % (v nadaljnjem besedilu: nadomestni pristop).

Institucije lahko znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za svoje izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP izračunajo z uporabo kombinacije pristopov iz tega odstavka, če so izpolnjeni pogoji za uporabo teh pristopov.

3.   Institucije lahko določijo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti KNP v skladu s pristopi iz člena 132a, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

KNP je eden izmed naslednjih:

(i)

kolektivni naložbeni podjem za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), ki ga ureja Direktiva 2009/65/ES;

| (ii) | AIS, ki ga upravlja EU UAIS, registriran v skladu s členom 3(3) Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(ii)

AIS, ki ga upravlja EU UAIS, registriran v skladu s členom 3(3) Direktive 2011/61/EU;

| (iii) | AIS, ki ga upravlja EU UAIS z dovoljenjem v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(iii)

AIS, ki ga upravlja EU UAIS z dovoljenjem v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU;

| (iv) | AIS, ki ga upravlja ne-EU UAIS z dovoljenjem v skladu s členom 37 Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(iv)

AIS, ki ga upravlja ne-EU UAIS z dovoljenjem v skladu s členom 37 Direktive 2011/61/EU;

| (v) | ne-EU AIS, ki ga upravlja ne-EU UAIS in ki se trži v skladu s členom 42 Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(v)

ne-EU AIS, ki ga upravlja ne-EU UAIS in ki se trži v skladu s členom 42 Direktive 2011/61/EU;

| (vi) | ne-EU AIS, ki se ne trži v Uniji in ga upravlja ne-EU UAIS s sedežem v tretji državi, zajet v delegiranem aktu iz člena 67(6) Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(vi)

ne-EU AIS, ki se ne trži v Uniji in ga upravlja ne-EU UAIS s sedežem v tretji državi, zajet v delegiranem aktu iz člena 67(6) Direktive 2011/61/EU;

| (b) | prospekt KNP ali enakovreden dokument vsebuje:






  (i) | kategorije sredstev, v katere lahko vlaga KNP; |
| --- | --- | --- |

(b)

prospekt KNP ali enakovreden dokument vsebuje:

(i)

kategorije sredstev, v katere lahko vlaga KNP;

| (ii) | kadar se uporabljajo omejitve naložb, relativne omejitve in metodologije za njihov izračun; |
| --- | --- |

(ii)

kadar se uporabljajo omejitve naložb, relativne omejitve in metodologije za njihov izračun;

| (c) | KNP ali družba za upravljanje KNP pri poročanju instituciji spoštuje naslednje zahteve:






  (i) | o izpostavljenostih KNP se poroča vsaj tako pogosto kot o izpostavljenostih institucije; |
| --- | --- | --- |

(c)

KNP ali družba za upravljanje KNP pri poročanju instituciji spoštuje naslednje zahteve:

(i)

o izpostavljenostih KNP se poroča vsaj tako pogosto kot o izpostavljenostih institucije;

| (ii) | finančne informacije so dovolj podrobne, da lahko institucija izračuna znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP v skladu s pristopom, ki ga je izbrala; |
| --- | --- |

(ii)

finančne informacije so dovolj podrobne, da lahko institucija izračuna znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP v skladu s pristopom, ki ga je izbrala;

| (iii) | če institucija uporablja pristop vpogleda, informacije o osnovnih izpostavljenostih preverja neodvisna tretja oseba. |
| --- | --- |

(iii)

če institucija uporablja pristop vpogleda, informacije o osnovnih izpostavljenostih preverja neodvisna tretja oseba.

Z odstopanjem od točke (a) prvega pododstavka tega odstavka lahko multilateralne in bilateralne razvojne banke ter druge institucije, ki sovlagajo v KNP skupaj z večstranskimi ali dvostranskimi razvojnimi bankami, določijo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti zadevnega KNP v skladu s pristopi iz člena 132a, če so izpolnjeni pogoji iz točk (b) in (c) prvega pododstavka tega odstavka ter so v okviru naložbenega mandata KNP vrste sredstev, v katere lahko vlaga KNP, omejene na sredstva, ki spodbujajo trajnostni razvoj v državah v razvoju.

Institucije svoj pristojni organ uradno obvestijo o KNP, za katere uporabljajo obravnavo iz drugega pododstavka.

Z odstopanjem od točke (c)(i) prvega pododstavka, kadar institucija določi znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti KNP v skladu s pristopom na podlagi mandata, je lahko poročanje KNP ali družbe za upravljanje KNP instituciji omejeno na naložbeni mandat KNP in njegove morebitne spremembe ter se lahko izvede samo, kadar je institucija prvič izpostavljena KNP in kadar pride do spremembe naložbenega mandata KNP.

4.   Institucije, ki nimajo ustreznih podatkov ali informacij za izračun zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti KNP v skladu s pristopi iz člena 132a, lahko uporabljajo izračune tretje osebe, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | tretja oseba je eno od naslednjega:






  (i) | depotna družba ali depotna finančna institucija KNP, če KNP vlaga izključno v vrednostne papirje in deponira vse vrednostne papirje pri tej depotni družbi ali depotni finančni instituciji; |
| --- | --- | --- |

(a)

tretja oseba je eno od naslednjega:

(i)

depotna družba ali depotna finančna institucija KNP, če KNP vlaga izključno v vrednostne papirje in deponira vse vrednostne papirje pri tej depotni družbi ali depotni finančni instituciji;

| (ii) | za KNP, ki niso zajeti v točki (i) te točke, družba za upravljanje KNP, če družba izpolnjuje pogoj iz točke (a) odstavka 3; |
| --- | --- |

(ii)

za KNP, ki niso zajeti v točki (i) te točke, družba za upravljanje KNP, če družba izpolnjuje pogoj iz točke (a) odstavka 3;

| (b) | tretja oseba izvede izračun v skladu s pristopom iz člena 132a(1), (2) ali (3), kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

tretja oseba izvede izračun v skladu s pristopom iz člena 132a(1), (2) ali (3), kot je ustrezno;

| (c) | zunanji revizor je potrdil pravilnost izračuna tretje osebe. |
| --- | --- |

(c)

zunanji revizor je potrdil pravilnost izračuna tretje osebe.

Institucije, ki uporabljajo izračune tretjih oseb, znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti KNP, ki izhaja iz teh izračunov, pomnožijo s faktorjem 1,2.

Z odstopanjem od drugega pododstavka se faktor 1,2 ne uporablja, kadar ima institucija neomejen dostop do podrobnih izračunov, ki jih je izvedla tretja oseba. Institucija te izračune na zahtevo predloži svojemu pristojnemu organu.

5.   Če institucija za namen izračuna zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti KNP (v nadaljnjem besedilu: KNP prve ravni) uporablja pristope iz člena 132a in je katera koli od osnovnih izpostavljenosti KNP prve ravni izpostavljenost iz naslova enot ali deležev v drugem KNP (v nadaljnjem besedilu: KNP druge ravni), se lahko znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti KNP druge ravni izračuna z uporabo katerega koli od treh pristopov iz odstavka 2 tega člena. Institucija lahko uporabi pristop vpogleda za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti KNP tretje in vseh naslednjih ravni samo, kadar je ta pristop uporabila za izračun pri prejšnji ravni. V vseh drugih scenarijih uporablja nadomestni pristop.

6.   Za znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti KNP, izračunan v skladu s pristopom vpogleda in pristopom na podlagi mandata iz člena 132a(1) in (2), se določi zgornja meja, ki je enaka znesku tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti tega KNP, izračunanemu v skladu z nadomestnim pristopom.

7.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena lahko institucije, ki uporabljajo pristop vpogleda v skladu s členom 132a(1), znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za svoje izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP izračunajo tako, da vrednosti teh izpostavljenosti, izračunane v skladu s členom 111, pomnožijo z utežjo tveganja (
  Formula
  ), izračunano v skladu s formulo iz člena 132c, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | institucije merijo vrednost svojih enot ali deležev v KNP po nabavni vrednosti, medtem ko merijo vrednost osnovnih sredstev KNP po pošteni vrednosti, če uporabljajo pristop vpogleda; |
| --- | --- |

(a)

institucije merijo vrednost svojih enot ali deležev v KNP po nabavni vrednosti, medtem ko merijo vrednost osnovnih sredstev KNP po pošteni vrednosti, če uporabljajo pristop vpogleda;

| (b) | sprememba tržne vrednosti enot ali deležev, za katere institucije vrednost merijo po nabavni vrednosti, ne spremeni niti zneska kapitala teh institucij niti vrednosti izpostavljenosti, povezane s temi deleži.“; |
| --- | --- |

(b)

sprememba tržne vrednosti enot ali deležev, za katere institucije vrednost merijo po nabavni vrednosti, ne spremeni niti zneska kapitala teh institucij niti vrednosti izpostavljenosti, povezane s temi deleži.“;

| (63) | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 132a
  Pristopi za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP

  1.   Če so izpolnjeni pogoji iz člena 132(3), institucije, ki imajo zadostne informacije o posameznih osnovnih izpostavljenostih KNP, izvedejo vpogled v te izpostavljenosti, da izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP, pri čemer prilagodijo tveganju vse osnovne izpostavljenosti KNP, kot da bi jih te institucije neposredno posedovale.


  2.   Če so izpolnjeni pogoji iz člena 132(3), lahko institucije, ki nimajo zadostnih informacij o posameznih osnovnih izpostavljenostih KNP, da bi lahko uporabile pristop vpogleda, izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti teh izpostavljenosti v skladu z omejitvami, določenimi v mandatu KNP in zadevni zakonodaji.
  Institucije izvedejo izračune iz prvega pododstavka ob predpostavki, da KNP najprej do največjega dovoljenega obsega v skladu z njegovim mandatom ali zadevno zakonodajo, vlaga v izpostavljenosti, za katere veljajo najvišje kapitalske zahteve, nato pa vlaga v izpostavljenosti v padajočem vrstnem redu, dokler ni dosežena omejitev glede največje skupne izpostavljenosti, in da KNP, kadar je to ustrezno, uporablja finančni vzvod do največjega dovoljenega obsega v skladu z njegovim mandatom ali zadevno zakonodajo.
  Institucije izvedejo izračune iz prvega pododstavka v skladu z metodami iz tega poglavja, poglavja 5 in oddelka 3, 4 ali 5 poglavja 6 tega naslova.


  3.   Z odstopanjem od točke (d) člena 92(3) lahko institucije, ki izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti KNP v skladu z odstavkom 1 ali 2 tega člena, izračunajo kapitalsko zahtevo za tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja za izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov tega KNP v znesku, enakem 50 % kapitalske zahteve za navedene izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov, izračunane v skladu z oddelkom 3, 4 oziroma 5 poglavja 6 tega naslova, kot je ustrezno.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko institucija iz izračuna kapitalske zahteve za tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja izključi izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov, za katere ta zahteva ne bi veljala, če bi nastale neposredno instituciji.


  4.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi, kako institucije izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz odstavka 2, kadar eden ali več vhodnih podatkov, potrebnih za izračun, ni na voljo.
  EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. marca 2020.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.



  Člen 132b
  Izključitve iz pristopov za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP

  1.   Institucije lahko iz izračunov iz člena 132 izključijo instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala ter instrumente kvalificiranih obveznosti, ki jih poseduje KNP, ki jih institucije odbijejo v skladu s členom 36(1) in členi 56, 66 oziroma 72e.


  2.   Institucije lahko iz izračunov iz člena 132 izključijo izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP iz točk (g) in (h) člena 150(1) in namesto tega za te izpostavljenosti uporabijo obravnavo iz člena 133.



  Člen 132c
  Obravnava zunajbilančnih izpostavljenosti do KNP

  1.   Institucije znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za svoje zunajbilančne postavke, ki se lahko pretvorijo v izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP, izračunajo tako, da vrednosti izpostavljenosti teh izpostavljenosti, izračunane v skladu s členom 111, pomnožijo z naslednjo utežjo tveganja:






  (a) | za vse izpostavljenosti, za katere institucije uporabljajo enega od pristopov iz člena 132a:





  pri čemer je: | = | utež tveganja; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| i | = | indeks, ki označuje KNP; |
| RWAEi | = | znesek za KNPi, izračunan v skladu s členom 132a; |
| | = | vrednost izpostavljenosti za izpostavljenost KNPi; |
| Ai | = | knjigovodska vrednost sredstev KNPi in |
| EQi | = | knjigovodska vrednost lastniškega kapitala KNPi; |

(63)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 132a

Pristopi za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP

1.   Če so izpolnjeni pogoji iz člena 132(3), institucije, ki imajo zadostne informacije o posameznih osnovnih izpostavljenostih KNP, izvedejo vpogled v te izpostavljenosti, da izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP, pri čemer prilagodijo tveganju vse osnovne izpostavljenosti KNP, kot da bi jih te institucije neposredno posedovale.

2.   Če so izpolnjeni pogoji iz člena 132(3), lahko institucije, ki nimajo zadostnih informacij o posameznih osnovnih izpostavljenostih KNP, da bi lahko uporabile pristop vpogleda, izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti teh izpostavljenosti v skladu z omejitvami, določenimi v mandatu KNP in zadevni zakonodaji.

Institucije izvedejo izračune iz prvega pododstavka ob predpostavki, da KNP najprej do največjega dovoljenega obsega v skladu z njegovim mandatom ali zadevno zakonodajo, vlaga v izpostavljenosti, za katere veljajo najvišje kapitalske zahteve, nato pa vlaga v izpostavljenosti v padajočem vrstnem redu, dokler ni dosežena omejitev glede največje skupne izpostavljenosti, in da KNP, kadar je to ustrezno, uporablja finančni vzvod do največjega dovoljenega obsega v skladu z njegovim mandatom ali zadevno zakonodajo.

Institucije izvedejo izračune iz prvega pododstavka v skladu z metodami iz tega poglavja, poglavja 5 in oddelka 3, 4 ali 5 poglavja 6 tega naslova.

3.   Z odstopanjem od točke (d) člena 92(3) lahko institucije, ki izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti KNP v skladu z odstavkom 1 ali 2 tega člena, izračunajo kapitalsko zahtevo za tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja za izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov tega KNP v znesku, enakem 50 % kapitalske zahteve za navedene izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov, izračunane v skladu z oddelkom 3, 4 oziroma 5 poglavja 6 tega naslova, kot je ustrezno.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko institucija iz izračuna kapitalske zahteve za tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja izključi izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov, za katere ta zahteva ne bi veljala, če bi nastale neposredno instituciji.

4.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi, kako institucije izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz odstavka 2, kadar eden ali več vhodnih podatkov, potrebnih za izračun, ni na voljo.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. marca 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 132b

Izključitve iz pristopov za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP

1.   Institucije lahko iz izračunov iz člena 132 izključijo instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala ter instrumente kvalificiranih obveznosti, ki jih poseduje KNP, ki jih institucije odbijejo v skladu s členom 36(1) in členi 56, 66 oziroma 72e.

2.   Institucije lahko iz izračunov iz člena 132 izključijo izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP iz točk (g) in (h) člena 150(1) in namesto tega za te izpostavljenosti uporabijo obravnavo iz člena 133.

Člen 132c

Obravnava zunajbilančnih izpostavljenosti do KNP

1.   Institucije znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za svoje zunajbilančne postavke, ki se lahko pretvorijo v izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP, izračunajo tako, da vrednosti izpostavljenosti teh izpostavljenosti, izračunane v skladu s členom 111, pomnožijo z naslednjo utežjo tveganja:

(a)

za vse izpostavljenosti, za katere institucije uporabljajo enega od pristopov iz člena 132a:

Formula

pri čemer je:

Formula

=

utež tveganja;

i

=

indeks, ki označuje KNP;

RWAEi

=

znesek za KNPi, izračunan v skladu s členom 132a;

Formula

=

vrednost izpostavljenosti za izpostavljenost KNPi;

Ai

=

knjigovodska vrednost sredstev KNPi in

EQi

=

knjigovodska vrednost lastniškega kapitala KNPi;

| (b) | za vse druge izpostavljenosti:



  . |
| --- | --- |

(b)

Formula

2.   Institucije izračunajo vrednost izpostavljenosti iz naslova prevzete obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 3 tega člena, kot sedanjo vrednost zajamčenega zneska, diskontiranega z uporabo diskontnega faktorja, ki ne vključuje tveganja neplačila. Institucije lahko vrednost izpostavljenosti iz naslova prevzete obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti znižajo za morebitne izgube, priznane v zvezi s prevzeto obveznostjo za zagotavljanje minimalne vrednosti v skladu z veljavnim računovodskim standardom.

Institucije znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za zunajbilančne izpostavljenosti iz naslova prevzetih obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti, ki izpolnjujejo vse pogoje iz odstavka 3 tega člena, izračunajo tako, da vrednost izpostavljenosti teh izpostavljenosti pomnožijo s konverzijskim faktorjem 20 % in utežjo tveganja iz člena 132 ali 152.

3.   Institucije v skladu z odstavkom 2 določijo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za zunajbilančne izpostavljenosti iz naslova prevzetih obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | zunajbilančna izpostavljenost institucije je prevzeta obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti za naložbo v enote ali deleže enega ali več KNP, na podlagi katere je institucija zavezana k izplačilu v skladu s prevzeto obveznostjo za zagotavljanje minimalne vrednosti le, kadar je tržna vrednost osnovnih izpostavljenosti zadevnih KNP v enem ali več trenutkih pod vnaprej opredeljenim pragom, kot je določeno v pogodbi; |
| --- | --- |

(a)

zunajbilančna izpostavljenost institucije je prevzeta obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti za naložbo v enote ali deleže enega ali več KNP, na podlagi katere je institucija zavezana k izplačilu v skladu s prevzeto obveznostjo za zagotavljanje minimalne vrednosti le, kadar je tržna vrednost osnovnih izpostavljenosti zadevnih KNP v enem ali več trenutkih pod vnaprej opredeljenim pragom, kot je določeno v pogodbi;

| (b) | KNP je kar koli od naslednjega:






  (i) | KNPVP, kot je opredeljen v Direktivi 2009/65/ES, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

KNP je kar koli od naslednjega:

(i)

KNPVP, kot je opredeljen v Direktivi 2009/65/ES, ali

| (ii) | AIS, kot je opredeljen v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU, ki vlaga izključno v prenosljive vrednostne papirje ali druga likvidna finančna sredstva iz člena 50(1) Direktive 2009/65/ES, kadar mandat AIS ne dovoljuje vzvoda, ki bi bil višji od tistega, ki je dovoljen na podlagi člena 51(3) Direktive 2009/65/ES; |
| --- | --- |

(ii)

AIS, kot je opredeljen v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU, ki vlaga izključno v prenosljive vrednostne papirje ali druga likvidna finančna sredstva iz člena 50(1) Direktive 2009/65/ES, kadar mandat AIS ne dovoljuje vzvoda, ki bi bil višji od tistega, ki je dovoljen na podlagi člena 51(3) Direktive 2009/65/ES;

| (c) | tekoča tržna vrednost osnovnih izpostavljenosti KNP, na katerih temelji prevzeta obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti, brez upoštevanja učinka zunajbilančne prevzete obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti, dosega ali presega sedanjo vrednost praga, določenega v prevzeti obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti; |
| --- | --- |

(c)

tekoča tržna vrednost osnovnih izpostavljenosti KNP, na katerih temelji prevzeta obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti, brez upoštevanja učinka zunajbilančne prevzete obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti, dosega ali presega sedanjo vrednost praga, določenega v prevzeti obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti;

| (d) | kadar se zmanjša presežek tržne vrednosti osnovnih izpostavljenosti zadevnih KNP v primerjavi s sedanjo vrednostjo prevzete obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti, lahko institucija ali druga družba, ki je predmet istega nadzora na konsolidirani podlagi kot sama institucija v skladu s to uredbo in Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2002/87/ES, vpliva na sestavo osnovnih izpostavljenosti zadevnih KNP ali kako drugače omeji možnost nadaljnjega zmanjšanja presežka; |
| --- | --- |

(d)

kadar se zmanjša presežek tržne vrednosti osnovnih izpostavljenosti zadevnih KNP v primerjavi s sedanjo vrednostjo prevzete obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti, lahko institucija ali druga družba, ki je predmet istega nadzora na konsolidirani podlagi kot sama institucija v skladu s to uredbo in Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2002/87/ES, vpliva na sestavo osnovnih izpostavljenosti zadevnih KNP ali kako drugače omeji možnost nadaljnjega zmanjšanja presežka;

| (e) | končni neposredni ali posredni upravičenec iz naslova prevzete obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti je običajno neprofesionalna stranka, kot je opredeljena v točki (11) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU.“; |
| --- | --- |

(e)

končni neposredni ali posredni upravičenec iz naslova prevzete obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti je običajno neprofesionalna stranka, kot je opredeljena v točki (11) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU.“;

| (64) | v členu 144(1) se točka (g) nadomesti z naslednjim:






  „(g) | institucija je v skladu s pristopom IRB izračunala kapitalske zahteve na podlagi svojih ocen parametrov tveganja in je sposobna poročati v skladu s členom 430;“ |
| --- | --- | --- |

(64)

v členu 144(1) se točka (g) nadomesti z naslednjim:

„(g)

institucija je v skladu s pristopom IRB izračunala kapitalske zahteve na podlagi svojih ocen parametrov tveganja in je sposobna poročati v skladu s členom 430;“

| (65) | člen 152 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 152
  Obravnava izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP

  1.   Institucije izračunajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za svoje izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP tako, da znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP, izračunan v skladu s pristopi iz odstavkov 2 in 5, pomnožijo z odstotkom enot ali deležev, ki jih posedujejo.


  2.   Če so izpolnjeni pogoji iz člena 132(3), institucije, ki imajo zadostne informacije o posameznih osnovnih izpostavljenostih KNP, izvedejo vpogled v te osnovne izpostavljenosti, da izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP, pri čemer prilagodijo tveganju vse osnovne izpostavljenosti KNP, kot da bi jih institucije neposredno posedovale.


  3.   Z odstopanjem od točke (d) člena 92(3) lahko institucije, ki izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP v skladu z odstavkom 1 ali 2 tega člena, izračunajo kapitalsko zahtevo za tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov tega KNP v znesku, enakem 50 % kapitalske zahteve za navedene izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov, izračunane v skladu z oddelkom 3, 4 oziroma 5 poglavja 6 tega naslova.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko institucija iz izračuna kapitalske zahteve za tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja izključi izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov, za katere ta zahteva ne bi veljala, če bi nastale neposredno instituciji.


  4.   Institucije, ki uporabljajo pristop vpogleda v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena ter ki izpolnjujejo pogoje za stalna izvzetja v skladu s členom 150 ali ki ne izpolnjujejo pogojev za uporabo metod iz tega poglavja ali ene ali več metod iz poglavja 5 za vse osnovne izpostavljenosti KNP ali njihove dele, izračunajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneske pričakovane izgube v skladu z naslednjimi načeli:






  (a) | za izpostavljenosti, razvrščene v kategorijo izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov iz točke (e) člena 147(2), institucije uporabijo pristop enostavnih uteži tveganja iz člena 155(2); |
| --- | --- | --- |

(65)

člen 152 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 152

Obravnava izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP

1.   Institucije izračunajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za svoje izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP tako, da znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP, izračunan v skladu s pristopi iz odstavkov 2 in 5, pomnožijo z odstotkom enot ali deležev, ki jih posedujejo.

2.   Če so izpolnjeni pogoji iz člena 132(3), institucije, ki imajo zadostne informacije o posameznih osnovnih izpostavljenostih KNP, izvedejo vpogled v te osnovne izpostavljenosti, da izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP, pri čemer prilagodijo tveganju vse osnovne izpostavljenosti KNP, kot da bi jih institucije neposredno posedovale.

3.   Z odstopanjem od točke (d) člena 92(3) lahko institucije, ki izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP v skladu z odstavkom 1 ali 2 tega člena, izračunajo kapitalsko zahtevo za tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov tega KNP v znesku, enakem 50 % kapitalske zahteve za navedene izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov, izračunane v skladu z oddelkom 3, 4 oziroma 5 poglavja 6 tega naslova.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko institucija iz izračuna kapitalske zahteve za tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja izključi izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov, za katere ta zahteva ne bi veljala, če bi nastale neposredno instituciji.

4.   Institucije, ki uporabljajo pristop vpogleda v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena ter ki izpolnjujejo pogoje za stalna izvzetja v skladu s členom 150 ali ki ne izpolnjujejo pogojev za uporabo metod iz tega poglavja ali ene ali več metod iz poglavja 5 za vse osnovne izpostavljenosti KNP ali njihove dele, izračunajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneske pričakovane izgube v skladu z naslednjimi načeli:

(a)

za izpostavljenosti, razvrščene v kategorijo izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov iz točke (e) člena 147(2), institucije uporabijo pristop enostavnih uteži tveganja iz člena 155(2);

| (b) | za izpostavljenosti, razvrščene v kategorijo postavk iz naslova pozicij v listinjenju iz točke (f) člena 147(2), institucije uporabijo obravnavo iz člena 254, kot da bi te institucije navedene izpostavljenosti neposredno posedovale; |
| --- | --- |

(b)

za izpostavljenosti, razvrščene v kategorijo postavk iz naslova pozicij v listinjenju iz točke (f) člena 147(2), institucije uporabijo obravnavo iz člena 254, kot da bi te institucije navedene izpostavljenosti neposredno posedovale;

| (c) | institucije za vse druge osnovne izpostavljenosti uporabijo standardizirani pristop iz poglavja 2 tega naslova. |
| --- | --- |

(c)

institucije za vse druge osnovne izpostavljenosti uporabijo standardizirani pristop iz poglavja 2 tega naslova.

Če institucija za namene točke (a) prvega pododstavka ne more razlikovati med izpostavljenostmi iz naslova lastniških instrumentov nejavnih družb, izpostavljenostmi iz naslova lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, in izpostavljenostmi iz naslova drugih lastniških instrumentov, zadevne izpostavljenosti obravnava kot izpostavljenosti iz naslova drugih lastniških instrumentov.

5.   Če so izpolnjeni pogoji iz člena 132(3), lahko institucije, ki nimajo zadostnih informacij o posameznih osnovnih izpostavljenostih KNP, izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za te izpostavljenosti v skladu s pristopom na podlagi mandata iz člena 132a(2). Vendar institucije za izpostavljenosti iz točk (a), (b) in (c) odstavka 4 tega člena uporabijo pristope, določene v njih.

6.   Ob upoštevanju člena 132b(2) institucije, ki ne uporabijo pristopa vpogleda v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena ali pristopa na podlagi mandata v skladu z odstavkom 5 tega člena, uporabijo nadomestni pristop iz člena 132(2).

7.   Institucije lahko znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za svoje izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v KNP izračunajo z uporabo kombinacije pristopov iz tega člena, če so izpolnjeni pogoji za uporabo teh pristopov.

8.   Institucije, ki nimajo ustreznih podatkov ali informacij za izračun zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti KNP v skladu s pristopi iz odstavkov 2, 3, 4 in 5, lahko uporabijo izračune tretje osebe, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | tretja oseba je eno od naslednjega:






  (i) | depotna družba ali depotna finančna institucija KNP, če KNP vlaga izključno v vrednostne papirje in deponira vse vrednostne papirje pri tej depotni družbi ali depotni finančni instituciji; |
| --- | --- | --- |

(a)

tretja oseba je eno od naslednjega:

(i)

depotna družba ali depotna finančna institucija KNP, če KNP vlaga izključno v vrednostne papirje in deponira vse vrednostne papirje pri tej depotni družbi ali depotni finančni instituciji;

| (ii) | za KNP, ki niso zajeti v točki (i) te točke, družba za upravljanje KNP, če družba za upravljanje KNP izpolnjuje merila iz točke (a) člena 132(3); |
| --- | --- |

(ii)

za KNP, ki niso zajeti v točki (i) te točke, družba za upravljanje KNP, če družba za upravljanje KNP izpolnjuje merila iz točke (a) člena 132(3);

| (b) | tretja oseba za druge izpostavljenosti, ki niso navedene v točkah (a), (b) in (c) odstavka 4 tega člena, izvede izračun v skladu s pristopom vpogleda iz člena 132a(1); |
| --- | --- |

(b)

tretja oseba za druge izpostavljenosti, ki niso navedene v točkah (a), (b) in (c) odstavka 4 tega člena, izvede izračun v skladu s pristopom vpogleda iz člena 132a(1);

| (c) | tretja oseba za izpostavljenosti, navedene v točkah (a), (b) in (c) odstavka 4, izvede izračun v skladu s pristopi, določenimi v njih; |
| --- | --- |

(c)

tretja oseba za izpostavljenosti, navedene v točkah (a), (b) in (c) odstavka 4, izvede izračun v skladu s pristopi, določenimi v njih;

| (d) | zunanji revizor je potrdil pravilnost izračuna tretje osebe. |
| --- | --- |

(d)

zunanji revizor je potrdil pravilnost izračuna tretje osebe.

Institucije, ki uporabljajo izračune tretjih oseb, znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti KNP, ki izhaja iz teh izračunov, pomnožijo s faktorjem 1,2.

Z odstopanjem od drugega pododstavka se faktor 1,2 ne uporablja, kadar ima institucija neomejen dostop do podrobnih izračunov, ki jih je izvedla tretja oseba. Institucija te izračune na zahtevo predloži svojemu pristojnemu organu.

9.   Za namene tega člena se uporabljata člen 132(5) in (6) ter člen 132b. Za namene tega člena se uporablja člen 132c z uporabo uteži tveganja, izračunane v skladu s poglavjem 3 tega naslova.“;

| (66) | v členu 158 se vstavi naslednji odstavek:

  „9a.   Znesek pričakovane izgube za prevzeto obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti, ki izpolnjuje vse zahteve iz člena 132c(3), je nič.“; |
| --- | --- |

(66)

v členu 158 se vstavi naslednji odstavek:

„9a.   Znesek pričakovane izgube za prevzeto obveznost za zagotavljanje minimalne vrednosti, ki izpolnjuje vse zahteve iz člena 132c(3), je nič.“;

| (67) | člen 164 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 164
  Izguba ob neplačilu (LGD)

  1.   Institucije zagotovijo svoje ocene LGD ob upoštevanju zahtev iz oddelka 6 tega poglavja in po pridobitvi dovoljenja pristojnih organov v skladu s členom 143. Za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se uporablja vrednost LGD 75 %. Če lahko institucija svoje ocene EL za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev zanesljivo razstavi na PD in LGD, lahko uporablja lastno oceno LGD.


  2.   Osebno kreditno zavarovanje se lahko, ob upoštevanju zahtev iz člena 183(1), (2) in (3) ter z dovoljenjem pristojnih organov, prizna kot primerno, tako da se prilagodijo ocene PD ali LGD za posamezno izpostavljenost ali skupino izpostavljenosti. Institucija izpostavljenostim, zavarovanim z jamstvom, ne dodeli prilagojenega PD ali LGD tako, da bi bila prilagojena utež tveganja nižja od uteži tveganja za primerljive, neposredne izpostavljenosti do dajalca jamstva.


  3.   Za namene člena 154(2) je LGD primerljive neposredne izpostavljenosti do dajalca zavarovanja iz člena 153(3) LGD, ki ustreza nezavarovani izpostavljenosti do dajalca jamstva ali nezavarovani izpostavljenosti dolžnika, odvisno od tega, ali v primeru, da med trajanjem zavarovanega posla pride do neplačila s strani tako dajalca jamstva kot dolžnika, razpoložljiva evidenca in pogoji jamstva kažejo, da bi bilo poplačilo odvisno od finančnega stanja dajalca jamstva oziroma finančnega stanja dolžnika.


  4.   Z izpostavljenostjo tehtano povprečje LGD za vse izpostavljenosti na drobno, ki so zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami in za katere ne jamčijo enote centralne ravni države, ni nižje od 10 %.
  Z izpostavljenostjo tehtano povprečje LGD za vse izpostavljenosti na drobno, ki so zavarovane s poslovnimi nepremičninami in za katere ne jamčijo enote centralne ravni države, ni nižje od 15 %.


  5.   Države članice imenujejo organ, odgovoren za izvajanje odstavka 6. Ta organ je pristojni organ ali imenovani organ.
  Kadar je organ, ki ga država članica imenuje za izvajanje tega člena, pristojni organ, ta organ zagotovi, da so zadevna nacionalna telesa in organi, ki imajo makrobonitetni mandat, ustrezno obveščeni o nameri pristojnega organa, da izvaja ta člen, in so ustrezno vključeni v oceno finančne stabilnosti v svoji državi članici v skladu z odstavkom 6.
  Kadar organ, ki ga država članica imenuje za izvajanje tega člena, ni pristojni organ, država članica sprejme potrebne določbe za zagotovitev ustreznega usklajevanja in izmenjave informacij med pristojnim organom in imenovanim organom za ustrezno izvajanje tega člena. Od organov se zlasti zahteva, da tesno sodelujejo in izmenjajo vse informacije, ki bi bile lahko potrebne za ustrezno opravljanje nalog, naloženih imenovanemu organu na podlagi tega člena. Namen tega sodelovanja je zlasti izogibati se kakršni koli obliki podvojenega ali nedoslednega ukrepanja med pristojnim organom in imenovanim organom, pa tudi zagotoviti, da se ustrezno upošteva medsebojni vpliv z drugimi ukrepi, zlasti ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 458 te uredbe in člena 133 Direktive 2013/36/EU.


  6.   Organ, imenovan v skladu z odstavkom 5 tega člena, na podlagi podatkov, zbranih v skladu s členom 430a, in drugih relevantnih kazalnikov ter ob upoštevanju prihodnjih gibanj na nepremičninskih trgih redno in vsaj enkrat letno oceni, ali so minimalne vrednosti LGD iz odstavka 4 tega člena ustrezne za izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske ali poslovne nepremičnine, ki se nahajajo na enem ali več delih ozemlja države članice zadevnega organa.
  Kadar organ, imenovan v skladu z odstavkom 5, na podlagi ocene iz prvega pododstavka tega odstavka sklene, da minimalne vrednosti LGD iz odstavka 4 niso ustrezne, in če meni, da bi neustreznost vrednosti LGD lahko negativno vplivala na trenutno ali prihodnjo finančno stabilnost v njegovi državi članici, lahko določi višje minimalne vrednosti LGD za te izpostavljenosti, ki so na enem ali več delih ozemlja države članice zadevnega organa. Te višje minimalne vrednosti se lahko uporabijo tudi na ravni enega ali več nepremičninskih segmentov takšnih izpostavljenosti.
  Organ, imenovan v skladu z odstavkom 5, uradno obvesti EBA in ESRB, preden sprejme odločitev iz tega odstavka. EBA in ESRB v enem mesecu od prejema tega uradnega obvestila zadevni državi članici predložita svoje mnenje. EBA in ESRB objavita te vrednosti LGD.


  7.   Kadar organ, imenovan v skladu z odstavkom 5, določi višje minimalne vrednosti LGD na podlagi odstavka 6, imajo institucije na voljo šestmesečno prehodno obdobje za njihovo uporabo.


  8.   EBA v tesnem sodelovanju z ESRB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za podrobno določitev pogojev, ki jih organ, imenovan v skladu z odstavkom 5, upošteva pri ocenjevanju ustreznosti vrednosti LGD v okviru ocene iz odstavka 6.
  EBA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. decembra 2019.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.


  9.   ESRB lahko v obliki priporočil v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1092/2010 in v tesnem sodelovanju z EBA daje usmeritve organom, imenovanim v skladu z odstavkom 5 tega člena, glede naslednjega:






  (a) | dejavnikov, ki bi lahko „negativno vplivali na trenutno ali prihodnjo finančno stabilnost“ iz odstavka 6, ter |
| --- | --- | --- |

(67)

člen 164 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 164

Izguba ob neplačilu (LGD)

1.   Institucije zagotovijo svoje ocene LGD ob upoštevanju zahtev iz oddelka 6 tega poglavja in po pridobitvi dovoljenja pristojnih organov v skladu s členom 143. Za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se uporablja vrednost LGD 75 %. Če lahko institucija svoje ocene EL za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev zanesljivo razstavi na PD in LGD, lahko uporablja lastno oceno LGD.

2.   Osebno kreditno zavarovanje se lahko, ob upoštevanju zahtev iz člena 183(1), (2) in (3) ter z dovoljenjem pristojnih organov, prizna kot primerno, tako da se prilagodijo ocene PD ali LGD za posamezno izpostavljenost ali skupino izpostavljenosti. Institucija izpostavljenostim, zavarovanim z jamstvom, ne dodeli prilagojenega PD ali LGD tako, da bi bila prilagojena utež tveganja nižja od uteži tveganja za primerljive, neposredne izpostavljenosti do dajalca jamstva.

3.   Za namene člena 154(2) je LGD primerljive neposredne izpostavljenosti do dajalca zavarovanja iz člena 153(3) LGD, ki ustreza nezavarovani izpostavljenosti do dajalca jamstva ali nezavarovani izpostavljenosti dolžnika, odvisno od tega, ali v primeru, da med trajanjem zavarovanega posla pride do neplačila s strani tako dajalca jamstva kot dolžnika, razpoložljiva evidenca in pogoji jamstva kažejo, da bi bilo poplačilo odvisno od finančnega stanja dajalca jamstva oziroma finančnega stanja dolžnika.

4.   Z izpostavljenostjo tehtano povprečje LGD za vse izpostavljenosti na drobno, ki so zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami in za katere ne jamčijo enote centralne ravni države, ni nižje od 10 %.

Z izpostavljenostjo tehtano povprečje LGD za vse izpostavljenosti na drobno, ki so zavarovane s poslovnimi nepremičninami in za katere ne jamčijo enote centralne ravni države, ni nižje od 15 %.

5.   Države članice imenujejo organ, odgovoren za izvajanje odstavka 6. Ta organ je pristojni organ ali imenovani organ.

Kadar je organ, ki ga država članica imenuje za izvajanje tega člena, pristojni organ, ta organ zagotovi, da so zadevna nacionalna telesa in organi, ki imajo makrobonitetni mandat, ustrezno obveščeni o nameri pristojnega organa, da izvaja ta člen, in so ustrezno vključeni v oceno finančne stabilnosti v svoji državi članici v skladu z odstavkom 6.

Kadar organ, ki ga država članica imenuje za izvajanje tega člena, ni pristojni organ, država članica sprejme potrebne določbe za zagotovitev ustreznega usklajevanja in izmenjave informacij med pristojnim organom in imenovanim organom za ustrezno izvajanje tega člena. Od organov se zlasti zahteva, da tesno sodelujejo in izmenjajo vse informacije, ki bi bile lahko potrebne za ustrezno opravljanje nalog, naloženih imenovanemu organu na podlagi tega člena. Namen tega sodelovanja je zlasti izogibati se kakršni koli obliki podvojenega ali nedoslednega ukrepanja med pristojnim organom in imenovanim organom, pa tudi zagotoviti, da se ustrezno upošteva medsebojni vpliv z drugimi ukrepi, zlasti ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 458 te uredbe in člena 133 Direktive 2013/36/EU.

6.   Organ, imenovan v skladu z odstavkom 5 tega člena, na podlagi podatkov, zbranih v skladu s členom 430a, in drugih relevantnih kazalnikov ter ob upoštevanju prihodnjih gibanj na nepremičninskih trgih redno in vsaj enkrat letno oceni, ali so minimalne vrednosti LGD iz odstavka 4 tega člena ustrezne za izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske ali poslovne nepremičnine, ki se nahajajo na enem ali več delih ozemlja države članice zadevnega organa.

Kadar organ, imenovan v skladu z odstavkom 5, na podlagi ocene iz prvega pododstavka tega odstavka sklene, da minimalne vrednosti LGD iz odstavka 4 niso ustrezne, in če meni, da bi neustreznost vrednosti LGD lahko negativno vplivala na trenutno ali prihodnjo finančno stabilnost v njegovi državi članici, lahko določi višje minimalne vrednosti LGD za te izpostavljenosti, ki so na enem ali več delih ozemlja države članice zadevnega organa. Te višje minimalne vrednosti se lahko uporabijo tudi na ravni enega ali več nepremičninskih segmentov takšnih izpostavljenosti.

Organ, imenovan v skladu z odstavkom 5, uradno obvesti EBA in ESRB, preden sprejme odločitev iz tega odstavka. EBA in ESRB v enem mesecu od prejema tega uradnega obvestila zadevni državi članici predložita svoje mnenje. EBA in ESRB objavita te vrednosti LGD.

7.   Kadar organ, imenovan v skladu z odstavkom 5, določi višje minimalne vrednosti LGD na podlagi odstavka 6, imajo institucije na voljo šestmesečno prehodno obdobje za njihovo uporabo.

8.   EBA v tesnem sodelovanju z ESRB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za podrobno določitev pogojev, ki jih organ, imenovan v skladu z odstavkom 5, upošteva pri ocenjevanju ustreznosti vrednosti LGD v okviru ocene iz odstavka 6.

EBA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. decembra 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

9.   ESRB lahko v obliki priporočil v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1092/2010 in v tesnem sodelovanju z EBA daje usmeritve organom, imenovanim v skladu z odstavkom 5 tega člena, glede naslednjega:

(a)

dejavnikov, ki bi lahko „negativno vplivali na trenutno ali prihodnjo finančno stabilnost“ iz odstavka 6, ter

| (b) | okvirnih referenčnih meril, ki jih mora organ, imenovan v skladu z odstavkom 5, upoštevati pri določitvi višjih minimalnih vrednosti LGD. |
| --- | --- |

(b)

okvirnih referenčnih meril, ki jih mora organ, imenovan v skladu z odstavkom 5, upoštevati pri določitvi višjih minimalnih vrednosti LGD.

10.   Institucije države članice uporabijo višje minimalne vrednosti LGD, ki so jih določili organi druge države članice v skladu z odstavkom 6, za vse svoje ustrezne izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske ali poslovne nepremičnine, ki se nahajajo v enem ali več delih te države članice.“;

| (68) | v členu 201(1) se točka (h) nadomesti z naslednjim:






  „(h) | kvalificirane centralne nasprotne stranke.“; |
| --- | --- | --- |

(68)

v členu 201(1) se točka (h) nadomesti z naslednjim:

„(h)

kvalificirane centralne nasprotne stranke.“;

| (69) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 204a
  Primerne vrste lastniških izvedenih finančnih instrumentov

  1.   Institucije lahko uporabljajo lastniške izvedene finančne instrumente, ki so zamenjave skupnega donosa ali instrumenti s podobnim ekonomskim učinkom, kot primerno kreditno zavarovanje samo za namene notranjega varovanja.
  Kadar institucija kupi kreditno zavarovanje z zamenjavo skupnega donosa in knjiži neto plačila, prejeta na podlagi zamenjave, kot neto prihodek, vendar ne knjiži izravnalnega učinka, ki ga ima zmanjšanje vrednosti sredstva, zavarovanega z zmanjšanjem poštene vrednosti ali z oblikovanjem dodatnih rezerv, se to kreditno zavarovanje ne šteje za primerno kreditno zavarovanje.


  2.   Kadar institucija izvaja notranje varovanje z uporabo lastniških izvedenih finančnih instrumentov, se, da bi se notranje varovanje štelo za primerno kreditno zavarovanje za namene tega poglavja, kreditno tveganje, preneseno v trgovalno knjigo, prenese na tretjo osebo ali osebe.
  Če se je izvajalo notranje varovanje v skladu s prvim pododstavkom in so bile izpolnjene zahteve iz tega poglavja, institucije uporabijo pravila iz oddelkov 4 do 6 tega poglavja za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovane izgube, kadar pridobijo osebno kreditno zavarovanje.“; |
| --- | --- |

(69)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 204a

Primerne vrste lastniških izvedenih finančnih instrumentov

1.   Institucije lahko uporabljajo lastniške izvedene finančne instrumente, ki so zamenjave skupnega donosa ali instrumenti s podobnim ekonomskim učinkom, kot primerno kreditno zavarovanje samo za namene notranjega varovanja.

Kadar institucija kupi kreditno zavarovanje z zamenjavo skupnega donosa in knjiži neto plačila, prejeta na podlagi zamenjave, kot neto prihodek, vendar ne knjiži izravnalnega učinka, ki ga ima zmanjšanje vrednosti sredstva, zavarovanega z zmanjšanjem poštene vrednosti ali z oblikovanjem dodatnih rezerv, se to kreditno zavarovanje ne šteje za primerno kreditno zavarovanje.

2.   Kadar institucija izvaja notranje varovanje z uporabo lastniških izvedenih finančnih instrumentov, se, da bi se notranje varovanje štelo za primerno kreditno zavarovanje za namene tega poglavja, kreditno tveganje, preneseno v trgovalno knjigo, prenese na tretjo osebo ali osebe.

Če se je izvajalo notranje varovanje v skladu s prvim pododstavkom in so bile izpolnjene zahteve iz tega poglavja, institucije uporabijo pravila iz oddelkov 4 do 6 tega poglavja za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovane izgube, kadar pridobijo osebno kreditno zavarovanje.“;

| (70) | člen 223 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „V primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC institucije, ki uporabljajo metodo iz oddelka 6 poglavja 6, izračunajo EVA, kot sledi: | EVA = E.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(70)

člen 223 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„V primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC institucije, ki uporabljajo metodo iz oddelka 6 poglavja 6, izračunajo EVA, kot sledi:

EVA = E.“;

VA

| (b) | v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek:
  „V primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC institucije, ki uporabljajo metode iz oddelkov 3, 4 in 5 poglavja 6, upoštevajo učinke zavarovanja s premoženjem na zmanjševanje tveganj v skladu z določbami iz oddelkov 3, 4 in 5 poglavja 6, kot je ustrezno.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek:

„V primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC institucije, ki uporabljajo metode iz oddelkov 3, 4 in 5 poglavja 6, upoštevajo učinke zavarovanja s premoženjem na zmanjševanje tveganj v skladu z določbami iz oddelkov 3, 4 in 5 poglavja 6, kot je ustrezno.“;

| (71) | člen 272 se spremeni:






  (a) | točka (6) se nadomesti z naslednjim:






  „(6) | ‚niz varovanj‘ pomeni skupino poslov v enem samem nizu pobotov, pri katerih je dovoljen popoln ali delen pobot za določanje potencialne prihodnje izpostavljenosti na podlagi metod iz oddelka 3 ali 4 tega poglavja;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(71)

člen 272 se spremeni:

(a)

točka (6) se nadomesti z naslednjim:

„(6)

‚niz varovanj‘ pomeni skupino poslov v enem samem nizu pobotov, pri katerih je dovoljen popoln ali delen pobot za določanje potencialne prihodnje izpostavljenosti na podlagi metod iz oddelka 3 ali 4 tega poglavja;“

| (b) | vstavi se naslednja točka:






  „(7a) | ‚dogovor o enosmernem vzdrževanju kritja‘ pomeni dogovor o vzdrževanju kritja, na podlagi katerega mora institucija predložiti gibljivo kritje nasprotni stranki, vendar ni upravičena do prejema gibljivega kritja s strani te nasprotne stranke, ali obratno;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednja točka:

„(7a)

‚dogovor o enosmernem vzdrževanju kritja‘ pomeni dogovor o vzdrževanju kritja, na podlagi katerega mora institucija predložiti gibljivo kritje nasprotni stranki, vendar ni upravičena do prejema gibljivega kritja s strani te nasprotne stranke, ali obratno;“

| (c) | točka (12) se nadomesti z naslednjim:






  „(12) | ‚tekoča tržna vrednost‘ ali ‚CMV‘ pomeni neto tržno vrednost vseh poslov v nizu pobotov, kar vključuje vse prejeto ali dano zavarovanje s premoženjem, pri čemer se pobotajo pozitivne in negativne tržne vrednosti;“ |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (12) se nadomesti z naslednjim:

„(12)

‚tekoča tržna vrednost‘ ali ‚CMV‘ pomeni neto tržno vrednost vseh poslov v nizu pobotov, kar vključuje vse prejeto ali dano zavarovanje s premoženjem, pri čemer se pobotajo pozitivne in negativne tržne vrednosti;“

| (d) | vstavi se naslednja točka:






  „(12a) | ‚neto znesek neodvisnega zavarovanja s premoženjem‘ ali ‚NICA‘ pomeni vsoto nestanovitnosti prilagojenih neto vrednosti zavarovanja s premoženjem, prejetega oziroma danega v zvezi z nizom pobotov, razen gibljivega kritja;“ |
| --- | --- | --- |

(d)

vstavi se naslednja točka:

„(12a)

‚neto znesek neodvisnega zavarovanja s premoženjem‘ ali ‚NICA‘ pomeni vsoto nestanovitnosti prilagojenih neto vrednosti zavarovanja s premoženjem, prejetega oziroma danega v zvezi z nizom pobotov, razen gibljivega kritja;“

| (72) | člen 273 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Institucije izračunajo vrednost izpostavljenosti za pogodbe, navedene v Prilogi II, na podlagi ene od metod iz oddelkov 3 do 6 v skladu s tem členom.
  Institucija, ki ne izpolnjuje pogojev iz člena 273a(1), ne uporablja metode iz oddelka 4. Institucija, ki ne izpolnjuje pogojev iz člena 273a(2), ne uporablja metode iz oddelka 5.
  Institucije lahko znotraj skupine trajno uporabljajo kombinacijo metod iz oddelkov 3 do 6. Posamezna institucija ne sme trajno uporabljati kombinacije metod iz oddelkov 3 do 6.“; |
| --- | --- | --- |

(72)

člen 273 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Institucije izračunajo vrednost izpostavljenosti za pogodbe, navedene v Prilogi II, na podlagi ene od metod iz oddelkov 3 do 6 v skladu s tem členom.

Institucija, ki ne izpolnjuje pogojev iz člena 273a(1), ne uporablja metode iz oddelka 4. Institucija, ki ne izpolnjuje pogojev iz člena 273a(2), ne uporablja metode iz oddelka 5.

Institucije lahko znotraj skupine trajno uporabljajo kombinacijo metod iz oddelkov 3 do 6. Posamezna institucija ne sme trajno uporabljati kombinacije metod iz oddelkov 3 do 6.“;

| (b) | odstavki 6, 7 in 8 se nadomestijo z naslednjim:

  „6.   Na podlagi metod iz oddelkov 3 do 6 je vrednost izpostavljenosti za dano nasprotno stranko enaka vsoti vseh vrednosti izpostavljenosti, ki so izračunane za vsak niz pobotov z navedeno nasprotno stranko.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka se, kadar se eden od dogovorov o vzdrževanju kritja uporablja za več nizov pobotov s to nasprotno stranko in institucija za izračun vrednosti izpostavljenosti teh nizov pobotov uporablja eno od metod iz oddelkov 3 do 6, vrednost izpostavljenosti izračuna v skladu z zadevnim oddelkom.
  Za dano nasprotno stranko je vrednost izpostavljenosti za dani niz pobotov izvedenih finančnih instrumentov OTC, navedenih v Prilogi II, izračunana v skladu s tem poglavjem, enaka nič ali, če je ta višja, razliki med vsoto vrednosti izpostavljenosti za vse nize pobotov z nasprotno stranko ter vsoto prilagoditev kreditnega vrednotenja za to nasprotno stranko, ki jih je institucija pripoznala kot odpis. Prilagoditve kreditnega vrednotenja se izračunajo brez upoštevanja izravnavajoče prilagoditve vrednosti obremenitev, pripisane lastnemu kreditnemu tveganju podjetja, ki je že bila izključena iz kapitala v skladu s točko (c) člena 33(1).


  7.   Institucije lahko pri izračunu vrednosti izpostavljenosti v skladu z metodami iz oddelkov 3, 4 in 5 pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki sta vključeni v isto pogodbo o pobotu in se popolnoma ujemata, obravnavajo kot eno samo pogodbo s hipotetično vrednostjo, enako nič.
  Za namene prvega pododstavka se pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih OTC popolnoma ujemata, kadar izpolnjujeta vse naslednje pogoje:






  (a) | imata nasprotni poziciji tveganja; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavki 6, 7 in 8 se nadomestijo z naslednjim:

„6.   Na podlagi metod iz oddelkov 3 do 6 je vrednost izpostavljenosti za dano nasprotno stranko enaka vsoti vseh vrednosti izpostavljenosti, ki so izračunane za vsak niz pobotov z navedeno nasprotno stranko.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se, kadar se eden od dogovorov o vzdrževanju kritja uporablja za več nizov pobotov s to nasprotno stranko in institucija za izračun vrednosti izpostavljenosti teh nizov pobotov uporablja eno od metod iz oddelkov 3 do 6, vrednost izpostavljenosti izračuna v skladu z zadevnim oddelkom.

Za dano nasprotno stranko je vrednost izpostavljenosti za dani niz pobotov izvedenih finančnih instrumentov OTC, navedenih v Prilogi II, izračunana v skladu s tem poglavjem, enaka nič ali, če je ta višja, razliki med vsoto vrednosti izpostavljenosti za vse nize pobotov z nasprotno stranko ter vsoto prilagoditev kreditnega vrednotenja za to nasprotno stranko, ki jih je institucija pripoznala kot odpis. Prilagoditve kreditnega vrednotenja se izračunajo brez upoštevanja izravnavajoče prilagoditve vrednosti obremenitev, pripisane lastnemu kreditnemu tveganju podjetja, ki je že bila izključena iz kapitala v skladu s točko (c) člena 33(1).

7.   Institucije lahko pri izračunu vrednosti izpostavljenosti v skladu z metodami iz oddelkov 3, 4 in 5 pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki sta vključeni v isto pogodbo o pobotu in se popolnoma ujemata, obravnavajo kot eno samo pogodbo s hipotetično vrednostjo, enako nič.

Za namene prvega pododstavka se pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih OTC popolnoma ujemata, kadar izpolnjujeta vse naslednje pogoje:

(a)

imata nasprotni poziciji tveganja;

| (b) | njune značilnosti, z izjemo datuma trgovanja, so identične; |
| --- | --- |

(b)

njune značilnosti, z izjemo datuma trgovanja, so identične;

| (c) | njuni denarni tokovi se v celoti pobotajo. |
| --- | --- |

(c)

njuni denarni tokovi se v celoti pobotajo.

8.   Institucije določijo vrednost izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova poslov z dolgim rokom poravnave z uporabo katere koli od metod iz oddelkov 3 do 6 tega poglavja ne glede na metodo, ki jo je institucija izbrala za obravnavo izvedenih finančnih instrumentov OTC in repo poslov, poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga ter poslov kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja. Institucija, ki uporablja pristop iz poglavja 3, lahko pri izračunu kapitalskih zahtev za posle z dolgim rokom poravnave trajno uporablja uteži tveganja na podlagi pristopa iz poglavja 2 ne glede na pomembnost teh pozicij.“;

| (c) | doda se naslednji odstavek:

  „9.   Za metode iz oddelkov 3 do 6 tega poglavja institucije obravnavajo posle, pri katerih je bilo ugotovljeno posebno tveganje neugodnih gibanj, v skladu s členom 291(2), (4), (5) in (6).“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„9.   Za metode iz oddelkov 3 do 6 tega poglavja institucije obravnavajo posle, pri katerih je bilo ugotovljeno posebno tveganje neugodnih gibanj, v skladu s členom 291(2), (4), (5) in (6).“;

| (73) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 273a
  Pogoji za uporabo poenostavljenih metod za izračun vrednosti izpostavljenosti

  1.   Institucija lahko izračuna vrednost izpostavljenosti svojih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih v skladu z metodo iz oddelka 4, če je obseg njenih bilančnih in zunajbilančnih poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na podlagi ocene, ki se izvaja mesečno, pri čemer se uporabijo podatki na zadnji dan meseca, enak ali nižji od obeh naslednjih pragov:






  (a) | 10 % bilančne vsote institucije; |
| --- | --- | --- |

(73)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 273a

Pogoji za uporabo poenostavljenih metod za izračun vrednosti izpostavljenosti

1.   Institucija lahko izračuna vrednost izpostavljenosti svojih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih v skladu z metodo iz oddelka 4, če je obseg njenih bilančnih in zunajbilančnih poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na podlagi ocene, ki se izvaja mesečno, pri čemer se uporabijo podatki na zadnji dan meseca, enak ali nižji od obeh naslednjih pragov:

(a)

10 % bilančne vsote institucije;

| (b) | 300 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

300 milijonov EUR.

2.   Institucija lahko izračuna vrednost izpostavljenosti svojih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih v skladu z metodo iz oddelka 5, če je obseg njenih bilančnih in zunajbilančnih poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na podlagi ocene, ki se izvaja mesečno, pri čemer se uporabijo podatki na zadnji dan meseca, enak ali nižji od obeh naslednjih pragov:

| (a) | 5 % bilančne vsote institucije; |
| --- | --- |

(a)

5 % bilančne vsote institucije;

| (b) | 100 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

100 milijonov EUR.

3.   Institucije za namene odstavkov 1 in 2 izračunajo obseg svojih bilančnih in zunajbilančnih poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na podlagi podatkov na zadnji dan vsakega meseca v skladu z naslednjimi zahtevami:

| (a) | pozicije v izvedenih finančnih instrumentih se vrednotijo po njihovih tržnih vrednostih na dani datum; če tržna vrednost pozicije na dani datum ni na voljo, institucije uporabijo pošteno vrednost pozicije na ta datum; če tržna in poštena vrednost pozicije na dani datum nista na voljo, institucije za to pozicijo uporabijo zadnjo razpoložljivo tržno ali pošteno vrednost; |
| --- | --- |

(a)

pozicije v izvedenih finančnih instrumentih se vrednotijo po njihovih tržnih vrednostih na dani datum; če tržna vrednost pozicije na dani datum ni na voljo, institucije uporabijo pošteno vrednost pozicije na ta datum; če tržna in poštena vrednost pozicije na dani datum nista na voljo, institucije za to pozicijo uporabijo zadnjo razpoložljivo tržno ali pošteno vrednost;

| (b) | absolutna vrednost dolgih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih se sešteje z absolutno vrednostjo kratkih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih; |
| --- | --- |

(b)

absolutna vrednost dolgih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih se sešteje z absolutno vrednostjo kratkih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih;

| (c) | vključijo se vse pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, razen kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, ki so pripoznani kot notranje varovanje pred izpostavljenostmi kreditnemu tveganju iz netrgovalne knjige. |
| --- | --- |

(c)

vključijo se vse pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, razen kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, ki so pripoznani kot notranje varovanje pred izpostavljenostmi kreditnemu tveganju iz netrgovalne knjige.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 ali 2, kot je ustrezno, kadar posli z izvedenimi finančnimi instrumenti na konsolidirani podlagi ne presegajo pragov iz odstavka 1 ali 2, kot je ustrezno, se lahko institucija, ki je vključena v konsolidacijo in bi morala uporabljati metodo iz oddelka 3 ali 4, ker presega te pragove na posamični podlagi, po odobritvi s strani pristojnih organov namesto tega odloči uporabiti metodo, ki bi se uporabljala na konsolidirani podlagi.

5.   Institucije uradno obvestijo pristojne organe o uporabi oziroma prenehanju uporabe metod iz oddelka 4 ali 5, s katerimi izračunavajo vrednost izpostavljenosti svojih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih.

6.   Institucije ne sklepajo poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti ali kupujejo ali prodajajo izvedenih finančnih instrumentov izključno z namenom izpolnjevanja katerega koli pogoja iz odstavkov 1 in 2 med mesečno oceno.

Člen 273b

Neizpolnjevanje pogojev za uporabo poenostavljenih metod za izračun vrednosti izpostavljenosti izvedenih finančnih instrumentov

1.   Institucija, ki ne izpolnjuje več enega ali več pogojev iz člena 273a(1) ali (2), o tem nemudoma uradno obvesti pristojni organ.

2.   Institucija preneha izračunavati vrednosti izpostavljenosti svojih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih v skladu z oddelkom 4 ali 5, kot je ustrezno, v roku treh mesecev od tega, ko nastopi nekaj od naslednjega:

| (a) | institucija tri zaporedne mesece ne izpolnjuje pogojev iz točke (a) člena 273a(1) ali (2), kot je ustrezno, ali pogojev iz točke (b) člena 273a(1) ali (2), kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

institucija tri zaporedne mesece ne izpolnjuje pogojev iz točke (a) člena 273a(1) ali (2), kot je ustrezno, ali pogojev iz točke (b) člena 273a(1) ali (2), kot je ustrezno;

| (b) | institucija v zadnjih 12 mesecih več kot 6 mesecev ne izpolnjuje pogojev iz točke (a) člena 273a(1) ali (2), kot je ustrezno, ali pogojev iz točke (b) člena 273a(1) ali (2), kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(b)

institucija v zadnjih 12 mesecih več kot 6 mesecev ne izpolnjuje pogojev iz točke (a) člena 273a(1) ali (2), kot je ustrezno, ali pogojev iz točke (b) člena 273a(1) ali (2), kot je ustrezno.

3.   Kadar je institucija prenehala izračunavati vrednosti izpostavljenosti svojih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih v skladu z oddelkom 4 ali 5, kot je ustrezno, lahko začne vrednost izpostavljenosti svojih pozicij v izvedenih finančnih instrumentih znova izračunavati na način iz oddelka 4 ali 5 le, če pristojnemu organu dokaže, da je v enoletnem obdobju brez prekinitev izpolnjevala vse pogoje iz člena 273a(1) ali (2).“;

| (74) | v poglavju 6 naslova II dela 3 se oddelki 3, 4 in 5 nadomestijo z naslednjim:


  „
  Oddelek 3




  Standardizirani pristop za kreditno tveganje nasprotne stranke




  Člen 274
  Vrednost izpostavljenosti

  1.   Institucija lahko izračuna eno samo vrednost izpostavljenosti na ravni niza pobotov za vse posle, ki jih zajema pogodba o pobotu, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | pogodba o pobotu spada v eno od vrst pogodbenih pobotov iz člena 295; |
| --- | --- | --- |

(74)

v poglavju 6 naslova II dela 3 se oddelki 3, 4 in 5 nadomestijo z naslednjim:

„
  Oddelek 3

Standardizirani pristop za kreditno tveganje nasprotne stranke

Člen 274

Vrednost izpostavljenosti

1.   Institucija lahko izračuna eno samo vrednost izpostavljenosti na ravni niza pobotov za vse posle, ki jih zajema pogodba o pobotu, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

pogodba o pobotu spada v eno od vrst pogodbenih pobotov iz člena 295;

| (b) | pogodbo o pobotu so priznali pristojni organi v skladu s členom 296; |
| --- | --- |

(b)

pogodbo o pobotu so priznali pristojni organi v skladu s členom 296;

| (c) | institucija je izpolnila obveznosti iz člena 297 v zvezi s pogodbo o pobotu. |
| --- | --- |

(c)

institucija je izpolnila obveznosti iz člena 297 v zvezi s pogodbo o pobotu.

Če kateri koli od pogojev iz prvega pododstavka ni izpolnjen, institucija vsak posel obravnava, kot da je samostojen niz pobotov.

2.   Institucije izračunajo vrednost izpostavljenosti niza pobotov v skladu s standardiziranim pristopom za kreditno tveganje nasprotne stranke, kot sledi:

| | vrednost izpostavljenosti = α · (RC + PFE)
  pri čemer je:







  RC | = | nadomestitveni stroški, izračunani v skladu s členom 275, in |
| --- | --- | --- | --- |
| PFE | = | potencialna prihodnja izpostavljenost, izračunana v skladu s členom 278; |
| α | = | 1,4. |

vrednost izpostavljenosti = α · (RC + PFE)

pri čemer je:

RC

=

nadomestitveni stroški, izračunani v skladu s členom 275, in

PFE

=

potencialna prihodnja izpostavljenost, izračunana v skladu s členom 278;

α

=

1,4.

3.   Vrednost izpostavljenosti niza pobotov, ki je predmet pogodbenega dogovora o vzdrževanju kritja, je lahko največ enaka vrednosti izpostavljenosti istega niza pobotov, ki ni predmet nobenega dogovora o vzdrževanju kritja.

4.   Kadar se za isti niz pobotov uporablja več dogovorov o vzdrževanju kritja, institucije dodelijo vsak dogovor o vzdrževanju kritja v skupino poslov v nizu pobotov, za katere se pogodbeno uporablja ta dogovor o vzdrževanju kritja, in izračunajo vrednost izpostavljenosti ločeno za vsako od teh skupin poslov.

5.   Institucije lahko določijo vrednost izpostavljenosti nič za niz pobotov, ki izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | niz pobotov sestavljajo izključno prodane opcije; |
| --- | --- |

(a)

niz pobotov sestavljajo izključno prodane opcije;

| (b) | tekoča tržna vrednost niza pobotov je vedno negativna; |
| --- | --- |

(b)

tekoča tržna vrednost niza pobotov je vedno negativna;

| (c) | institucija je za vse opcije, vključene v niz pobotov, prejela premijo vnaprej, da se je zajamčila izvršitev pogodb; |
| --- | --- |

(c)

institucija je za vse opcije, vključene v niz pobotov, prejela premijo vnaprej, da se je zajamčila izvršitev pogodb;

| (d) | niz pobotov ni predmet nobenega dogovora o vzdrževanju kritja. |
| --- | --- |

(d)

niz pobotov ni predmet nobenega dogovora o vzdrževanju kritja.

6.   Za namen izračuna vrednosti izpostavljenosti niza pobotov v skladu s tem oddelkom institucije v nizu pobotov nadomestijo posle, ki so omejena linearna kombinacija kupljenih ali prodanih nakupnih ali prodajnih opcij, z vsemi posamičnimi opcijami, ki tvorijo to linearno kombinacijo, obravnavanimi kot posamezen posel. Vsaka takšna kombinacija opcij se obravnava kot posamezen posel v nizu pobotov, v katerega je kombinacija vključena za namen izračuna vrednosti izpostavljenosti.

7.   Za vrednost izpostavljenosti posla s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, ki predstavlja dolgo pozicijo v osnovnem instrumentu, se lahko določi zgornja meja, ki je enaka znesku neporavnane neplačane premije, če se posel obravnava kot lasten niz pobotov, ki ni predmet dogovora o vzdrževanju kritja.

Člen 275

Nadomestitveni stroški

1.   Institucije izračunajo nadomestitvene stroške RC za nize pobotov, ki niso predmet dogovora o vzdrževanju kritja, v skladu z naslednjo formulo:

| | RC = max{CMV – NICA, 0} |
| --- | --- |

RC = max{CMV – NICA, 0}

2.   Institucije izračunajo nadomestitvene stroške za posamične nize pobotov, ki so predmet dogovora o vzdrževanju kritja, v skladu z naslednjo formulo:

| | RC = max{CMV – VM – NICA, TH + MTA – NICA, 0}
  pri čemer je:







  RC | = | nadomestitveni stroški; |
| --- | --- | --- | --- |
| VM | = | nestanovitnosti prilagojena vrednost neto gibljivega kritja, prejetega ali danega, kot je ustrezno, v zvezi z nizom pobotov na redni osnovi za zmanjšanje sprememb CMV niza pobotov; |
| TH | = | prag kritja, ki se v skladu z dogovorom o vzdrževanju kritja uporablja za niz pobotov, pod katerim institucija ne more zahtevati zavarovanja s premoženjem, in |
| MTA | = | najnižji znesek prenosa, ki se v skladu z dogovorom o vzdrževanju kritja uporablja za niz pobotov. |

RC = max{CMV – VM – NICA, TH + MTA – NICA, 0}

pri čemer je:

RC

=

nadomestitveni stroški;

VM

=

nestanovitnosti prilagojena vrednost neto gibljivega kritja, prejetega ali danega, kot je ustrezno, v zvezi z nizom pobotov na redni osnovi za zmanjšanje sprememb CMV niza pobotov;

TH

=

prag kritja, ki se v skladu z dogovorom o vzdrževanju kritja uporablja za niz pobotov, pod katerim institucija ne more zahtevati zavarovanja s premoženjem, in

MTA

=

najnižji znesek prenosa, ki se v skladu z dogovorom o vzdrževanju kritja uporablja za niz pobotov.

3.   Institucije izračunajo nadomestitvene stroške za več nizov pobotov, ki so predmet istega dogovora o vzdrževanju kritja, v skladu z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

| RC | = | nadomestitveni stroški; |
| --- | --- | --- |
| i | = | indeks, ki označuje nize pobotov, ki so predmet posameznega dogovora o vzdrževanju kritja; |
| CMVi | = | CMV niza pobotov i; |
| VMMA | = | vsota nestanovitnosti prilagojenih vrednosti zavarovanja s premoženjem, prejetega ali danega, kot je ustrezno, v zvezi z več nizi pobotov na redni osnovi za zmanjšanje sprememb njihovih CMV in |
| NICAMA | = | vsota nestanovitnosti prilagojenih vrednosti zavarovanja s premoženjem, prejetega ali danega, kot je ustrezno, v zvezi z več nizi pobotov, razen VMMA. |

RC

=

nadomestitveni stroški;

i

=

indeks, ki označuje nize pobotov, ki so predmet posameznega dogovora o vzdrževanju kritja;

CMVi

=

CMV niza pobotov i;

VMMA

=

vsota nestanovitnosti prilagojenih vrednosti zavarovanja s premoženjem, prejetega ali danega, kot je ustrezno, v zvezi z več nizi pobotov na redni osnovi za zmanjšanje sprememb njihovih CMV in

NICAMA

=

vsota nestanovitnosti prilagojenih vrednosti zavarovanja s premoženjem, prejetega ali danega, kot je ustrezno, v zvezi z več nizi pobotov, razen VMMA.

Za namene prvega pododstavka se lahko NICAMA izračuna na ravni posla, na ravni niza pobotov ali na ravni vseh nizov pobotov, za katere se uporablja dogovor o vzdrževanju kritja, odvisno od ravni, na kateri se uporablja dogovor o vzdrževanju kritja.

Člen 276

Pripoznavanje in obravnava zavarovanja s premoženjem

1.   Institucije za namene tega oddelka izračunajo zneske zavarovanja s premoženjem VM, VMMA, NICA in NICAMA ob uporabi vseh naslednjih zahtev:

| (a) | če vsi posli, vključeni v niz pobotov, spadajo v trgovalno knjigo, se pripozna samo zavarovanje s premoženjem, ki je primerno v skladu s členoma 197 in 299; |
| --- | --- |

(a)

če vsi posli, vključeni v niz pobotov, spadajo v trgovalno knjigo, se pripozna samo zavarovanje s premoženjem, ki je primerno v skladu s členoma 197 in 299;

| (b) | če niz pobotov vsebuje vsaj en posel, ki spada v netrgovalno knjigo, se pripozna samo zavarovanje s premoženjem, ki je primerno v skladu s členom 197; |
| --- | --- |

(b)

če niz pobotov vsebuje vsaj en posel, ki spada v netrgovalno knjigo, se pripozna samo zavarovanje s premoženjem, ki je primerno v skladu s členom 197;

| (c) | zavarovanje s premoženjem, prejeto od nasprotne stranke, se pripozna s pozitivnim predznakom, zavarovanje s premoženjem, dano nasprotni stranki, pa se pripozna z negativnim predznakom; |
| --- | --- |

(c)

zavarovanje s premoženjem, prejeto od nasprotne stranke, se pripozna s pozitivnim predznakom, zavarovanje s premoženjem, dano nasprotni stranki, pa se pripozna z negativnim predznakom;

| (d) | nestanovitnosti prilagojena vrednost katere koli vrste prejetega ali danega zavarovanja s premoženjem se izračuna v skladu s členom 223; institucije za namene tega izračuna ne uporabijo metode iz člena 225; |
| --- | --- |

(d)

nestanovitnosti prilagojena vrednost katere koli vrste prejetega ali danega zavarovanja s premoženjem se izračuna v skladu s členom 223; institucije za namene tega izračuna ne uporabijo metode iz člena 225;

| (e) | ista postavka zavarovanja s premoženjem se ne vključi hkrati tako v VM kot v NICA; |
| --- | --- |

(e)

ista postavka zavarovanja s premoženjem se ne vključi hkrati tako v VM kot v NICA;

| (f) | ista postavka zavarovanja s premoženjem se ne vključi hkrati tako v VMMA kot v NICAMA; |
| --- | --- |

(f)

ista postavka zavarovanja s premoženjem se ne vključi hkrati tako v VMMA kot v NICAMA;

| (g) | vsako zavarovanje s premoženjem, dano nasprotni stranki, ki je ločeno od sredstev te nasprotne stranke in je zaradi te ločitve izvzeto iz stečaja v primeru neplačila ali insolventnosti navedene nasprotne stranke, se ne pripozna pri izračunu NICA in NICAMA. |
| --- | --- |

(g)

vsako zavarovanje s premoženjem, dano nasprotni stranki, ki je ločeno od sredstev te nasprotne stranke in je zaradi te ločitve izvzeto iz stečaja v primeru neplačila ali insolventnosti navedene nasprotne stranke, se ne pripozna pri izračunu NICA in NICAMA.

2.   Institucije za izračun nestanovitnosti prilagojene vrednosti danega zavarovanja s premoženjem iz točke (d) odstavka 1 tega člena formulo iz člena 223(2) nadomestijo z naslednjo formulo:

| | CVA = C · (1 + HC + Hfx )
  pri čemer je: | CVA = nestanovitnost prilagojene vrednosti danega zavarovanja s premoženjem; in |
| --- | --- | --- |

CVA = C · (1 + HC + Hfx )

pri čemer je:

CVA = nestanovitnost prilagojene vrednosti danega zavarovanja s premoženjem; in

| | C = zavarovanje s premoženjem; |
| --- | --- |

C = zavarovanje s premoženjem;

| | Hc in Hfx sta opredeljena v skladu s členom 223(2). |
| --- | --- |

Hc in Hfx sta opredeljena v skladu s členom 223(2).

3.   Institucije za namene točke (d) odstavka 1 določijo obdobje unovčenja, ki je relevantno za izračun nestanovitnosti prilagojene vrednosti vsakega prejetega ali danega zavarovanja s premoženjem, v skladu z enim od naslednjih obdobij:

| (a) | eno leto za nize pobotov iz člena 275(1); |
| --- | --- |

(a)

eno leto za nize pobotov iz člena 275(1);

| (b) | obdobje kritja za tveganje, določeno v skladu s točko (b) člena 279c(1), za nize pobotov iz člena 275(2) in (3). |
| --- | --- |

(b)

obdobje kritja za tveganje, določeno v skladu s točko (b) člena 279c(1), za nize pobotov iz člena 275(2) in (3).

Člen 277

Razporeditev poslov v kategorije tveganja

1.   Institucije razporedijo vsak posel niza pobotov v eno od naslednjih kategorij tveganja, da določijo potencialno prihodnjo izpostavljenost niza pobotov iz člena 278:

| (a) | obrestno tveganje; |
| --- | --- |

(a)

obrestno tveganje;

| (b) | valutno tveganje; |
| --- | --- |

(b)

valutno tveganje;

| (c) | kreditno tveganje; |
| --- | --- |

(c)

kreditno tveganje;

| (d) | tveganje lastniških finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(d)

tveganje lastniških finančnih instrumentov;

| (e) | blagovno tveganje; |
| --- | --- |

(e)

blagovno tveganje;

| (f) | druga tveganja. |
| --- | --- |

(f)

druga tveganja.

2.   Institucije razporeditev iz odstavka 1 opravijo na podlagi primarnega povzročitelja tveganja posla z izvedenimi finančnimi instrumenti. Primarni povzročitelj tveganja je edini pomemben povzročitelj tveganja posla z izvedenimi finančnimi instrumenti.

3.   Institucije z odstopanjem od odstavka 2 razporedijo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki imajo več kot enega pomembnega povzročitelja tveganja, v več kot eno kategorijo tveganja. Če vsi pomembni povzročitelji tveganja enega od navedenih poslov spadajo v isto kategorijo tveganja, morajo institucije ta posel samo enkrat razporediti v to kategorijo tveganja na podlagi najpomembnejšega povzročitelja tveganja. Če pomembni povzročitelji tveganja enega od navedenih poslov spadajo v različne kategorije tveganja, institucije ta posel razporedijo po enkrat v vsako kategorijo tveganja, za katero ima posel vsaj enega pomembnega povzročitelja tveganja, na podlagi najpomembnejšega povzročitelja tveganja v tej kategoriji tveganja.

4.   Institucije ne glede na odstavke 1, 2 in 3 pri razporejanju poslov v kategorije tveganja iz odstavka 1 uporabljajo naslednji zahtevi:

| (a) | če je primarni povzročitelj tveganja posla ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v zadevni kategoriji tveganja za posle iz odstavka 3 spremenljivka inflacije, institucije razporedijo posel v kategorijo obrestnega tveganja; |
| --- | --- |

(a)

če je primarni povzročitelj tveganja posla ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v zadevni kategoriji tveganja za posle iz odstavka 3 spremenljivka inflacije, institucije razporedijo posel v kategorijo obrestnega tveganja;

| (b) | če je primarni povzročitelj tveganja posla ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v zadevni kategoriji tveganja za posle iz odstavka 3 spremenljivka podnebnih razmer, institucije razporedijo posel v kategorijo blagovnega tveganja. |
| --- | --- |

(b)

če je primarni povzročitelj tveganja posla ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v zadevni kategoriji tveganja za posle iz odstavka 3 spremenljivka podnebnih razmer, institucije razporedijo posel v kategorijo blagovnega tveganja.

5.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi:

| (a) | metodo za opredelitev poslov z le enim pomembnim povzročiteljem tveganja; |
| --- | --- |

(a)

metodo za opredelitev poslov z le enim pomembnim povzročiteljem tveganja;

| (b) | metodo za opredelitev poslov z več kot enim pomembnim povzročiteljem tveganja in za določitev najpomembnejšega od teh povzročiteljev tveganja za namene odstavka 3. |
| --- | --- |

(b)

metodo za opredelitev poslov z več kot enim pomembnim povzročiteljem tveganja in za določitev najpomembnejšega od teh povzročiteljev tveganja za namene odstavka 3.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. decembra 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 277a

Nizi varovanj

1.   Institucije določijo ustrezne nize varovanj za vsako kategorijo tveganja niza pobotov in uvrstijo vsak posel v te nize varovanj, kot sledi:

| (a) | posli, razporejeni v kategorijo obrestnega tveganja, se uvrstijo v isti niz varovanj samo, če je njihov primarni povzročitelj tveganja ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3), denominiran v isti valuti; |
| --- | --- |

(a)

posli, razporejeni v kategorijo obrestnega tveganja, se uvrstijo v isti niz varovanj samo, če je njihov primarni povzročitelj tveganja ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3), denominiran v isti valuti;

| (b) | posli, razporejeni v kategorijo valutnega tveganja, se uvrstijo v isti niz varovanj samo, če njihov primarni povzročitelj tveganja ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3), temelji na istem valutnem paru; |
| --- | --- |

(b)

posli, razporejeni v kategorijo valutnega tveganja, se uvrstijo v isti niz varovanj samo, če njihov primarni povzročitelj tveganja ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3), temelji na istem valutnem paru;

| (c) | vsi posli, razporejeni v kategorijo kreditnega tveganja, se uvrstijo v isti niz varovanj; |
| --- | --- |

(c)

vsi posli, razporejeni v kategorijo kreditnega tveganja, se uvrstijo v isti niz varovanj;

| (d) | vsi posli, uvrščeni v kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov, se uvrstijo v isti niz varovanj; |
| --- | --- |

(d)

vsi posli, uvrščeni v kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov, se uvrstijo v isti niz varovanj;

| (e) | posli, razporejeni v kategorijo blagovnega tveganja, se uvrstijo v enega od naslednjih nizov varovanj glede na naravo njihovega primarnega povzročitelja tveganja ali najpomembnejšega povzročitelja tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3):






  (i) | energija; |
| --- | --- | --- |

(e)

posli, razporejeni v kategorijo blagovnega tveganja, se uvrstijo v enega od naslednjih nizov varovanj glede na naravo njihovega primarnega povzročitelja tveganja ali najpomembnejšega povzročitelja tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3):

(i)

energija;

| (ii) | kovine; |
| --- | --- |

(ii)

kovine;

| (iii) | kmetijski proizvodi; |
| --- | --- |

(iii)

kmetijski proizvodi;

| (iv) | drugo blago |
| --- | --- |

(iv)

drugo blago

| (v) | podnebne razmere; |
| --- | --- |

(v)

podnebne razmere;

| (f) | posli, razporejeni v kategorijo drugih tveganj, se uvrstijo v isti niz varovanj samo, če je njihov primarni povzročitelj tveganja ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3), identičen. |
| --- | --- |

(f)

posli, razporejeni v kategorijo drugih tveganj, se uvrstijo v isti niz varovanj samo, če je njihov primarni povzročitelj tveganja ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3), identičen.

Za namene točke (a) prvega pododstavka tega odstavka se posli, razporejeni v kategorijo obrestnega tveganja, ki imajo za primarnega povzročitelja tveganja spremenljivko inflacije, uvrstijo v ločene nize varovanj, ki niso isti kot nizi varovanj, vzpostavljeni za posle, razporejene v kategorijo obrestnega tveganja, ki za primarnega povzročitelja tveganja nimajo spremenljivke inflacije. Ti posli se uvrstijo v isti niz varovanj samo, če je njihov primarni povzročitelj tveganja ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3), denominiran v isti valuti.

2.   Institucije z odstopanjem od odstavka 1 tega člena vzpostavijo ločene posamezne nize varovanj v vsaki kategoriji tveganja za naslednje posle:

| (a) | posle, za katere je primarni povzročitelj tveganja ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3), vgrajena tržna nestanovitnost ali realizirana nestanovitnost povzročitelja tveganja ali pa korelacija med dvema povzročiteljema tveganja; |
| --- | --- |

(a)

posle, za katere je primarni povzročitelj tveganja ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3), vgrajena tržna nestanovitnost ali realizirana nestanovitnost povzročitelja tveganja ali pa korelacija med dvema povzročiteljema tveganja;

| (b) | posle, za katere je primarni povzročitelj tveganja ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3), razlika med dvema povzročiteljema tveganja, razporejenima v isto kategorijo tveganja, ali posle, sestavljene iz dveh plačilnih strani, denominiranih v isti valuti, pri katerih je povzročitelj tveganja, ki spada v isto kategorijo tveganja kot primarni povzročitelj tveganja, vsebovan v drugi plačilni strani od tiste, ki vsebuje primarnega povzročitelja tveganja. |
| --- | --- |

(b)

posle, za katere je primarni povzročitelj tveganja ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3), razlika med dvema povzročiteljema tveganja, razporejenima v isto kategorijo tveganja, ali posle, sestavljene iz dveh plačilnih strani, denominiranih v isti valuti, pri katerih je povzročitelj tveganja, ki spada v isto kategorijo tveganja kot primarni povzročitelj tveganja, vsebovan v drugi plačilni strani od tiste, ki vsebuje primarnega povzročitelja tveganja.

Institucije za namene točke (a) prvega pododstavka tega odstavka uvrstijo posle v isti niz varovanj zadevne kategorije tveganja samo, če je njihov primarni povzročitelj tveganja ali najpomembnejši povzročitelj tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3), identičen.

Institucije za namene točke (b) prvega pododstavka uvrstijo posle v isti niz varovanj zadevne kategorije tveganja samo, če je par povzročiteljev tveganja v teh poslih, kot je opisan v navedeni točki, identičen in med obema povzročiteljema tveganja v tem paru obstaja pozitivna korelacija. V nasprotnem primeru institucije uvrstijo posle iz točke (b) prvega pododstavka v enega od nizov varovanj, vzpostavljenih v skladu z odstavkom 1, na podlagi samo enega od obeh povzročiteljev tveganja iz točke (b) prvega pododstavka.

3.   Institucije na zahtevo pristojnih organov razkrijejo število nizov varovanj, vzpostavljenih v skladu z odstavkom 2 tega člena za vsako kategorijo tveganja, skupaj s primarnim povzročiteljem tveganja ali najpomembnejšim povzročiteljem tveganja v dani kategoriji tveganja za posle iz člena 277(3) ali parom povzročiteljev tveganja vsakega od teh nizov varovanj ter številom poslov v vsakem od teh nizov varovanj.

Člen 278

Potencialna prihodnja izpostavljenost

1.   Institucije izračunajo potencialno prihodnjo izpostavljenost (PFE) niza pobotov na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| PFE | = | potencialna prihodnja izpostavljenost; |
| --- | --- | --- |
| a | = | indeks, ki označuje kategorije tveganja, vključene v izračun potencialne prihodnje izpostavljenosti niza pobotov; |
| AddOn(a) | = | pribitek za kategorijo tveganja ‚a‘, izračunan v skladu s členi 280a do 280f, kot je ustrezno, in |
| multiplikator | = | multiplikacijski faktor, izračunan v skladu s formulo iz odstavka 3. |

PFE

=

potencialna prihodnja izpostavljenost;

a

=

indeks, ki označuje kategorije tveganja, vključene v izračun potencialne prihodnje izpostavljenosti niza pobotov;

AddOn(a)

=

pribitek za kategorijo tveganja ‚a‘, izračunan v skladu s členi 280a do 280f, kot je ustrezno, in

multiplikator

=

multiplikacijski faktor, izračunan v skladu s formulo iz odstavka 3.

Institucije za namene tega izračuna v izračun potencialne prihodnje izpostavljenosti niza pobotov vključijo pribitek za dano kategorijo tveganja, če je bil vsaj en posel niza pobotov razporejen v to kategorijo tveganja.

2.   Potencialna prihodnja izpostavljenost več nizov pobotov, ki so predmet enega dogovora o vzdrževanju kritja, kot je navedeno v členu 275(3), se izračuna kot vsota potencialne prihodnje izpostavljenosti vseh posameznih nizov pobotov, kot da ne bi bili predmet nikakršnega dogovora o vzdrževanju kritja.

3.   Za namene odstavka 1 se multiplikator izračuna na naslednji način:

| multiplikator = | | 1 if z≥0 |
| --- | --- | --- |
| if |

multiplikator =

1 if z≥0

Formula

Formula

pri čemer je:

| | Floorm = 5 % |
| --- | --- |

Floorm = 5 %

| | y = 2 · (1 – Floorm ) · ΣaAddOn(a); |
| --- | --- |

y = 2 · (1 – Floorm ) · ΣaAddOn(a);

| z = | | CMV – NICA za nize pobotov iz člena 275(1) |
| --- | --- | --- |
| CMV – VM – NICA za nize pobotov iz člena 275(2) |
| CMVi – NICAi za nize pobotov iz člena 275(3); |

z =

CMV – NICA za nize pobotov iz člena 275(1)

CMV – VM – NICA za nize pobotov iz člena 275(2)

CMVi – NICAi za nize pobotov iz člena 275(3);

| NICAi | = | neto znesek neodvisnega zavarovanja s premoženjem, izračunan samo za posle, vključene v niz pobotov ‚i‘. NICAi se izračuna na ravni posla ali na ravni niza pobotov, odvisno od dogovora o vzdrževanju kritja. |
| --- | --- | --- |

NICAi

=

neto znesek neodvisnega zavarovanja s premoženjem, izračunan samo za posle, vključene v niz pobotov ‚i‘. NICAi se izračuna na ravni posla ali na ravni niza pobotov, odvisno od dogovora o vzdrževanju kritja.

Člen 279

Izračun pozicije tveganja

Institucije za namen izračuna pribitkov za kategorije tveganja iz členov 280a do 280f izračunajo pozicije tveganja za vsak posel iz niza pobotov, kot sledi:

| | pozicija tveganja = δ · AdjNot · MF
  pri čemer je:







  δ | = | nadzorniška delta posla, izračunana v skladu s formulo, določeno v členu 279a; |
| --- | --- | --- | --- |
| AdjNot | = | prilagojeni hipotetični znesek posla, izračunan v skladu s členom 279b, in |
| MF | = | faktor zapadlosti posla, izračunan v skladu s formulo, določeno v členu 279c. |

pozicija tveganja = δ · AdjNot · MF

pri čemer je:

δ

=

nadzorniška delta posla, izračunana v skladu s formulo, določeno v členu 279a;

AdjNot

=

prilagojeni hipotetični znesek posla, izračunan v skladu s členom 279b, in

MF

=

faktor zapadlosti posla, izračunan v skladu s formulo, določeno v členu 279c.

Člen 279a

Nadzorniška delta

1.   Institucije izračunajo nadzorniško delto na naslednji način:

| (a) | za nakupne in prodajne opcije, ki dajejo kupcu pravico, da kupi ali proda osnovni instrument po pozitivni ceni na natančno določen datum ali več datumov v prihodnosti, razen če so te opcije razporejene v kategorijo obrestnega tveganja, institucije uporabijo naslednjo formulo:





  pri čemer je:







  δ | = | nadzorniška delta; |
| --- | --- | --- | --- |
| predznak | = | – 1, kadar je posel prodana nakupna opcija ali kupljena prodajna opcija; |
| predznak | = | + 1, kadar je posel kupljena nakupna ali prodana prodajna opcija; |
| vrsta | = | – 1, kadar je posel prodajna opcija; |
| vrsta | = | + 1, kadar je posel nakupna opcija; |
| N(x) | = | kumulativna porazdelitvena funkcija za standardizirano normalno slučajno spremenljivko, kar pomeni, da je verjetnost, da je normalna slučajna spremenljivka s povprečjem nič in varianco ena manjša ali enaka ‚x‘; |
| P | = | promptna ali terminska cena osnovnega instrumenta opcije; za opcije, katerih denarni tokovi so odvisni od povprečne vrednosti cene osnovnega instrumenta, je P enak povprečni vrednosti na dan izračuna; |
| K | = | izvršilna cena opcije; |
| T | = | datum izteka opcije; za opcije, ki se jih lahko izvrši le na en datum v prihodnosti, je datum izteka enak temu datumu; za opcije, ki se jih lahko izvrši na več datumov v prihodnosti, je datum izteka enak najpoznejšemu od teh datumov; datum izteka se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh in |
| σ | = | nadzorniška nestanovitnost opcije, določena v skladu z razpredelnico 1 na podlagi kategorije tveganja posla in narave osnovnega instrumenta opcije. |

(a)

za nakupne in prodajne opcije, ki dajejo kupcu pravico, da kupi ali proda osnovni instrument po pozitivni ceni na natančno določen datum ali več datumov v prihodnosti, razen če so te opcije razporejene v kategorijo obrestnega tveganja, institucije uporabijo naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

δ

=

nadzorniška delta;

predznak

=

– 1, kadar je posel prodana nakupna opcija ali kupljena prodajna opcija;

predznak

=

- 1, kadar je posel kupljena nakupna ali prodana prodajna opcija;

vrsta

=

– 1, kadar je posel prodajna opcija;

vrsta

=

- 1, kadar je posel nakupna opcija;

N(x)

=

kumulativna porazdelitvena funkcija za standardizirano normalno slučajno spremenljivko, kar pomeni, da je verjetnost, da je normalna slučajna spremenljivka s povprečjem nič in varianco ena manjša ali enaka ‚x‘;

P

=

promptna ali terminska cena osnovnega instrumenta opcije; za opcije, katerih denarni tokovi so odvisni od povprečne vrednosti cene osnovnega instrumenta, je P enak povprečni vrednosti na dan izračuna;

K

=

izvršilna cena opcije;

T

=

datum izteka opcije; za opcije, ki se jih lahko izvrši le na en datum v prihodnosti, je datum izteka enak temu datumu; za opcije, ki se jih lahko izvrši na več datumov v prihodnosti, je datum izteka enak najpoznejšemu od teh datumov; datum izteka se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh in

σ

=

nadzorniška nestanovitnost opcije, določena v skladu z razpredelnico 1 na podlagi kategorije tveganja posla in narave osnovnega instrumenta opcije.

Razpredelnica 1

| Kategorija tveganja | Osnovni instrument | Nadzorniška nestanovitnost |
| --- | --- | --- |
| Valutno tveganje | Vsi | 15 % |
| Kreditno tveganje | instrument za eno samo izpostavljenost | 100 % |
| instrument za več izpostavljenosti | 80 % |
| Tveganje lastniških finančnih instrumentov | instrument za eno samo izpostavljenost | 120 % |
| instrument za več izpostavljenosti | 75 % |
| Blagovno tveganje | električna energija | 150 % |
| drugo blago (razen električne energije) | 70 % |
| Druga tveganja | Vsi | 150 % |

Kategorija tveganja

Osnovni instrument

Nadzorniška nestanovitnost

Valutno tveganje

Vsi

15 %

Kreditno tveganje

instrument za eno samo izpostavljenost

100 %

instrument za več izpostavljenosti

80 %

Tveganje lastniških finančnih instrumentov

instrument za eno samo izpostavljenost

120 %

instrument za več izpostavljenosti

75 %

Blagovno tveganje

električna energija

150 %

drugo blago (razen električne energije)

70 %

Druga tveganja

Vsi

150 %

Institucije, ki uporabljajo terminsko ceno osnovnega instrumenta opcije, zagotovijo, da:

| (i) | je terminska cena skladna z značilnostmi opcije; |
| --- | --- |

(i)

je terminska cena skladna z značilnostmi opcije;

| (ii) | se terminska cena izračuna z uporabo zadevne obrestne mere, ki velja na datum poročanja; |
| --- | --- |

(ii)

se terminska cena izračuna z uporabo zadevne obrestne mere, ki velja na datum poročanja;

| (iii) | terminska cena vključuje pričakovane denarne tokove osnovnega instrumenta pred iztekom opcije; |
| --- | --- |

(iii)

terminska cena vključuje pričakovane denarne tokove osnovnega instrumenta pred iztekom opcije;

| (b) | institucije za tranše sintetičnega listinjenja in kreditnega izvedenega finančnega instrumenta na podlagi n-tega neplačila uporabijo naslednjo formulo:





  pri čemer je:







  predznak = | | + 1,kjer je bilo kreditno varovanje s poslom pridobljeno |
| --- | --- | --- | --- |
| – 1,kjer je bilo kreditno varovanje s poslom zagotovljeno |

(b)

institucije za tranše sintetičnega listinjenja in kreditnega izvedenega finančnega instrumenta na podlagi n-tega neplačila uporabijo naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

predznak =

- 1,kjer je bilo kreditno varovanje s poslom pridobljeno

– 1,kjer je bilo kreditno varovanje s poslom zagotovljeno

| A | = | točka vključitve tranše; za posel s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom na podlagi n-tega neplačila, ki temelji na referenčnih subjektih ‚k‘, velja A = (n-1)/k“, in |
| --- | --- | --- |
| D | = | točka izločitve tranše; za posel s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom na podlagi n-tega neplačila, ki temelji na referenčnih subjektih ‚k‘, velja D = n/k; |

A

=

točka vključitve tranše; za posel s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom na podlagi n-tega neplačila, ki temelji na referenčnih subjektih ‚k‘, velja A = (n-1)/k“, in

D

=

točka izločitve tranše; za posel s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom na podlagi n-tega neplačila, ki temelji na referenčnih subjektih ‚k‘, velja D = n/k;

| (c) | za posle, ki niso navedeni v točki (a) ali (b), institucije uporabijo naslednjo nadzorniško delto:







  δ = | | + 1,če je posel dolga pozicija v primarnem povzročitelju tveganja ali najpomembnejšem povzročitelju tveganja v dani kategoriji tveganja |
| --- | --- | --- | --- |
| – 1,če je posel kratka pozicija v primarnem povzročitelju tveganja ali najpomembnejšem povzročitelju tveganja v dani kategoriji tveganja |

(c)

za posle, ki niso navedeni v točki (a) ali (b), institucije uporabijo naslednjo nadzorniško delto:

δ =

- 1,če je posel dolga pozicija v primarnem povzročitelju tveganja ali najpomembnejšem povzročitelju tveganja v dani kategoriji tveganja

– 1,če je posel kratka pozicija v primarnem povzročitelju tveganja ali najpomembnejšem povzročitelju tveganja v dani kategoriji tveganja

2.   Za namene tega oddelka dolga pozicija v primarnem povzročitelju tveganja ali najpomembnejšem povzročitelju tveganja v dani kategoriji tveganja iz člena 277(3) pomeni, da se tržna vrednost posla zviša, ko se zviša vrednost tega povzročitelja tveganja, kratka pozicija v primarnem povzročitelju tveganja ali najpomembnejšem povzročitelju tveganja v dani kategoriji tveganja iz člena 277(3) pa pomeni, da se tržna vrednost posla zniža, ko se zviša vrednost tega povzročitelja tveganja.

3.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi:

| (a) | formulo, skladno z mednarodnim regulativnim razvojem, ki jo institucije uporabljajo za izračun nadzorniške delte nakupnih in prodajnih opcij, razporejenih v kategorijo obrestnega tveganja, ob upoštevanju tržnih pogojev, v katerih so lahko obrestne mere negativne, ter nadzorniške nestanovitnosti, ki je primerna za to formulo; |
| --- | --- |

(a)

formulo, skladno z mednarodnim regulativnim razvojem, ki jo institucije uporabljajo za izračun nadzorniške delte nakupnih in prodajnih opcij, razporejenih v kategorijo obrestnega tveganja, ob upoštevanju tržnih pogojev, v katerih so lahko obrestne mere negativne, ter nadzorniške nestanovitnosti, ki je primerna za to formulo;

| (b) | metodo za določitev, ali je posel dolga ali kratka pozicija v primarnem povzročitelju tveganja ali najpomembnejšem povzročitelju tveganja v dani kategoriji tveganja iz člena 277(3). |
| --- | --- |

(b)

metodo za določitev, ali je posel dolga ali kratka pozicija v primarnem povzročitelju tveganja ali najpomembnejšem povzročitelju tveganja v dani kategoriji tveganja iz člena 277(3).

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. decembra 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 279b

Prilagojeni hipotetični znesek

1.   Institucije izračunajo prilagojeni hipotetični znesek na naslednji način:

| (a) | za posle, razporejene v kategorijo obrestnega tveganja ali kategorijo kreditnega tveganja, institucije izračunajo prilagojeni hipotetični znesek kot zmnožek hipotetičnega zneska pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu in nadzorniškega faktorja trajanja, ki se izračuna, kot sledi:





  pri čemer je:







  R | = | nadzorniška diskontna stopnja; R = 5 % |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | obdobje med datumom začetka posla in datumom poročanja, ki se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh; in |
| E | = | obdobje med datumom konca posla in datumom poročanja, ki se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh. |

(a)

za posle, razporejene v kategorijo obrestnega tveganja ali kategorijo kreditnega tveganja, institucije izračunajo prilagojeni hipotetični znesek kot zmnožek hipotetičnega zneska pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu in nadzorniškega faktorja trajanja, ki se izračuna, kot sledi:

Formula

pri čemer je:

R

=

nadzorniška diskontna stopnja; R = 5 %

S

=

obdobje med datumom začetka posla in datumom poročanja, ki se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh; in

E

=

obdobje med datumom konca posla in datumom poročanja, ki se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh.

Datum začetka posla je najzgodnejši datum, na katerega je v okviru posla določeno ali izvedeno vsaj pogodbeno plačilo instituciji ali s strani institucije, razen plačil, povezanih z izmenjavo zavarovanja s premoženjem v dogovoru o vzdrževanju kritja. Če so se v poslu na datum poročanja že določala ali izplačevala plačila, je datum začetka posla enak 0.

Če posel zajema enega ali več pogodbenih prihodnjih datumov, na katere se lahko institucija ali nasprotna stranka odloči odstopiti od posla pred njegovo pogodbeno zapadlostjo, je datum začetka posla najzgodnejši od naslednjih:

| (i) | datum ali najzgodnejši od več prihodnjih datumov, na katere se lahko institucija ali nasprotna stranka odločita odstopiti od posla pred njegovo pogodbeno zapadlostjo; |
| --- | --- |

(i)

datum ali najzgodnejši od več prihodnjih datumov, na katere se lahko institucija ali nasprotna stranka odločita odstopiti od posla pred njegovo pogodbeno zapadlostjo;

| (ii) | datum, na katerega se v poslu začnejo določati ali izplačevati plačila, ki niso plačila, povezana z izmenjavo zavarovanja s premoženjem v dogovoru o vzdrževanju kritja. |
| --- | --- |

(ii)

datum, na katerega se v poslu začnejo določati ali izplačevati plačila, ki niso plačila, povezana z izmenjavo zavarovanja s premoženjem v dogovoru o vzdrževanju kritja.

Če ima posel za osnovni instrument finančni instrument, ki lahko poleg pogodbenih obveznosti iz posla povzroči dodatne pogodbene obveznosti, se datum začetka posla določi na podlagi najzgodnejšega datuma, na katerega se v osnovnem instrumentu začnejo določati ali izplačevati plačila.

Datum konca posla je najpoznejši datum, na katerega se v okviru posla izmenja ali lahko izmenja pogodbeno plačilo instituciji ali s strani institucije.

Če ima posel za osnovni instrument finančni instrument, ki lahko poleg pogodbenih obveznosti iz posla povzroči dodatne pogodbene obveznosti, se datum konca posla določi na podlagi zadnjega pogodbenega plačila osnovnega instrumenta posla.

Kadar je posel strukturiran za poravnavanje neporavnane izpostavljenosti na določene datume plačila in so pogoji ponovno določeni tako, da je tržna vrednost posla na te določene datume enaka nič, veljajo poravnave neporavnanih izpostavljenosti na te določene datume kot pogodbeno plačilo v okviru istega posla;

| (b) | za posle, razporejene v kategorijo valutnega tveganja, institucije izračunajo prilagojeni hipotetični znesek na naslednji način:






  (i) | če je posel sestavljen iz ene plačilne strani, je prilagojeni hipotetični znesek enak hipotetičnemu znesku pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu; |
| --- | --- | --- |

(b)

za posle, razporejene v kategorijo valutnega tveganja, institucije izračunajo prilagojeni hipotetični znesek na naslednji način:

(i)

če je posel sestavljen iz ene plačilne strani, je prilagojeni hipotetični znesek enak hipotetičnemu znesku pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu;

| (ii) | če je posel sestavljen iz dveh plačilnih strani in je hipotetični znesek ene plačilne strani denominiran v valuti poročanja institucije, je prilagojeni hipotetični znesek enak hipotetičnemu znesku druge plačilne strani; |
| --- | --- |

(ii)

če je posel sestavljen iz dveh plačilnih strani in je hipotetični znesek ene plačilne strani denominiran v valuti poročanja institucije, je prilagojeni hipotetični znesek enak hipotetičnemu znesku druge plačilne strani;

| (iii) | če je posel sestavljen iz dveh plačilnih strani in je hipotetični znesek obeh plačilnih strani denominiran v valuti, ki je drugačna od valute poročanja institucije, je prilagojeni hipotetični znesek višji od hipotetičnih zneskov obeh plačilnih strani, potem ko se ta zneska pretvorita v valuto poročanja institucije po veljavnem promptnem menjalnem tečaju; |
| --- | --- |

(iii)

če je posel sestavljen iz dveh plačilnih strani in je hipotetični znesek obeh plačilnih strani denominiran v valuti, ki je drugačna od valute poročanja institucije, je prilagojeni hipotetični znesek višji od hipotetičnih zneskov obeh plačilnih strani, potem ko se ta zneska pretvorita v valuto poročanja institucije po veljavnem promptnem menjalnem tečaju;

| (c) | za posle, razporejene v kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov ali kategorijo blagovnega tveganja, institucije izračunajo prilagojeni hipotetični znesek kot zmnožek tržne cene ene enote osnovnega instrumenta posla in števila enot osnovnega instrumenta, na katerem posel temelji;
  če je posel, razporejen v kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov ali kategorijo blagovnega tveganja, pogodbeno izražen kot hipotetični znesek, institucije kot prilagojeni hipotetični znesek uporabljajo hipotetični znesek posla, ne pa število enot osnovnega instrumenta; |
| --- | --- |

(c)

za posle, razporejene v kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov ali kategorijo blagovnega tveganja, institucije izračunajo prilagojeni hipotetični znesek kot zmnožek tržne cene ene enote osnovnega instrumenta posla in števila enot osnovnega instrumenta, na katerem posel temelji;

če je posel, razporejen v kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov ali kategorijo blagovnega tveganja, pogodbeno izražen kot hipotetični znesek, institucije kot prilagojeni hipotetični znesek uporabljajo hipotetični znesek posla, ne pa število enot osnovnega instrumenta;

| (d) | za posle, razporejene v kategorijo drugih tveganj, institucije izračunajo prilagojeni hipotetični znesek na podlagi najustreznejše metode izmed metod iz točk (a), (b) in (c), in sicer odvisno od narave in značilnosti osnovnega instrumenta posla. |
| --- | --- |

(d)

za posle, razporejene v kategorijo drugih tveganj, institucije izračunajo prilagojeni hipotetični znesek na podlagi najustreznejše metode izmed metod iz točk (a), (b) in (c), in sicer odvisno od narave in značilnosti osnovnega instrumenta posla.

2.   Institucije za namene izračuna prilagojenega hipotetičnega zneska posla iz odstavka 1 določijo hipotetični znesek ali število enot osnovnega instrumenta na naslednji način:

| (a) | če hipotetični znesek ali število enot osnovnega instrumenta posla nista fiksno določena do pogodbene zapadlosti:






  (i) | za deterministično določene hipotetične zneske in števila enot osnovnega instrumenta je hipotetični znesek tehtano povprečje vseh deterministično določenih vrednosti hipotetičnih zneskov oziroma števila enot osnovnega instrumenta do pogodbene zapadlosti posla, pri čemer so uteži deli obdobja, v katerih veljajo posamezne vrednosti hipotetičnega zneska; |
| --- | --- | --- |

(a)

če hipotetični znesek ali število enot osnovnega instrumenta posla nista fiksno določena do pogodbene zapadlosti:

(i)

za deterministično določene hipotetične zneske in števila enot osnovnega instrumenta je hipotetični znesek tehtano povprečje vseh deterministično določenih vrednosti hipotetičnih zneskov oziroma števila enot osnovnega instrumenta do pogodbene zapadlosti posla, pri čemer so uteži deli obdobja, v katerih veljajo posamezne vrednosti hipotetičnega zneska;

| (ii) | za stohastično določene hipotetične zneske in števila enot osnovnega instrumenta je hipotetični znesek enak znesku, ki se določi s fiksiranjem tekočih tržnih vrednosti v formuli za izračun prihodnjih tržnih vrednosti; |
| --- | --- |

(ii)

za stohastično določene hipotetične zneske in števila enot osnovnega instrumenta je hipotetični znesek enak znesku, ki se določi s fiksiranjem tekočih tržnih vrednosti v formuli za izračun prihodnjih tržnih vrednosti;

| (b) | pri pogodbah, pri katerih se hipotetični znesek večkrat zamenja, se hipotetični znesek pomnoži s številom preostalih plačil, ki se še morajo opraviti po pogodbi; |
| --- | --- |

(b)

pri pogodbah, pri katerih se hipotetični znesek večkrat zamenja, se hipotetični znesek pomnoži s številom preostalih plačil, ki se še morajo opraviti po pogodbi;

| (c) | pri pogodbah, ki določajo multiplikacijo izplačil denarnih tokov ali multiplikacijo osnovnega instrumenta pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu, institucija prilagodi hipotetični znesek, tako da upošteva učinke multiplikacije na strukturo tveganja teh pogodb. |
| --- | --- |

(c)

pri pogodbah, ki določajo multiplikacijo izplačil denarnih tokov ali multiplikacijo osnovnega instrumenta pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu, institucija prilagodi hipotetični znesek, tako da upošteva učinke multiplikacije na strukturo tveganja teh pogodb.

3.   Institucije pretvorijo prilagojeni hipotetični znesek posla v svojo valuto poročanja po veljavnem promptnem menjalnem tečaju, če se prilagojeni hipotetični znesek v skladu s tem členom izračuna na podlagi pogodbenega hipotetičnega zneska ali tržne cene števila enot osnovnega instrumenta, ki sta denominirana v drugi valuti.

Člen 279c

Faktor zapadlosti

1.   Institucije izračunajo faktor zapadlosti na naslednji način:

| (a) | za posle, vključene v nize pobotov iz člena 275(1), institucije uporabijo naslednjo formulo:





  pri čemer je:







  MF | = | faktor zapadlosti; |
| --- | --- | --- | --- |
| M | = | preostala zapadlost posla, ki je enaka obdobju, potrebnem za prenehanje vseh pogodbenih obveznosti posla; za ta namen se kakršna koli opcionalnost pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih obravnava kot pogodbena obveznost; preostala zapadlost se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh;
  če ima posel za osnovni instrument drugo pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih, ki lahko poleg tistih iz posla povzroči dodatne pogodbene obveznosti, je preostala zapadlost posla enaka obdobju, potrebnem za prenehanje vseh pogodbenih obveznosti osnovnega instrumenta;
  če je posel strukturiran za poravnavanje neporavnane izpostavljenosti na določene datume plačila in so pogoji ponovno opredeljeni tako, da je tržna vrednost posla na te določene datume enaka nič, je preostala zapadlost posla enaka času do naslednjega datuma ponovne določitve pogojev. |
| EnoPoslovnoLeto | = | eno leto, izraženo v poslovnih dneh z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh; |

(a)

za posle, vključene v nize pobotov iz člena 275(1), institucije uporabijo naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

MF

=

faktor zapadlosti;

M

=

preostala zapadlost posla, ki je enaka obdobju, potrebnem za prenehanje vseh pogodbenih obveznosti posla; za ta namen se kakršna koli opcionalnost pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih obravnava kot pogodbena obveznost; preostala zapadlost se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh;

če ima posel za osnovni instrument drugo pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih, ki lahko poleg tistih iz posla povzroči dodatne pogodbene obveznosti, je preostala zapadlost posla enaka obdobju, potrebnem za prenehanje vseh pogodbenih obveznosti osnovnega instrumenta;

če je posel strukturiran za poravnavanje neporavnane izpostavljenosti na določene datume plačila in so pogoji ponovno opredeljeni tako, da je tržna vrednost posla na te določene datume enaka nič, je preostala zapadlost posla enaka času do naslednjega datuma ponovne določitve pogojev.

EnoPoslovnoLeto

=

eno leto, izraženo v poslovnih dneh z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh;

| (b) | za posle, vključene v nize pobotov iz člena 275(2) in (3), se faktor zapadlosti določi kot:





  pri čemer je:







  MF | = | faktor zapadlosti; |
| --- | --- | --- | --- |
| MPOR | = | obdobje kritja za tveganje pri nizu pobotov, določeno v skladu s členom 285(2) do (5) in |
| EnoPoslovnoLeto | = | eno leto, izraženo v poslovnih dneh z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh. |

(b)

za posle, vključene v nize pobotov iz člena 275(2) in (3), se faktor zapadlosti določi kot:

Formula

pri čemer je:

MF

=

faktor zapadlosti;

MPOR

=

obdobje kritja za tveganje pri nizu pobotov, določeno v skladu s členom 285(2) do (5) in

EnoPoslovnoLeto

=

eno leto, izraženo v poslovnih dneh z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh.

Pri določanju obdobja kritja za tveganje pri poslih med stranko in klirinškim članom institucija, ki deluje kot stranka ali kot klirinški član, nadomesti najkrajše obdobje iz točke (b) člena 285(2) s petimi delovnimi dnevi.

2.   Za namene odstavka 1 je preostala zapadlost enaka obdobju do naslednjega datuma ponovne določitve pogojev za posle, ki so strukturirani za poravnavanje neporavnane izpostavljenosti na določene datume plačila in v katerih so pogoji ponovno določeni tako, da je tržna vrednost pogodbe na te določene datume enaka nič.

Člen 280

Koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj

Za namene izračuna pribitka za niz varovanj iz členov od 280a do 280f je koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj ,є‚enak:

| є = | | 1 za nize varovanj,vzpostavljene v skladu s členom 277a(1) |
| --- | --- | --- |
| 5 za nize varovanj,vzpostavljene v skladu s točko (a) člena 277a(2) |
| 0,5 za nize varovanj,vzpostavljene v skladu s točko (b) člena 277a(2) |

є =

1 za nize varovanj,vzpostavljene v skladu s členom 277a(1)

5 za nize varovanj,vzpostavljene v skladu s točko (a) člena 277a(2)

0,5 za nize varovanj,vzpostavljene v skladu s točko (b) člena 277a(2)

Člen 280a

Pribitek za kategorijo obrestnega tveganja

1.   Institucije za namene člena 278 izračunajo pribitek za kategorijo obrestnega tveganja pri danem nizu pobotov na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| AddOnIR | = | pribitek za kategorijo obrestnega tveganja; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indeks, ki označuje vse nize varovanj v zvezi z obrestnim tveganjem, določene v skladu s točko (a) člena 277a(1) in členom 277a(2) za niz pobotov, in |
| | = | pribitek za niz varovanj,j‘ kategorije obrestnega tveganja, izračunan v skladu z odstavkom 2. |

AddOnIR

=

pribitek za kategorijo obrestnega tveganja;

j

=

indeks, ki označuje vse nize varovanj v zvezi z obrestnim tveganjem, določene v skladu s točko (a) člena 277a(1) in členom 277a(2) za niz pobotov, in

Formula

=

pribitek za niz varovanj,j‘ kategorije obrestnega tveganja, izračunan v skladu z odstavkom 2.

2.   Institucije izračunajo pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije obrestnega tveganja na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| єj | = | koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj ‚j‘, določen v skladu z relevantno vrednostjo iz člena 280; |
| --- | --- | --- |
| SFIR | = | nadzorniški faktor za kategorijo obrestnega tveganja z vrednostjo 0,5 % in |
| | = | efektivni hipotetični znesek niza varovanj ‚j‘, izračunan v skladu z odstavkom 3. |

єj

=

koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj ‚j‘, določen v skladu z relevantno vrednostjo iz člena 280;

SFIR

=

nadzorniški faktor za kategorijo obrestnega tveganja z vrednostjo 0,5 % in

Formula

=

efektivni hipotetični znesek niza varovanj ‚j‘, izračunan v skladu z odstavkom 3.

3.   Institucije za namene izračuna efektivnega hipotetičnega zneska niza varovanj ‚j‘ vsak posel iz niza varovanj najprej razporedijo v ustrezno skupino iz razpredelnice 2. To storijo na podlagi datuma konca vsakega posla, kot se določi v skladu s točko (a) člena 279b(1):

Razpredelnica 2

| Skupina | Datum konca
  (v letih) |
| --- | --- |
| 1 | > 0 in <= 1 |
| 2 | > 1 in <= 5 |
| 3 | > 5 |

Skupina

Datum konca

(v letih)

1

> 0 in <= 1

2

> 1 in <= 5

3

> 5

Institucije nato izračunajo efektivni hipotetični znesek niza varovanj ‚j‘ v skladu z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

| | = | efektivni hipotetični znesek niza varovanj ‚j‘; |
| --- | --- | --- |
| Dj,k | = | efektivni hipotetični znesek skupine ‚k‘ niza varovanj ‚j‘, ki se izračuna na naslednji način: |

Formula

=

efektivni hipotetični znesek niza varovanj ‚j‘;

Dj,k

=

efektivni hipotetični znesek skupine ‚k‘ niza varovanj ‚j‘, ki se izračuna na naslednji način:

pri čemer je:

| l | = | indeks, ki označuje pozicijo tveganja. |
| --- | --- | --- |

l

=

indeks, ki označuje pozicijo tveganja.

Člen 280b

Pribitek za kategorijo valutnega tveganja

1.   Institucije za namene člena 278 izračunajo pribitek za kategorijo valutnega tveganja pri danem nizu pobotov na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| AddOnFX | = | pribitek za kategorijo valutnega tveganja; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indeks, ki označuje nize varovanj v zvezi z valutnim tveganjem, določene v skladu s točko (b) člena 277a(1) in členom 277a(2) za niz pobotov, in |
| | = | pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije valutnega tveganja, izračunan v skladu z odstavkom 2. |

AddOnFX

=

pribitek za kategorijo valutnega tveganja;

j

=

indeks, ki označuje nize varovanj v zvezi z valutnim tveganjem, določene v skladu s točko (b) člena 277a(1) in členom 277a(2) za niz pobotov, in

Formula

=

pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije valutnega tveganja, izračunan v skladu z odstavkom 2.

2.   Institucije izračunajo pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije valutnega tveganja na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| єj | = | koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj ‚j‘, določen v skladu s členom 280; |
| --- | --- | --- |
| SFFX | = | nadzorniški faktor za kategorijo valutnega tveganja z vrednostjo 4 %; |
| | = | efektivni hipotetični znesek niza varovanj ‚j‘, ki se izračuna na naslednji način: |

єj

=

koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj ‚j‘, določen v skladu s členom 280;

SFFX

=

nadzorniški faktor za kategorijo valutnega tveganja z vrednostjo 4 %;

Formula

=

efektivni hipotetični znesek niza varovanj ‚j‘, ki se izračuna na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| l | = | indeks, ki označuje pozicijo tveganja. |
| --- | --- | --- |

l

=

indeks, ki označuje pozicijo tveganja.

Člen 280c

Pribitek za kategorijo kreditnega tveganja

1.   Institucije za namene odstavka 2 določijo zadevne kreditne referenčne subjekte niza pobotov v skladu z naslednjim:

| (a) | za vsakega izdajatelja referenčnega dolžniškega instrumenta, ki je osnovni instrument za posel z eno samo izpostavljenostjo, ki je dodeljen v kategorijo kreditnega tveganja, obstaja en kreditni referenčni subjekt; posli z eno samo izpostavljenostjo se dodelijo istemu kreditnemu referenčnemu subjektu samo, če osnovni referenčni dolžniški instrument teh poslov izda isti izdajatelj; |
| --- | --- |

(a)

za vsakega izdajatelja referenčnega dolžniškega instrumenta, ki je osnovni instrument za posel z eno samo izpostavljenostjo, ki je dodeljen v kategorijo kreditnega tveganja, obstaja en kreditni referenčni subjekt; posli z eno samo izpostavljenostjo se dodelijo istemu kreditnemu referenčnemu subjektu samo, če osnovni referenčni dolžniški instrument teh poslov izda isti izdajatelj;

| (b) | za vsako skupino referenčnih dolžniških instrumentov ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov z eno samo izpostavljenostjo, ki so osnovni instrumenti za posel z več izpostavljenostmi, dodeljen v kategorijo kreditnega tveganja, obstaja en kreditni referenčni subjekt; posli z več izpostavljenostmi se dodelijo istemu kreditnemu referenčnemu subjektu samo, če ima skupina osnovnih referenčnih dolžniških instrumentov ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov z eno samo izpostavljenostjo v teh poslih iste sestavine. |
| --- | --- |

(b)

za vsako skupino referenčnih dolžniških instrumentov ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov z eno samo izpostavljenostjo, ki so osnovni instrumenti za posel z več izpostavljenostmi, dodeljen v kategorijo kreditnega tveganja, obstaja en kreditni referenčni subjekt; posli z več izpostavljenostmi se dodelijo istemu kreditnemu referenčnemu subjektu samo, če ima skupina osnovnih referenčnih dolžniških instrumentov ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov z eno samo izpostavljenostjo v teh poslih iste sestavine.

2.   Institucije za namene člena 278 izračunajo pribitek za kategorijo kreditnega tveganja pri danem nizu pobotov na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| AddOnCredit | = | pribitek za kategorijo kreditnega tveganja; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indeks, ki označuje vse nize varovanj v zvezi s kreditnim tveganjem, določene v skladu s točko (c) členom 277a(1) in členom 277a(2) za niz pobotov, in |
| | = | pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije kreditnega tveganja, izračunan v skladu z odstavkom 3. |

AddOnCredit

=

pribitek za kategorijo kreditnega tveganja;

j

=

indeks, ki označuje vse nize varovanj v zvezi s kreditnim tveganjem, določene v skladu s točko (c) členom 277a(1) in členom 277a(2) za niz pobotov, in

Formula

=

pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije kreditnega tveganja, izračunan v skladu z odstavkom 3.

3.   Institucije izračunajo pribitek za kategorijo kreditnega tveganja niza varovanj ‚j‘ na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| | = | pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije kreditnega tveganja |
| --- | --- | --- |
| єj | = | koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj niza varovanj ‚j‘, določen v skladu s členom 280; |
| k | = | indeks, ki označuje kreditne referenčne subjekte niza pobotov, določene v skladu z odstavkom 1; |
| | = | korelacijski faktor kreditnega referenčnega subjekta ‚k‘; če je bil kreditni referenčni subjekt ‚k‘ določen v skladu s točko (a) odstavka 1, je

  . Če je bil kreditni referenčni subjekt ‚k‘ določen v skladu s točko (b) odstavka 1, je

  ; in |
| AddOn(Entityk) | = | pribitek za kreditni referenčni subjekt ‚k‘, določen v skladu z odstavkom 4, in |

Formula

=

pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije kreditnega tveganja

єj

=

koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj niza varovanj ‚j‘, določen v skladu s členom 280;

k

=

indeks, ki označuje kreditne referenčne subjekte niza pobotov, določene v skladu z odstavkom 1;

Formula

=

korelacijski faktor kreditnega referenčnega subjekta ‚k‘; če je bil kreditni referenčni subjekt ‚k‘ določen v skladu s točko (a) odstavka 1, je
  Formula
  . Če je bil kreditni referenčni subjekt ‚k‘ določen v skladu s točko (b) odstavka 1, je
  Formula
  ; in

AddOn(Entityk)

=

pribitek za kreditni referenčni subjekt ‚k‘, določen v skladu z odstavkom 4, in

4.   Institucije izračunajo pribitek za kreditni referenčni subjekt ‚k‘ na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| | = | efektivni hipotetični znesek kreditnega referenčnega subjekta ‚k‘, izračunan na naslednji način:



  pri čemer je:







  l | = | indeks, ki označuje pozicijo tveganja; in |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | = | nadzorniški faktor, ki se uporablja za kreditni referenčni subjekt ‚k‘, izračunan v skladu z odstavkom 5. |

Formula

=

efektivni hipotetični znesek kreditnega referenčnega subjekta ‚k‘, izračunan na naslednji način:

pri čemer je:

l

=

indeks, ki označuje pozicijo tveganja; in

Formula

=

nadzorniški faktor, ki se uporablja za kreditni referenčni subjekt ‚k‘, izračunan v skladu z odstavkom 5.

5.   Institucije izračunajo nadzorniški faktor, ki se uporablja za kreditni referenčni subjekt ‚k‘, na naslednji način:

| (a) | za kreditni referenčni subjekt ‚k‘, določen v skladu s točko (a) odstavka 1, se



  razporedi v enega od šestih nadzorniških faktorjev iz razpredelnice 3 tega odstavka na podlagi zunanje bonitetne ocene imenovane ECAI ustreznega posameznega izdajatelja; za posameznega izdajatelja, za katerega bonitetna ocena imenovane ECAI ni na voljo:





  (i) | institucija, ki uporablja pristop iz poglavja 3, razporedi notranjo bonitetno oceno posameznega izdajatelja v eno od zunanjih bonitetnih ocen; |
| --- | --- | --- |

(a)

Formula

(i)

institucija, ki uporablja pristop iz poglavja 3, razporedi notranjo bonitetno oceno posameznega izdajatelja v eno od zunanjih bonitetnih ocen;

| (ii) | institucija, ki uporablja pristop iz poglavja 2, dodeli temu kreditnemu referenčnemu subjektu



  v višini 0,54 %; če pa institucija za določanje uteži tveganja v zvezi z izpostavljenostmi kreditnemu tveganju nasprotne stranke za tega posameznega izdajatelja uporablja člen 128, se temu kreditnemu referenčnemu subjektu dodeli



  v višini 1,6 %; |
| --- | --- |

(ii)

Formula

Formula

| (b) | za kreditni referenčni subjekt ‚k‘, določen v skladu s točko (b) odstavka 1:






  (i) | če je pozicija tveganja ‚l‘, dodeljena kreditnemu referenčnemu subjektu ‚k‘, kreditni indeks, ki kotira na priznani borzi, se



  razporedi v enega od dveh nadzorniških faktorjev iz razpredelnice 4 tega odstavka na podlagi kreditne kakovosti večine njegovih posameznih sestavin; |
| --- | --- | --- |

(b)

za kreditni referenčni subjekt ‚k‘, določen v skladu s točko (b) odstavka 1:

(i)

Formula

| (ii) | če pozicija tveganja ‚l‘, dodeljena kreditnemu referenčnemu subjektu ‚k‘, ni pozicija iz točke (i) te točke, je



  tehtano povprečje nadzorniških faktorjev, razporejenih na vsako sestavino v skladu z metodo iz točke (a), če se uteži določijo z deležem hipotetičnega zneska sestavin v tej poziciji.
  Razpredelnica 3







  Stopnja kreditne kakovosti | Nadzorniški faktor za posle z eno samo izpostavljenostjo |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0,38 % |
| 2 | 0,42 % |
| 3 | 0,54 % |
| 4 | 1,06 % |
| 5 | 1,6 % |
| 6 | 6,0 % |

(ii)

Formula

Razpredelnica 3

Stopnja kreditne kakovosti

Nadzorniški faktor za posle z eno samo izpostavljenostjo

1

0,38 %

2

0,42 %

3

0,54 %

4

1,06 %

5

1,6 %

6

6,0 %

Razpredelnica 4

| Prevladujoča kreditna kakovost | Nadzorniški faktor za indekse, ki kotirajo na borzi |
| --- | --- |
| Naložbeni razred | 0,38 % |
| Zunaj naložbenega razreda | 1,06 % |

Prevladujoča kreditna kakovost

Nadzorniški faktor za indekse, ki kotirajo na borzi

Naložbeni razred

0,38 %

Zunaj naložbenega razreda

1,06 %

Člen 280d

Pribitek za kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov

1.   Institucije za namene odstavka 2 določijo zadevne lastniške referenčne subjekte niza pobotov v skladu z naslednjim:

| (a) | za vsakega izdajatelja referenčnega lastniškega instrumenta, ki je osnovni instrument za posel z eno samo izpostavljenostjo, ki je dodeljen v kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov, obstaja en lastniški referenčni subjekt; posli z eno samo izpostavljenostjo se dodelijo istemu lastniškemu referenčnemu subjektu samo, če osnovni referenčni lastniški instrument teh poslov izda isti izdajatelj; |
| --- | --- |

(a)

za vsakega izdajatelja referenčnega lastniškega instrumenta, ki je osnovni instrument za posel z eno samo izpostavljenostjo, ki je dodeljen v kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov, obstaja en lastniški referenčni subjekt; posli z eno samo izpostavljenostjo se dodelijo istemu lastniškemu referenčnemu subjektu samo, če osnovni referenčni lastniški instrument teh poslov izda isti izdajatelj;

| (b) | za vsako skupino referenčnih lastniških instrumentov ali lastniških izvedenih finančnih instrumentov z eno samo izpostavljenostjo, ki so osnovni instrumenti za posel z več izpostavljenostmi, dodeljen v kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov, obstaja en lastniški referenčni subjekt; posli z več izpostavljenostmi se dodelijo istemu lastniškemu referenčnemu subjektu samo, če ima skupina osnovnih referenčnih lastniških instrumentov oziroma lastniških izvedenih finančnih instrumentov z eno samo izpostavljenostjo v teh poslih iste sestavine. |
| --- | --- |

(b)

za vsako skupino referenčnih lastniških instrumentov ali lastniških izvedenih finančnih instrumentov z eno samo izpostavljenostjo, ki so osnovni instrumenti za posel z več izpostavljenostmi, dodeljen v kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov, obstaja en lastniški referenčni subjekt; posli z več izpostavljenostmi se dodelijo istemu lastniškemu referenčnemu subjektu samo, če ima skupina osnovnih referenčnih lastniških instrumentov oziroma lastniških izvedenih finančnih instrumentov z eno samo izpostavljenostjo v teh poslih iste sestavine.

2.   Institucije za namene člena 278 izračunajo pribitek za kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov pri danem nizu pobotov na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| AddOnEquity | = | pribitek za kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indeks, ki označuje vse nize varovanj v zvezi s tveganjem lastniških finančnih instrumentov, določene v skladu s točko (d) člena 277a(1) in členom 277a(2) za niz pobotov, in |
| | = | pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije tveganja lastniških finančnih instrumentov, izračunan v skladu z odstavkom 3. |

AddOnEquity

=

pribitek za kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov;

j

=

indeks, ki označuje vse nize varovanj v zvezi s tveganjem lastniških finančnih instrumentov, določene v skladu s točko (d) člena 277a(1) in členom 277a(2) za niz pobotov, in

Formula

=

pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije tveganja lastniških finančnih instrumentov, izračunan v skladu z odstavkom 3.

3.   Institucije izračunajo pribitek za kategorijo tveganja lastniških finančnih instrumentov niza varovanj ‚j‘ na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| | = | pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije tveganja lastniških finančnih instrumentov; |
| --- | --- | --- |
| єj | = | koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj ‚j‘, določen v skladu s členom 280; |
| k | = | indeks, ki označuje lastniške referenčne subjekte pri nizu pobotov, določene v skladu z odstavkom 1; |
| | = | korelacijski faktor lastniškega referenčnega subjekta ‚k‘; če je bil lastniški referenčni subjekt ‚k‘ določen v skladu z odstavkom 1(a), je

  ; če je bil lastniški referenčni subjekt ‚k‘ določen v skladu z odstavkom 1(b), je

  ; in |
| AddOn(Entityk) | = | pribitek za lastniški referenčni subjekt ‚k‘, določen v skladu z odstavkom 4. |

Formula

=

pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije tveganja lastniških finančnih instrumentov;

єj

=

koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj ‚j‘, določen v skladu s členom 280;

k

=

indeks, ki označuje lastniške referenčne subjekte pri nizu pobotov, določene v skladu z odstavkom 1;

Formula

=

korelacijski faktor lastniškega referenčnega subjekta ‚k‘; če je bil lastniški referenčni subjekt ‚k‘ določen v skladu z odstavkom 1(a), je
  Formula
  ; če je bil lastniški referenčni subjekt ‚k‘ določen v skladu z odstavkom 1(b), je
  Formula
  ; in

AddOn(Entityk)

=

pribitek za lastniški referenčni subjekt ‚k‘, določen v skladu z odstavkom 4.

4.   Institucije izračunajo pribitek za lastniški referenčni subjekt ‚k‘ na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| AddOn(Entityk) | = | pribitek za lastniški referenčni subjekt ‚k‘; |
| --- | --- | --- |
| | = | nadzorniški faktor, ki se uporablja za lastniški referenčni subjekt ‚k‘. Če je bil lastniški referenčni subjekt ‚k‘ določen v skladu s točko (a) odstavka 1, je

  ; če je bil lastniški referenčni subjekt ‚k‘ določen v skladu s točko (b) odstavka 1, je

  ; in |
| | = | efektivni hipotetični znesek lastniškega referenčnega subjekta ‚k‘, ki se izračuna na naslednji način:



  pri čemer je:







  l | = | indeks, ki označuje pozicijo tveganja. |

AddOn(Entityk)

=

pribitek za lastniški referenčni subjekt ‚k‘;

Formula

=

nadzorniški faktor, ki se uporablja za lastniški referenčni subjekt ‚k‘. Če je bil lastniški referenčni subjekt ‚k‘ določen v skladu s točko (a) odstavka 1, je
  Formula
  ; če je bil lastniški referenčni subjekt ‚k‘ določen v skladu s točko (b) odstavka 1, je
  Formula
  ; in

Formula

=

efektivni hipotetični znesek lastniškega referenčnega subjekta ‚k‘, ki se izračuna na naslednji način:

pri čemer je:

l

=

indeks, ki označuje pozicijo tveganja.

Člen 280e

Pribitek za kategorijo blagovnega tveganja

1.   Institucije za namene člena 278 izračunajo pribitek za kategorijo blagovnega tveganja pri danem nizu pobotov na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| AddOnCom | = | pribitek za kategorijo blagovnega tveganja; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indeks, ki označuje nize varovanj v zvezi z blagovnim tveganjem, določene v skladu s točko (e) člena 277a(1) in členom 277a(2) za niz pobotov, in |
| | = | pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije blagovnega tveganja, izračunan v skladu z odstavkom 4. |

AddOnCom

=

pribitek za kategorijo blagovnega tveganja;

j

=

indeks, ki označuje nize varovanj v zvezi z blagovnim tveganjem, določene v skladu s točko (e) člena 277a(1) in členom 277a(2) za niz pobotov, in

Formula

=

pribitek za niz varovanj ‚j‘ kategorije blagovnega tveganja, izračunan v skladu z odstavkom 4.

2.   Institucije za namene izračuna pribitka za niz varovanj v zvezi z blagovnim tveganjem za dani niz pobotov v skladu z odstavkom 4 določijo ustrezne vrste blagovne reference vsakega niza varovanj. Posli z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago se dodelijo isti vrsti blagovne reference samo, če je osnovni instrument v teh poslih iste narave, ne glede na lokacijo izročitve in kakovost blaga.

3.   Pristojni organi lahko z odstopanjem od odstavka 2 od institucije, ki je znatno izpostavljena osnovnemu tveganju v zvezi s tem, da imajo različne pozicije isto naravo, kot je navedeno v odstavku 2, zahtevajo, naj pri določitvi vrst blagovne reference za zadevne pozicije uporabi več značilnosti, ne le narave blaga kot osnovnega instrumenta. V takšnih okoliščinah se posli z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago dodelijo isti vrsti blagovne reference samo, če imajo enake značilnosti.

4.   Institucije izračunajo pribitek za kategorijo blagovnega tveganja niza varovanj ‚j‘ na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| | = | pribitek kategorije blagovnega tveganja za niz varovanj ‚j‘; |
| --- | --- | --- |
| єj | = | koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj niza varovanj ‚j‘, določen v skladu s členom 280; |
| ρCom | = | korelacijski faktor za kategorijo blagovnega tveganja z vrednostjo 40 %; |
| k | = | indeks, ki označuje vrste blagovne reference pri nizu pobotov, določene v skladu z odstavkom 2 in |
| | = | pribitek za vrsto blagovne reference ‚k‘, izračunan v skladu z odstavkom 5. |

Formula

=

pribitek kategorije blagovnega tveganja za niz varovanj ‚j‘;

єj

=

koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj niza varovanj ‚j‘, določen v skladu s členom 280;

ρCom

=

korelacijski faktor za kategorijo blagovnega tveganja z vrednostjo 40 %;

k

=

indeks, ki označuje vrste blagovne reference pri nizu pobotov, določene v skladu z odstavkom 2 in

Formula

=

pribitek za vrsto blagovne reference ‚k‘, izračunan v skladu z odstavkom 5.

5.   Institucije izračunajo pribitek za vrsto blagovne reference ‚k‘ na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| | = | pribitek za vrsto blagovne reference ‚k‘; |
| --- | --- | --- |
| | = | nadzorniški faktor, ki se uporablja za vrsto blagovne reference ‚k‘. Če vrsta blagovne reference ‚k‘ ustreza poslom, dodeljenim v niz varovanj iz točke (e)(i) člena 277a(1), je

  – razen pri poslih, povezanih z električno energijo – enak 18 %; pri poslih, povezanih z električno energijo, je

  enak 40 %; in |
| | = | efektivni hipotetični znesek vrste blagovne reference ‚k‘, ki se izračuna na naslednji način:



  pri čemer je:







  l | = | indeks, ki označuje pozicijo tveganja. |

Formula

=

pribitek za vrsto blagovne reference ‚k‘;

Formula

=

nadzorniški faktor, ki se uporablja za vrsto blagovne reference ‚k‘. Če vrsta blagovne reference ‚k‘ ustreza poslom, dodeljenim v niz varovanj iz točke (e)(i) člena 277a(1), je
  Formula
  – razen pri poslih, povezanih z električno energijo – enak 18 %; pri poslih, povezanih z električno energijo, je
  Formula
  enak 40 %; in

Formula

=

efektivni hipotetični znesek vrste blagovne reference ‚k‘, ki se izračuna na naslednji način:

pri čemer je:

l

=

indeks, ki označuje pozicijo tveganja.

Člen 280f

Pribitek za kategorijo drugih tveganj

1.   Institucije za namene člena 278 izračunajo pribitek za kategorijo drugih tveganj pri danem nizu pobotov na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| AddOnOther | = | pribitek za kategorijo drugih tveganj; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indeks, ki označuje nize varovanj v zvezi z drugimi tveganji, določene v skladu s točko (f) člena 277a(1) in členom 277a(2) za niz pobotov, in |
| | = | pribitek za kategorijo drugih tveganj niza varovanj ‚j‘, izračunan v skladu z odstavkom 2. |

AddOnOther

=

pribitek za kategorijo drugih tveganj;

j

=

indeks, ki označuje nize varovanj v zvezi z drugimi tveganji, določene v skladu s točko (f) člena 277a(1) in členom 277a(2) za niz pobotov, in

Formula

=

pribitek za kategorijo drugih tveganj niza varovanj ‚j‘, izračunan v skladu z odstavkom 2.

2.   Institucije izračunajo pribitek za kategorijo drugih tveganj niza varovanj ‚j‘ na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| | = | pribitek za kategorijo drugih tveganj niza varovanj ‚j‘; |
| --- | --- | --- |
| єj | = | koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj ‚j‘, določen v skladu s členom 280; |
| SFOther | = | nadzorniški faktor za kategorijo drugih tveganj z vrednostjo 8 %; |
| | = | efektivni hipotetični znesek niza varovanj ‚j‘, ki se izračuna na naslednji način:



  pri čemer je:







  l | = | indeks, ki označuje pozicijo tveganja. |

Formula

=

pribitek za kategorijo drugih tveganj niza varovanj ‚j‘;

єj

=

koeficient nadzorniškega faktorja za niz varovanj ‚j‘, določen v skladu s členom 280;

SFOther

=

nadzorniški faktor za kategorijo drugih tveganj z vrednostjo 8 %;

Formula

=

efektivni hipotetični znesek niza varovanj ‚j‘, ki se izračuna na naslednji način:

pri čemer je:

l

=

indeks, ki označuje pozicijo tveganja.

Oddelek 4

Poenostavljeni standardizirani pristop za kreditno tveganje nasprotne stranke

Člen 281

Izračun vrednosti izpostavljenosti

1.   Institucije izračunajo eno samo vrednost izpostavljenosti na ravni niza pobotov v skladu z oddelkom 3 ob upoštevanju odstavka 2 tega člena.

2.   Vrednost izpostavljenosti niza pobotov se izračuna v skladu z naslednjimi zahtevami:

| (a) | institucije ne uporabijo obravnave iz člena 274(6); |
| --- | --- |

(a)

institucije ne uporabijo obravnave iz člena 274(6);

| (b) | z odstopanjem od člena 275(1) za nize pobotov, ki niso navedeni v členu 275(2), institucije izračunajo nadomestitvene stroške v skladu z naslednjo formulo:
  RC = max{CMV, 0}
  pri čemer je:







  RC | = | nadomestitveni stroški; in |
| --- | --- | --- | --- |
| CMV | = | tekoča tržna vrednost. |

(b)

z odstopanjem od člena 275(1) za nize pobotov, ki niso navedeni v členu 275(2), institucije izračunajo nadomestitvene stroške v skladu z naslednjo formulo:

RC = max{CMV, 0}

pri čemer je:

RC

=

nadomestitveni stroški; in

CMV

=

tekoča tržna vrednost.

| (c) | z odstopanjem od člena 275(2) te uredbe za nize pobotov poslov, s katerimi se trguje na priznani borzi, za katere centralni kliring opravi CNS, ki ima dovoljenje v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 648/2012 ali je priznana v skladu s členom 25 navedene uredbe, ali ki vključujejo dvostransko izmenjavo zavarovanja s premoženjem z nasprotno stranko v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, institucije izračunajo nadomestitvene stroške v skladu z naslednjo formulo:
  RC = TH + MTA
  pri čemer je:







  RC | = | nadomestitveni stroški; |
| --- | --- | --- | --- |
| TH | = | prag kritja, ki se v skladu z dogovorom o vzdrževanju kritja uporablja za niz pobotov, pod katerim institucija ne more pozvati nasprotne stranke k predložitvi zavarovanja s premoženjem; in |
| MTA | = | najnižji znesek prenosa, ki se v skladu z dogovorom o vzdrževanju kritja uporablja za niz pobotov; |

(c)

z odstopanjem od člena 275(2) te uredbe za nize pobotov poslov, s katerimi se trguje na priznani borzi, za katere centralni kliring opravi CNS, ki ima dovoljenje v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 648/2012 ali je priznana v skladu s členom 25 navedene uredbe, ali ki vključujejo dvostransko izmenjavo zavarovanja s premoženjem z nasprotno stranko v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, institucije izračunajo nadomestitvene stroške v skladu z naslednjo formulo:

RC = TH + MTA

pri čemer je:

RC

=

nadomestitveni stroški;

TH

=

prag kritja, ki se v skladu z dogovorom o vzdrževanju kritja uporablja za niz pobotov, pod katerim institucija ne more pozvati nasprotne stranke k predložitvi zavarovanja s premoženjem; in

MTA

=

najnižji znesek prenosa, ki se v skladu z dogovorom o vzdrževanju kritja uporablja za niz pobotov;

| (d) | z odstopanjem od člena 275(3) za več nizov pobotov, za katere se uporablja dogovor o vzdrževanju kritja, institucije izračunajo nadomestitvene stroške kot vsoto nadomestitvenih stroškov vsakega posameznega niza pobotov, izračunanega v skladu z odstavkom 1, kot da se zanje ne bi vzdrževalo kritje; |
| --- | --- |

(d)

z odstopanjem od člena 275(3) za več nizov pobotov, za katere se uporablja dogovor o vzdrževanju kritja, institucije izračunajo nadomestitvene stroške kot vsoto nadomestitvenih stroškov vsakega posameznega niza pobotov, izračunanega v skladu z odstavkom 1, kot da se zanje ne bi vzdrževalo kritje;

| (e) | vsi nizi varovanj se določijo v skladu s členom 277a(1); |
| --- | --- |

(e)

vsi nizi varovanj se določijo v skladu s členom 277a(1);

| (f) | institucije nastavijo na vrednost 1 multiplikator v formuli, ki se uporablja za izračun potencialne prihodnje izpostavljenosti iz člena 278(1) na naslednji način:





  pri čemer je:







  PFE | = | potencialna prihodnja izpostavljenost; in |
| --- | --- | --- | --- |
| AddOn(a) | = | pribitek za kategorijo tveganja ‚a‘; |

(f)

institucije nastavijo na vrednost 1 multiplikator v formuli, ki se uporablja za izračun potencialne prihodnje izpostavljenosti iz člena 278(1) na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

PFE

=

potencialna prihodnja izpostavljenost; in

AddOn(a)

=

pribitek za kategorijo tveganja ‚a‘;

| (g) | institucije z odstopanjem od člena 279a(1) za vse posle nadzorniško delto izračunajo, kot sledi:







  δ = | | + 1,če je posel dolga pozicija v primarnem povzročitelju tveganja |
| --- | --- | --- | --- |
| – 1,če je posel kratka pozicija v primernem povzročitelju tveganja |

(g)

institucije z odstopanjem od člena 279a(1) za vse posle nadzorniško delto izračunajo, kot sledi:

δ =

- 1,če je posel dolga pozicija v primarnem povzročitelju tveganja

– 1,če je posel kratka pozicija v primernem povzročitelju tveganja

pri čemer je:

| δ | = | nadzorniška delta; |
| --- | --- | --- |

δ

=

nadzorniška delta;

| (h) | formula iz točke (a) člena 279b(1), ki se uporabi za izračun nadzorniškega faktorja trajanja, je naslednja:
  nadzorniški faktor trajanja = E – S
  pri čemer je:







  E | = | obdobje med datumom konca posla in datumom poročanja in |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | obdobje med datumom začetka posla in datumom poročanja; |

(h)

formula iz točke (a) člena 279b(1), ki se uporabi za izračun nadzorniškega faktorja trajanja, je naslednja:

nadzorniški faktor trajanja = E – S

pri čemer je:

E

=

obdobje med datumom konca posla in datumom poročanja in

S

=

obdobje med datumom začetka posla in datumom poročanja;

| (i) | faktor zapadlosti iz člena 279c(1) se izračuna na naslednji način:






  (i) | za posle, vključene v nize pobotov iz člena 275(1), je faktor zapadlosti enak 1; |
| --- | --- | --- |

(i)

faktor zapadlosti iz člena 279c(1) se izračuna na naslednji način:

(i)

za posle, vključene v nize pobotov iz člena 275(1), je faktor zapadlosti enak 1;

| (ii) | za posle, vključene v nize pobotov iz člena 275(2) in (3), je faktor zapadlosti enak 0,42; |
| --- | --- |

(ii)

za posle, vključene v nize pobotov iz člena 275(2) in (3), je faktor zapadlosti enak 0,42;

| (j) | formula iz člena 280a(3), ki se uporabi za izračun efektivnega hipotetičnega zneska niza varovanj ‚j‘,, je naslednja:





  pri čemer je: | = | efektivni hipotetični znesek niza varovanj ‚j‘ in |
| --- | --- | --- | --- |
| Djk | = | efektivni hipotetični znesek skupine k niza varovanj ‚j‘; |

(j)

formula iz člena 280a(3), ki se uporabi za izračun efektivnega hipotetičnega zneska niza varovanj ‚j‘,, je naslednja:

Formula

pri čemer je:

Formula

=

efektivni hipotetični znesek niza varovanj ‚j‘ in

Djk

=

efektivni hipotetični znesek skupine k niza varovanj ‚j‘;

| (k) | formula iz člena 280c(3), ki se uporabi za izračun pribitka kategorije kreditnega tveganja za niz varovanj ‚j‘, je naslednja:





  pri čemer je: | = | pribitek kategorije kreditnega tveganja za niz varovanj ‚j‘ in |
| --- | --- | --- | --- |
| AddOn(Entityk) | = | pribitek za kreditni referenčni subjekt ‚k‘; |

(k)

formula iz člena 280c(3), ki se uporabi za izračun pribitka kategorije kreditnega tveganja za niz varovanj ‚j‘, je naslednja:

Formula

pri čemer je:

Formula

=

pribitek kategorije kreditnega tveganja za niz varovanj ‚j‘ in

AddOn(Entityk)

=

pribitek za kreditni referenčni subjekt ‚k‘;

| (l) | formula iz člena 280d(3), ki se uporabi za izračun pribitka kategorije tveganja lastniških finančnih instrumentov za niz varovanj ‚j‘, je naslednja:





  pri čemer je: | = | pribitek kategorije tveganja lastniških finančnih instrumentov za niz varovanj ‚j‘; in |
| --- | --- | --- | --- |
| AddOn(Entityk) | = | pribitek za kreditni referenčni subjekt ‚k‘; |

(l)

formula iz člena 280d(3), ki se uporabi za izračun pribitka kategorije tveganja lastniških finančnih instrumentov za niz varovanj ‚j‘, je naslednja:

Formula

pri čemer je:

Formula

=

pribitek kategorije tveganja lastniških finančnih instrumentov za niz varovanj ‚j‘; in

AddOn(Entityk)

=

pribitek za kreditni referenčni subjekt ‚k‘;

| (m) | formula iz člena 280e(4), ki se uporabi za izračun pribitka kategorije blagovnega tveganja za niz varovanj ‚j‘, je naslednja:





  pri čemer je: | = | pribitek kategorije blagovnega tveganja za niz varovanj ‚j‘; in |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | pribitek za vrsto blagovne reference ‚k‘. |

(m)

formula iz člena 280e(4), ki se uporabi za izračun pribitka kategorije blagovnega tveganja za niz varovanj ‚j‘, je naslednja:

Formula

pri čemer je:

Formula

=

pribitek kategorije blagovnega tveganja za niz varovanj ‚j‘; in

Formula

=

pribitek za vrsto blagovne reference ‚k‘.

Oddelek 5

Metoda originalne izpostavljenosti

Člen 282

Izračun vrednosti izpostavljenosti

1.   Institucije lahko izračunajo eno samo vrednost izpostavljenosti za vse posle iz pogodbe o pobotu, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 274(1). V nasprotnem primeru izračunajo vrednost izpostavljenosti ločeno za vsak posel, ki se obravnava kot samostojni niz pobotov.

2.   Vrednost izpostavljenosti niza pobotov ali posla je zmnožek faktorja 1,4 in vsote trenutnih nadomestitvenih stroškov ter potencialne prihodnje izpostavljenosti.

3.   Trenutni nadomestitveni stroški iz odstavka 2 se izračunajo na naslednji način:

| (a) | za nize pobotov poslov, s katerimi se trguje na priznani borzi, za katere centralni kliring opravi CNS, ki ima dovoljenje v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 648/2012 ali je priznana v skladu s členom 25 navedene uredbe, ali ki vključujejo dvostransko izmenjavo zavarovanja s premoženjem z nasprotno stranko v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, institucije uporabijo naslednjo formulo:
  RC = TH + MTA
  pri čemer je:







  RC | = | nadomestitveni stroški; |
| --- | --- | --- | --- |
| TH | = | prag kritja, ki se v skladu z dogovorom o vzdrževanju kritja uporablja za niz pobotov, pod katerim institucija ne more pozvati nasprotne stranke k predložitvi zavarovanja s premoženjem in |
| MTA | = | najnižji znesek prenosa, ki se v skladu z dogovorom o vzdrževanju kritja uporablja za niz pobotov; |

(a)

za nize pobotov poslov, s katerimi se trguje na priznani borzi, za katere centralni kliring opravi CNS, ki ima dovoljenje v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 648/2012 ali je priznana v skladu s členom 25 navedene uredbe, ali ki vključujejo dvostransko izmenjavo zavarovanja s premoženjem z nasprotno stranko v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, institucije uporabijo naslednjo formulo:

RC = TH + MTA

pri čemer je:

RC

=

nadomestitveni stroški;

TH

=

prag kritja, ki se v skladu z dogovorom o vzdrževanju kritja uporablja za niz pobotov, pod katerim institucija ne more pozvati nasprotne stranke k predložitvi zavarovanja s premoženjem in

MTA

=

najnižji znesek prenosa, ki se v skladu z dogovorom o vzdrževanju kritja uporablja za niz pobotov;

| (b) | institucije za vse druge nize pobotov uporabijo naslednjo formulo:
  RC = max{CMV, 0}
  pri čemer je:







  RC | = | nadomestitveni stroški; |
| --- | --- | --- | --- |
| CMV | = | tekoča tržna vrednost. |

(b)

institucije za vse druge nize pobotov uporabijo naslednjo formulo:

RC = max{CMV, 0}

pri čemer je:

RC

=

nadomestitveni stroški;

CMV

=

tekoča tržna vrednost.

Institucije za potrebe izračuna trenutnih nadomestitvenih stroškov vsaj mesečno posodobijo tekoče tržne vrednosti.

4.   Institucije izračunajo potencialno prihodnjo izpostavljenost iz odstavka 2 na naslednji način:

| (a) | potencialna prihodnja izpostavljenost niza pobotov je vsota potencialnih prihodnjih izpostavljenosti vseh poslov, vključenih v niz pobotov, izračunanih v skladu s točko (b); |
| --- | --- |

(a)

potencialna prihodnja izpostavljenost niza pobotov je vsota potencialnih prihodnjih izpostavljenosti vseh poslov, vključenih v niz pobotov, izračunanih v skladu s točko (b);

| (b) | potencialna prihodnja izpostavljenost posameznega posla je njegov hipotetični znesek, pomnožen z:






  (i) | zmnožkom 0,5 % in preostale zapadlosti posla, izražene v letih, za pogodbe o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih; |
| --- | --- | --- |

(b)

potencialna prihodnja izpostavljenost posameznega posla je njegov hipotetični znesek, pomnožen z:

(i)

zmnožkom 0,5 % in preostale zapadlosti posla, izražene v letih, za pogodbe o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih;

| (ii) | zmnožkom 6 % in preostale zapadlosti posla, izražene v letih, za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih; |
| --- | --- |

(ii)

zmnožkom 6 % in preostale zapadlosti posla, izražene v letih, za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih;

| (iii) | 4 % za valutne izvedene finančne instrumente; |
| --- | --- |

(iii)

4 % za valutne izvedene finančne instrumente;

| (iv) | 18 % za izvedene finančne instrumente na zlato in blago, razen izvedenih finančnih instrumentov na električno energijo; |
| --- | --- |

(iv)

18 % za izvedene finančne instrumente na zlato in blago, razen izvedenih finančnih instrumentov na električno energijo;

| (v) | 40 % za izvedene finančne instrumente na električno energijo; |
| --- | --- |

(v)

40 % za izvedene finančne instrumente na električno energijo;

| (vi) | 32 % za lastniške izvedene finančne instrumente; |
| --- | --- |

(vi)

32 % za lastniške izvedene finančne instrumente;

| (c) | hipotetični znesek iz točke (b) tega odstavka se določi v skladu s členom 279b(2) in (3) za vse izvedene finančne instrumente, navedene v navedeni točki; poleg tega se hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov iz točke b(iii) do (b)(vi) tega odstavka določi v skladu s točkama (b) in (c) člena 279b(1); |
| --- | --- |

(c)

hipotetični znesek iz točke (b) tega odstavka se določi v skladu s členom 279b(2) in (3) za vse izvedene finančne instrumente, navedene v navedeni točki; poleg tega se hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov iz točke b(iii) do (b)(vi) tega odstavka določi v skladu s točkama (b) in (c) člena 279b(1);

| (d) | potencialna prihodnja izpostavljenost nizov pobotov iz točke (a) odstavka 3 se pomnoži z 0,42. |
| --- | --- |

(d)

potencialna prihodnja izpostavljenost nizov pobotov iz točke (a) odstavka 3 se pomnoži z 0,42.

Institucija lahko za izračun potencialne izpostavljenosti obrestnih izvedenih finančnih instrumentov in kreditnih izvedenih finančnih instrumentov v skladu s točko (b)(i) in (ii) izbere originalno zapadlost pogodb namesto njihove preostale zapadlosti.“;

| (75) | v členu 283 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Za vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC in za vse posle z dolgim rokom poravnave, za katere institucija ni prejela dovoljenja za uporabo IMM na podlagi odstavka 1, institucija uporablja metode iz oddelka 3. Na ravni skupine se lahko trajno uporablja kombinacija teh metod.“; |
| --- | --- |

(75)

v členu 283 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Za vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC in za vse posle z dolgim rokom poravnave, za katere institucija ni prejela dovoljenja za uporabo IMM na podlagi odstavka 1, institucija uporablja metode iz oddelka 3. Na ravni skupine se lahko trajno uporablja kombinacija teh metod.“;

| (76) | člen 298 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 298
  Učinki priznanja pobota kot dejavnika, ki zmanjšuje tveganje
  Pobot se za namene oddelkov 3 do 6 pripoznava tako, kot je navedeno v teh oddelkih.“; |
| --- | --- |

(76)

člen 298 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 298

Učinki priznanja pobota kot dejavnika, ki zmanjšuje tveganje

Pobot se za namene oddelkov 3 do 6 pripoznava tako, kot je navedeno v teh oddelkih.“;

| (77) | v členu 299(2) se črta točka (a); |
| --- | --- |

(77)

v členu 299(2) se črta točka (a);

| (78) | člen 300 se spremeni:






  (a) | uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

  „Za namene tega oddelka in dela 7 se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:“; |
| --- | --- | --- |

(78)

člen 300 se spremeni:

(a)

uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„Za namene tega oddelka in dela 7 se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:“;

| (b) | dodajo se naslednje točke:






  „(5) | ‚denarni posel‘ pomeni posel z denarnimi sredstvi, dolžniškimi instrumenti ali lastniškimi instrumenti, promptni valutni posel ali promptni blagovni posel; vendar repo posli, posli posoje vrednostnih papirjev ali blaga in posli izposoje vrednostnih papirjev ali blaga niso denarni posli; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodajo se naslednje točke:

„(5)

‚denarni posel‘ pomeni posel z denarnimi sredstvi, dolžniškimi instrumenti ali lastniškimi instrumenti, promptni valutni posel ali promptni blagovni posel; vendar repo posli, posli posoje vrednostnih papirjev ali blaga in posli izposoje vrednostnih papirjev ali blaga niso denarni posli;

| (6) | ‚posredna ureditev kliringa‘ pomeni ureditev, ki izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 4(3) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(6)

‚posredna ureditev kliringa‘ pomeni ureditev, ki izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 4(3) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (7) | ‚stranka višjega nivoja‘ pomeni subjekt, ki opravlja storitve kliringa za stranko nižjega nivoja; |
| --- | --- |

(7)

‚stranka višjega nivoja‘ pomeni subjekt, ki opravlja storitve kliringa za stranko nižjega nivoja;

| (8) | ‚stranka nižjega nivoja‘ pomeni subjekt, ki dostopa do storitev CNS prek stranke višjega nivoja; |
| --- | --- |

(8)

‚stranka nižjega nivoja‘ pomeni subjekt, ki dostopa do storitev CNS prek stranke višjega nivoja;

| (9) | ‚večnivojska struktura strank‘ pomeni posredno ureditev kliringa, na podlagi katere za institucijo storitve kliringa opravlja subjekt, ki ni klirinški član, vendar je sam stranka klirinškega člana ali stranke višjega nivoja; |
| --- | --- |

(9)

‚večnivojska struktura strank‘ pomeni posredno ureditev kliringa, na podlagi katere za institucijo storitve kliringa opravlja subjekt, ki ni klirinški član, vendar je sam stranka klirinškega člana ali stranke višjega nivoja;

| (10) | ‚nefinancirani prispevek v jamstveni sklad‘ pomeni prispevek, za katerega se je institucija, ki je v vlogi klirinškega člana, pogodbeno zavezala, da ga bo zagotovila CNS, potem ko bo CNS izčrpala svoj jamstveni sklad za kritje izgub zaradi neplačila enega ali več svojih klirinških članov; |
| --- | --- |

(10)

‚nefinancirani prispevek v jamstveni sklad‘ pomeni prispevek, za katerega se je institucija, ki je v vlogi klirinškega člana, pogodbeno zavezala, da ga bo zagotovila CNS, potem ko bo CNS izčrpala svoj jamstveni sklad za kritje izgub zaradi neplačila enega ali več svojih klirinških članov;

| (11) | ‚posel posoje ali izposoje z v celoti zajamčeno vlogo‘ pomeni posel denarnega trga, v celoti zavarovan s premoženjem, pri katerem nasprotni stranki zamenjata vlogi, med njima pa posreduje CNS za zagotovitev, da nasprotni stranki izpolnjujeta svoje plačilne obveznosti.“; |
| --- | --- |

(11)

‚posel posoje ali izposoje z v celoti zajamčeno vlogo‘ pomeni posel denarnega trga, v celoti zavarovan s premoženjem, pri katerem nasprotni stranki zamenjata vlogi, med njima pa posreduje CNS za zagotovitev, da nasprotni stranki izpolnjujeta svoje plačilne obveznosti.“;

| (79) | člen 301 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 301
  Področje uporabe

  1.   Ta oddelek se uporablja za naslednje pogodbe in posle, če so neporavnani pri CNS:






  (a) | pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, navedene v Prilogi II, in kreditne izvedene finančne instrumente; |
| --- | --- | --- |

(79)

člen 301 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 301

Področje uporabe

1.   Ta oddelek se uporablja za naslednje pogodbe in posle, če so neporavnani pri CNS:

(a)

pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, navedene v Prilogi II, in kreditne izvedene finančne instrumente;

| (b) | posle financiranja z vrednostnimi papirji in posle posoje ali izposoje z v celoti zajamčeno vlogo ter |
| --- | --- |

(b)

posle financiranja z vrednostnimi papirji in posle posoje ali izposoje z v celoti zajamčeno vlogo ter

| (c) | posle z dolgim rokom poravnave. |
| --- | --- |

(c)

posle z dolgim rokom poravnave.

Ta oddelek se ne uporablja za izpostavljenosti, ki izhajajo iz poravnave denarnih poslov. Institucije uporabljajo obravnavo iz naslova V za trgovalne izpostavljenosti, ki izhajajo iz teh poslov, in utež tveganja 0 % za prispevke v jamstveni sklad, ki zajemajo samo te posle. Institucije uporabljajo obravnavo iz člena 307 za prispevke v jamstveni sklad, ki poleg denarnih poslov zajemajo katero koli pogodbo iz prvega pododstavka tega odstavka.

2.   Za namene tega oddelka veljajo naslednje zahteve:

| (a) | začetno kritje ne vključuje prispevkov v CNS za ureditve skupnega kritja izgub; |
| --- | --- |

(a)

začetno kritje ne vključuje prispevkov v CNS za ureditve skupnega kritja izgub;

| (b) | začetno kritje vključuje zavarovanje s premoženjem, ki ga položi institucija v vlogi klirinškega člana ali stranka in presega najnižji znesek, ki ga zahteva CNS oziroma institucija v vlogi klirinškega člana, če lahko CNS ali institucija v vlogi klirinškega člana v primernih okoliščinah prepreči instituciji v vlogi klirinškega člana oziroma stranki, da dvigne tak presežni znesek zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(b)

začetno kritje vključuje zavarovanje s premoženjem, ki ga položi institucija v vlogi klirinškega člana ali stranka in presega najnižji znesek, ki ga zahteva CNS oziroma institucija v vlogi klirinškega člana, če lahko CNS ali institucija v vlogi klirinškega člana v primernih okoliščinah prepreči instituciji v vlogi klirinškega člana oziroma stranki, da dvigne tak presežni znesek zavarovanja s premoženjem;

| (c) | če CNS uporablja začetno kritje za potrebe skupnega kritja izgub med svojimi klirinškimi člani, institucije, ki nastopajo v vlogi klirinškega člana, to začetno kritje obravnavajo kot prispevek v jamstveni sklad.“; |
| --- | --- |

(c)

če CNS uporablja začetno kritje za potrebe skupnega kritja izgub med svojimi klirinškimi člani, institucije, ki nastopajo v vlogi klirinškega člana, to začetno kritje obravnavajo kot prispevek v jamstveni sklad.“;

| (80) | v členu 302 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Institucije z ustrezno analizo scenarijev in stresnim testiranjem ocenijo, ali je raven kapitala glede na izpostavljenosti do CNS, vključno s potencialnimi prihodnjimi ali pogojnimi kreditnimi izpostavljenostmi ali izpostavljenostmi iz naslova prispevkov v jamstveni sklad in, če institucija nastopa v vlogi klirinškega člana, izpostavljenostmi na podlagi pogodbenih dogovorov, kot je določeno v členu 304, ustrezna glede na tveganja, ki so sestavni del teh izpostavljenosti.“; |
| --- | --- |

(80)

v členu 302 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Institucije z ustrezno analizo scenarijev in stresnim testiranjem ocenijo, ali je raven kapitala glede na izpostavljenosti do CNS, vključno s potencialnimi prihodnjimi ali pogojnimi kreditnimi izpostavljenostmi ali izpostavljenostmi iz naslova prispevkov v jamstveni sklad in, če institucija nastopa v vlogi klirinškega člana, izpostavljenostmi na podlagi pogodbenih dogovorov, kot je določeno v členu 304, ustrezna glede na tveganja, ki so sestavni del teh izpostavljenosti.“;

| (81) | člen 303 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 303
  Obravnava izpostavljenosti klirinških članov do CNS

  1.   Institucija, ki nastopa v vlogi klirinškega člana, bodisi v svojem imenu bodisi kot finančni posrednik med stranko in CNS, izračuna kapitalske zahteve za svoje izpostavljenosti do CNS, na naslednji način:






  (a) | za svoje trgovalne izpostavljenosti do CNS uporablja obravnavo iz člena 306; |
| --- | --- | --- |

(81)

člen 303 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 303

Obravnava izpostavljenosti klirinških članov do CNS

1.   Institucija, ki nastopa v vlogi klirinškega člana, bodisi v svojem imenu bodisi kot finančni posrednik med stranko in CNS, izračuna kapitalske zahteve za svoje izpostavljenosti do CNS, na naslednji način:

(a)

za svoje trgovalne izpostavljenosti do CNS uporablja obravnavo iz člena 306;

| (b) | za svoje prispevke v jamstveni sklad pri CNS uporablja obravnavo iz člena 307. |
| --- | --- |

(b)

za svoje prispevke v jamstveni sklad pri CNS uporablja obravnavo iz člena 307.

2.   Za namene odstavka 1 se za vsoto kapitalskih zahtev institucije za njene izpostavljenosti do KCNS zaradi trgovalnih izpostavljenosti in prispevkov v jamstveni sklad uporablja zgornja meja, ki je enaka vsoti kapitalskih zahtev, ki bi veljale za te iste izpostavljenosti, če bi bila CNS nekvalificirana CNS.“;

| (82) | člen 304 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Institucija, ki nastopa v vlogi klirinškega člana in v okviru teh pristojnosti kot finančni posrednik med stranko in CNS, kapitalske zahteve za posle s to stranko, povezane s CNS, izračuna v skladu z oddelki 1 do 8 tega poglavja, oddelkom 4 poglavja 4 tega naslova in naslovom VI, kot je ustrezno.“; |
| --- | --- | --- |

(82)

člen 304 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Institucija, ki nastopa v vlogi klirinškega člana in v okviru teh pristojnosti kot finančni posrednik med stranko in CNS, kapitalske zahteve za posle s to stranko, povezane s CNS, izračuna v skladu z oddelki 1 do 8 tega poglavja, oddelkom 4 poglavja 4 tega naslova in naslovom VI, kot je ustrezno.“;

| (b) | odstavki 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjim:

  „3.   Če institucija, ki nastopa v vlogi klirinškega člana, za izračun kapitalskih zahtev za svoje izpostavljenosti uporablja metode iz oddelka 3 ali 6 tega poglavja, se uporabljajo naslednje določbe:






  (a) | institucija lahko z odstopanjem od člena 285(2) za svoje izpostavljenosti do stranke uporablja obdobje kritja za tveganje, ki znaša vsaj pet delovnih dni; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavki 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjim:

„3.   Če institucija, ki nastopa v vlogi klirinškega člana, za izračun kapitalskih zahtev za svoje izpostavljenosti uporablja metode iz oddelka 3 ali 6 tega poglavja, se uporabljajo naslednje določbe:

(a)

institucija lahko z odstopanjem od člena 285(2) za svoje izpostavljenosti do stranke uporablja obdobje kritja za tveganje, ki znaša vsaj pet delovnih dni;

| (b) | institucija za svoje izpostavljenosti do CNS uporablja obdobje kritja za tveganje, ki znaša vsaj deset delovnih dni; |
| --- | --- |

(b)

institucija za svoje izpostavljenosti do CNS uporablja obdobje kritja za tveganje, ki znaša vsaj deset delovnih dni;

| (c) | institucija lahko z odstopanjem od člena 285(3), kadar niz pobotov, vključen v izračun, izpolnjuje pogoj iz točke (a) navedenega odstavka, ignorira omejitev iz navedene točke, če niz pobotov ne izpolnjuje pogoja iz točke (b) navedenega odstavka in ne vsebuje spornih poslov ali eksotičnih opcij; |
| --- | --- |

(c)

institucija lahko z odstopanjem od člena 285(3), kadar niz pobotov, vključen v izračun, izpolnjuje pogoj iz točke (a) navedenega odstavka, ignorira omejitev iz navedene točke, če niz pobotov ne izpolnjuje pogoja iz točke (b) navedenega odstavka in ne vsebuje spornih poslov ali eksotičnih opcij;

| (d) | če CNS zadrži gibljivo kritje za posel in zavarovanje s premoženjem institucije ni zaščiteno pred insolventnostjo CNS, institucija uporabi obdobje kritja za tveganje, ki traja eno leto ali preostalo zapadlost posla, odvisno od tega, kaj je krajše, pri čemer je spodnja meja deset delovnih dni. |
| --- | --- |

(d)

če CNS zadrži gibljivo kritje za posel in zavarovanje s premoženjem institucije ni zaščiteno pred insolventnostjo CNS, institucija uporabi obdobje kritja za tveganje, ki traja eno leto ali preostalo zapadlost posla, odvisno od tega, kaj je krajše, pri čemer je spodnja meja deset delovnih dni.

4.   Z odstopanjem od točke (i) člena 281(2) lahko institucija, ki nastopa v vlogi klirinškega člana in uporablja metodo iz oddelka 4 za izračun kapitalskih zahtev za svoje izpostavljenosti do stranke, za svoj izračun uporabi faktor zapadlosti 0,21.

5.   Z odstopanjem od točke (d) člena 282(4) lahko institucija, ki nastopa v vlogi klirinškega člana in uporablja metodo iz oddelka 5 za izračun kapitalskih zahtev za svoje izpostavljenosti do stranke, pri tem izračunu uporabi faktor zapadlosti 0,21.“;

| (c) | dodata se naslednja odstavka:

  „6.   Institucija, ki nastopa kot klirinški član, lahko uporabi nižjo izpostavljenost ob neplačilu, ki izhaja iz izračunov iz odstavkov 3, 4 in 5, za namene izračuna kapitalskih zahtev za tveganje CVA v skladu z naslovom VI.


  7.   Institucija, ki nastopa kot klirinški član, ki prejme zavarovanje s premoženjem od stranke za posel, povezan s CNS, in predloži to zavarovanje s premoženjem naprej CNS, lahko pripozna to zavarovanje s premoženjem za zmanjšanje izpostavljenosti do stranke za ta posel, povezan s CNS.
  V primeru večnivojske strukture strank se lahko obravnava iz prvega pododstavka uporablja na vsakem nivoju te strukture.“; |
| --- | --- |

(c)

dodata se naslednja odstavka:

„6.   Institucija, ki nastopa kot klirinški član, lahko uporabi nižjo izpostavljenost ob neplačilu, ki izhaja iz izračunov iz odstavkov 3, 4 in 5, za namene izračuna kapitalskih zahtev za tveganje CVA v skladu z naslovom VI.

7.   Institucija, ki nastopa kot klirinški član, ki prejme zavarovanje s premoženjem od stranke za posel, povezan s CNS, in predloži to zavarovanje s premoženjem naprej CNS, lahko pripozna to zavarovanje s premoženjem za zmanjšanje izpostavljenosti do stranke za ta posel, povezan s CNS.

V primeru večnivojske strukture strank se lahko obravnava iz prvega pododstavka uporablja na vsakem nivoju te strukture.“;

| (83) | člen 305 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Institucija, ki je stranka, izračuna kapitalske zahteve za posle s svojim klirinškim članom, povezane s CNS, v skladu z oddelki 1 do 8 tega poglavja, oddelkom 4 poglavja 4 tega naslova in naslovom VI, kot je ustrezno.“; |
| --- | --- | --- |

(83)

člen 305 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Institucija, ki je stranka, izračuna kapitalske zahteve za posle s svojim klirinškim članom, povezane s CNS, v skladu z oddelki 1 do 8 tega poglavja, oddelkom 4 poglavja 4 tega naslova in naslovom VI, kot je ustrezno.“;

| (b) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | stranka je izvedla dovolj temeljit pravni pregled, ki ga posodablja, ki potrjuje, da so ureditve, ki zagotavljajo, da je pogoj iz točke (b) izpolnjen, zakonite, veljavne, zavezujoče in izvršljive v skladu z zadevnimi zakoni zadevne jurisdikcije ali jurisdikcij;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

stranka je izvedla dovolj temeljit pravni pregled, ki ga posodablja, ki potrjuje, da so ureditve, ki zagotavljajo, da je pogoj iz točke (b) izpolnjen, zakonite, veljavne, zavezujoče in izvršljive v skladu z zadevnimi zakoni zadevne jurisdikcije ali jurisdikcij;“;

| (ii) | doda se naslednji pododstavek:
  „Institucija lahko pri ocenjevanju izpolnjevanja pogoja iz točke (b) prvega pododstavka upošteva vse jasne precedenčne primere prenosov pozicij strank in povezanega zavarovanja s premoženjem pri CNS ter vse namene panoge nadaljevati to prakso.“; |
| --- | --- |

(ii)

doda se naslednji pododstavek:

„Institucija lahko pri ocenjevanju izpolnjevanja pogoja iz točke (b) prvega pododstavka upošteva vse jasne precedenčne primere prenosov pozicij strank in povezanega zavarovanja s premoženjem pri CNS ter vse namene panoge nadaljevati to prakso.“;

| (c) | odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

  „3.   Če institucija v vlogi stranke ne more izpolniti pogoja iz točke (a) odstavka 2, ker ni zaščitena pred izgubami v primeru, da klirinški član in druga stranka klirinškega člana istočasno postaneta neplačnika, če so izpolnjeni vsi drugi pogoji iz točk (a) do (d) navedenega odstavka, lahko institucija z odstopanjem od odstavka 2 tega člena kapitalske zahteve za trgovalne izpostavljenosti za posle s klirinškim članom, povezane s CNS, izračuna v skladu s členom 306, pod pogojem, da se utež tveganja v višini 2 % iz točke (a) člena 306(1) nadomesti z utežjo tveganja v višini 4 %.


  4.   V primeru večnivojske strukture strank lahko institucija, ki je stranka nižjega nivoja, ki dostopa do storitev CNS prek stranke višjega nivoja, obravnavo iz odstavka 2 ali 3 uporablja samo, če so pogoji iz navedenih odstavkov izpolnjeni na vsakem nivoju te strukture.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

„3.   Če institucija v vlogi stranke ne more izpolniti pogoja iz točke (a) odstavka 2, ker ni zaščitena pred izgubami v primeru, da klirinški član in druga stranka klirinškega člana istočasno postaneta neplačnika, če so izpolnjeni vsi drugi pogoji iz točk (a) do (d) navedenega odstavka, lahko institucija z odstopanjem od odstavka 2 tega člena kapitalske zahteve za trgovalne izpostavljenosti za posle s klirinškim članom, povezane s CNS, izračuna v skladu s členom 306, pod pogojem, da se utež tveganja v višini 2 % iz točke (a) člena 306(1) nadomesti z utežjo tveganja v višini 4 %.

4.   V primeru večnivojske strukture strank lahko institucija, ki je stranka nižjega nivoja, ki dostopa do storitev CNS prek stranke višjega nivoja, obravnavo iz odstavka 2 ali 3 uporablja samo, če so pogoji iz navedenih odstavkov izpolnjeni na vsakem nivoju te strukture.“;

| (84) | člen 306 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | če institucija nastopa v vlogi finančnega posrednika med stranko in CNS, pogoji posla, povezanega s CNS, pa določajo, da institucija stranki ni dolžna povrniti morebitnih izgub, nastalih zaradi sprememb vrednosti posla v primeru neplačila CNS, lahko ta institucija nastavi vrednost izpostavljenosti za trgovalno izpostavljenost s CNS, ki ustreza navedenemu poslu, povezanemu s CNS, na nič;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(84)

člen 306 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

če institucija nastopa v vlogi finančnega posrednika med stranko in CNS, pogoji posla, povezanega s CNS, pa določajo, da institucija stranki ni dolžna povrniti morebitnih izgub, nastalih zaradi sprememb vrednosti posla v primeru neplačila CNS, lahko ta institucija nastavi vrednost izpostavljenosti za trgovalno izpostavljenost s CNS, ki ustreza navedenemu poslu, povezanemu s CNS, na nič;“;

| (ii) | doda se naslednja točka:






  „(d) | če institucija nastopa v vlogi finančnega posrednika med stranko in CNS, pogoji posla, povezanega s CNS, pa določajo, da je institucija stranki dolžna povrniti morebitne izgube, nastale zaradi sprememb vrednosti posla v primeru neplačila CNS, za trgovalno izpostavljenost s CNS, ki ustreza navedenemu poslu, povezanemu s CNS, ta institucija uporabi obravnavo iz točke (a) ali (b), kot je ustrezno.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

doda se naslednja točka:

„(d)

če institucija nastopa v vlogi finančnega posrednika med stranko in CNS, pogoji posla, povezanega s CNS, pa določajo, da je institucija stranki dolžna povrniti morebitne izgube, nastale zaradi sprememb vrednosti posla v primeru neplačila CNS, za trgovalno izpostavljenost s CNS, ki ustreza navedenemu poslu, povezanemu s CNS, ta institucija uporabi obravnavo iz točke (a) ali (b), kot je ustrezno.“;

| (b) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

  „2.   Kadar so sredstva, ki so dana CNS ali klirinškemu članu kot zavarovanje s premoženjem, izvzeta iz stečaja v primeru, da CNS, klirinški član ali ena ali več drugih strank klirinškega člana postanejo insolventni, lahko institucija z odstopanjem od odstavka 1 izpostavljenostim kreditnega tveganja nasprotne stranke za ta sredstva dodeli vrednost izpostavljenosti nič.


  3.   Institucija izračuna vrednosti izpostavljenosti svojih trgovalnih izpostavljenosti s CNS v skladu z oddelki 1 do 8 tega poglavja in oddelkom 4 poglavja 4, kot je ustrezno.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Kadar so sredstva, ki so dana CNS ali klirinškemu članu kot zavarovanje s premoženjem, izvzeta iz stečaja v primeru, da CNS, klirinški član ali ena ali več drugih strank klirinškega člana postanejo insolventni, lahko institucija z odstopanjem od odstavka 1 izpostavljenostim kreditnega tveganja nasprotne stranke za ta sredstva dodeli vrednost izpostavljenosti nič.

3.   Institucija izračuna vrednosti izpostavljenosti svojih trgovalnih izpostavljenosti s CNS v skladu z oddelki 1 do 8 tega poglavja in oddelkom 4 poglavja 4, kot je ustrezno.“;

| (85) | člen 307 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 307
  Kapitalske zahteve za prispevke v jamstveni sklad CNS
  Institucija, ki nastopa kot klirinški član, obravnava izpostavljenosti, ki izhajajo iz njenih prispevkov v jamstveni sklad CNS, na naslednji način:






  (a) | kapitalsko zahtevo za predhodno financirane prispevke v jamstveni sklad KCNS izračuna v skladu s pristopom iz člena 308; |
| --- | --- | --- |

(85)

člen 307 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 307

Kapitalske zahteve za prispevke v jamstveni sklad CNS

Institucija, ki nastopa kot klirinški član, obravnava izpostavljenosti, ki izhajajo iz njenih prispevkov v jamstveni sklad CNS, na naslednji način:

(a)

kapitalsko zahtevo za predhodno financirane prispevke v jamstveni sklad KCNS izračuna v skladu s pristopom iz člena 308;

| (b) | kapitalsko zahtevo za predhodno financirane in nefinancirane prispevke v jamstveni sklad nekvalificirane CNS izračuna v skladu s pristopom iz člena 309; |
| --- | --- |

(b)

kapitalsko zahtevo za predhodno financirane in nefinancirane prispevke v jamstveni sklad nekvalificirane CNS izračuna v skladu s pristopom iz člena 309;

| (c) | kapitalsko zahtevo za nefinancirane prispevke v jamstveni sklad KCNS izračuna v skladu z obravnavo iz člena 310.“; |
| --- | --- |

(c)

kapitalsko zahtevo za nefinancirane prispevke v jamstveni sklad KCNS izračuna v skladu z obravnavo iz člena 310.“;

| (86) | člen 308 se spremeni:






  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

  „2.   Institucija izračuna kapitalsko zahtevo za kritje izpostavljenosti, ki izhaja iz predhodno financiranega prispevka na naslednji način:





  pri čemer je:







  Ki | = | kapitalska zahteva; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| i | = | indeks, ki označuje klirinškega člana; |
| KCCP | = | hipotetični kapital KCNS, ki ga ta sporoči instituciji v skladu s členom 50c Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| DFi | = | predhodno financirani prispevek; |
| DFCCP | = | znesek predhodno financiranih finančnih virov CNS, ki ga ta sporoči instituciji v skladu s členom 50c Uredbe (EU) št. 648/2012, in |
| DFCM | = | vsota predhodno financiranih prispevkov vseh klirinških članov KCNS, ki jo ta sporoči instituciji v skladu s členom 50c Uredbe (EU) št. 648/2012. |

(86)

člen 308 se spremeni:

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Institucija izračuna kapitalsko zahtevo za kritje izpostavljenosti, ki izhaja iz predhodno financiranega prispevka na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

Ki

=

kapitalska zahteva;

i

=

indeks, ki označuje klirinškega člana;

KCCP

=

hipotetični kapital KCNS, ki ga ta sporoči instituciji v skladu s členom 50c Uredbe (EU) št. 648/2012;

DFi

=

predhodno financirani prispevek;

DFCCP

=

znesek predhodno financiranih finančnih virov CNS, ki ga ta sporoči instituciji v skladu s členom 50c Uredbe (EU) št. 648/2012, in

DFCM

=

vsota predhodno financiranih prispevkov vseh klirinških članov KCNS, ki jo ta sporoči instituciji v skladu s členom 50c Uredbe (EU) št. 648/2012.

3.   Institucija izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti, ki izhajajo iz njenega predhodno financiranega prispevka v jamstveni sklad KCNS za namene člena 92(3), kot kapitalsko zahtevo, izračunano v skladu z odstavkom 2 tega člena, pomnoženo z 12,5.“;

| (b) | odstavka 4 in 5 se črtata; |
| --- | --- |

(b)

odstavka 4 in 5 se črtata;

| (87) | členi 309, 310 in 311 se nadomestijo z naslednjim:

  „Člen 309
  Kapitalske zahteve za predhodno financirane prispevke v jamstveni sklad nekvalificirane CNS in za nefinancirane prispevke nekvalificirani CNS

  1.   Institucija za izračun kapitalske zahteve (K) za izpostavljenosti, ki izhajajo iz predhodno financiranih prispevkov v jamstveni sklad nekvalificirane CNS (DF) in iz nefinanciranih prispevkov (UC) taki CNS, uporabi naslednjo formulo: | K = DF + UC
  pri čemer je:







  K | = | kapitalska zahteva; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DF | = | predhodno financirani prispevki v jamstveni sklad nekvalificirane CNS in |
| UC | = | nefinancirani prispevki v jamstveni sklad nekvalificirane CNS. |

(87)

členi 309, 310 in 311 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 309

Kapitalske zahteve za predhodno financirane prispevke v jamstveni sklad nekvalificirane CNS in za nefinancirane prispevke nekvalificirani CNS

1.   Institucija za izračun kapitalske zahteve (K) za izpostavljenosti, ki izhajajo iz predhodno financiranih prispevkov v jamstveni sklad nekvalificirane CNS (DF) in iz nefinanciranih prispevkov (UC) taki CNS, uporabi naslednjo formulo:

K = DF + UC

pri čemer je:

K

=

kapitalska zahteva;

DF

=

predhodno financirani prispevki v jamstveni sklad nekvalificirane CNS in

UC

=

nefinancirani prispevki v jamstveni sklad nekvalificirane CNS.

2.   Institucija izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti, ki izhajajo iz njenega prispevka v jamstveni sklad nekvalificirane CNS za namene člena 92(3), kot kapitalsko zahtevo, izračunano v skladu z odstavkom 1 tega člena, pomnoženo z 12,5.

Člen 310

Kapitalske zahteve za nefinancirane prispevke v jamstveni sklad KCNS

Institucija za svoje nefinancirane prispevke v jamstveni sklad KCNS uporabi 0 % utež tveganja.

Člen 311

Kapitalske zahteve za izpostavljenosti do CNS, ki prenehajo izpolnjevati nekatere pogoje

1.   Institucije uporabijo obravnavo iz tega člena, ko so po javni objavi ali uradnem obvestilu pristojnega organa CNS, ki jo uporabljajo te institucije, ali same CNS obveščene, da CNS ne bo več izpolnjevala pogojev za pridobitev dovoljenja oziroma priznanja.

2.   Če je izpolnjen pogoj iz odstavka 1, institucije v treh mesecih potem, ko ugotovijo obstoj v njem navedenih okoliščin, ali pred tem, če tako zahtevajo pristojni organi teh institucij, v zvezi z izpostavljenostmi do zadevne CNS storijo naslednje:

| (a) | trgovalne izpostavljenosti do zadevne CNS obravnavajo v skladu s točko (b) člena 306(1); |
| --- | --- |

(a)

trgovalne izpostavljenosti do zadevne CNS obravnavajo v skladu s točko (b) člena 306(1);

| (b) | predhodno financirane prispevke v jamstveni sklad zadevne CNS in nefinancirane prispevke zadevni CNS obravnavajo v skladu s členom 309; |
| --- | --- |

(b)

predhodno financirane prispevke v jamstveni sklad zadevne CNS in nefinancirane prispevke zadevni CNS obravnavajo v skladu s členom 309;

| (c) | svoje izpostavljenosti do zadevne CNS, razen za izpostavljenosti iz točk (a) in (b) tega odstavka, obravnavajo kot izpostavljenosti do podjetja v skladu s standardiziranim pristopom za kreditno tveganje iz poglavja 2.“; |
| --- | --- |

(c)

svoje izpostavljenosti do zadevne CNS, razen za izpostavljenosti iz točk (a) in (b) tega odstavka, obravnavajo kot izpostavljenosti do podjetja v skladu s standardiziranim pristopom za kreditno tveganje iz poglavja 2.“;

| (88) | v členu 316(1) se doda naslednji pododstavek:

  „Institucije se lahko z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka odločijo, da ne uporabijo obračunskih kategorij za izkaz poslovnega izida na podlagi člena 27 Direktive 86/635/EGS za finančne in poslovne najeme za namen izračuna zadevnega kazalnika, in lahko namesto tega:






  (a) | prihodke od obresti iz finančnih in poslovnih najemov ter dobičke iz zakupljenih sredstev vključijo v kategorijo iz točke 1 razpredelnice 1; |
| --- | --- | --- |

(88)

v členu 316(1) se doda naslednji pododstavek:

„Institucije se lahko z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka odločijo, da ne uporabijo obračunskih kategorij za izkaz poslovnega izida na podlagi člena 27 Direktive 86/635/EGS za finančne in poslovne najeme za namen izračuna zadevnega kazalnika, in lahko namesto tega:

(a)

prihodke od obresti iz finančnih in poslovnih najemov ter dobičke iz zakupljenih sredstev vključijo v kategorijo iz točke 1 razpredelnice 1;

| (b) | odhodke za obresti iz finančnih in poslovnih najemov, izgube, amortizacijo in oslabitev poslovnih zakupljenih sredstev vključijo v kategorijo iz točke 2 razpredelnice 1.“; |
| --- | --- |

(b)

odhodke za obresti iz finančnih in poslovnih najemov, izgube, amortizacijo in oslabitev poslovnih zakupljenih sredstev vključijo v kategorijo iz točke 2 razpredelnice 1.“;

| (89) | v naslovu IV dela 3 se poglavje 1 nadomesti z naslednjim:


  „POGLAVJE 1


  SPLOŠNE DOLOČBE



  Člen 325
  Pristopi za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje

  1.   Institucija za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje vseh pozicij iz trgovalne knjige in pozicij iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju ali blagovnemu tveganju, uporabi naslednja pristopa:






  (a) | standardizirani pristop iz odstavka 2; |
| --- | --- | --- |

(89)

v naslovu IV dela 3 se poglavje 1 nadomesti z naslednjim:

„POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 325

Pristopi za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje

1.   Institucija za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje vseh pozicij iz trgovalne knjige in pozicij iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju ali blagovnemu tveganju, uporabi naslednja pristopa:

(a)

standardizirani pristop iz odstavka 2;

| (b) | pristop notranjih modelov iz poglavja 5 tega naslova za tiste kategorije tveganja, za katere je institucija prejela dovoljenje v skladu s členom 363 za uporabo tega pristopa. |
| --- | --- |

(b)

pristop notranjih modelov iz poglavja 5 tega naslova za tiste kategorije tveganja, za katere je institucija prejela dovoljenje v skladu s členom 363 za uporabo tega pristopa.

2.   Kapitalske zahteve za tržno tveganje, izračunane v skladu s standardiziranim pristopom iz točke (a) odstavka 1, so vsota naslednjih kapitalskih zahtev, kot je ustrezno:

| (a) | kapitalskih zahtev za pozicijsko tveganje iz poglavja 2; |
| --- | --- |

(a)

kapitalskih zahtev za pozicijsko tveganje iz poglavja 2;

| (b) | kapitalskih zahtev za valutno tveganje iz poglavja 3; |
| --- | --- |

(b)

kapitalskih zahtev za valutno tveganje iz poglavja 3;

| (c) | kapitalskih zahtev za blagovno tveganje iz poglavja 4. |
| --- | --- |

(c)

kapitalskih zahtev za blagovno tveganje iz poglavja 4.

3.   Institucija, ki ni izvzeta iz zahtev glede poročanja iz člena 430b v skladu s členom 325a, poroča o izračunu v skladu s členom 430b za vse pozicije iz trgovalne knjige in pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju ali blagovnemu tveganju, v skladu z naslednjima pristopoma:

| (a) | alternativnim standardiziranim pristopom iz poglavja 1a; |
| --- | --- |

(a)

alternativnim standardiziranim pristopom iz poglavja 1a;

| (b) | alternativnim pristopom notranjih modelov iz poglavja 1b. |
| --- | --- |

(b)

alternativnim pristopom notranjih modelov iz poglavja 1b.

4.   Institucija lahko znotraj skupine trajno uporablja kombinacijo pristopov iz točk (a) in (b) odstavka 1 tega člena v skladu s členom 363.

5.   Institucije ne uporabljajo pristopa iz točke (b) odstavka 3 za instrumente v trgovalni knjigi, ki so pozicije v listinjenju ali pozicije, vključene v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, kot je opredeljen v odstavkih 6, 7 in 8.

6.   Pozicije v listinjenju in kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila se vključijo v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, če izpolnjujejo obe naslednji merili:

| (a) | pozicije niso pozicije v relistinjenju, opcije na tranšo listinjenja ali kakršni koli drugi izvedeni finančni instrumenti za izpostavljenosti v listinjenju, ki ne zagotavljajo sorazmernega deleža pri donosu tranše listinjenja; |
| --- | --- |

(a)

pozicije niso pozicije v relistinjenju, opcije na tranšo listinjenja ali kakršni koli drugi izvedeni finančni instrumenti za izpostavljenosti v listinjenju, ki ne zagotavljajo sorazmernega deleža pri donosu tranše listinjenja;

| (b) | vsi njihovi osnovni instrumenti so:






  (i) | instrumenti za eno samo izpostavljenost, vključno s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti za eno samo izpostavljenost, za katere obstaja likvidni dvosmerni trg; |
| --- | --- | --- |

(b)

vsi njihovi osnovni instrumenti so:

(i)

instrumenti za eno samo izpostavljenost, vključno s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti za eno samo izpostavljenost, za katere obstaja likvidni dvosmerni trg;

| (ii) | indeksi, ki se splošno uporabljajo pri trgovanju in temeljijo na instrumentih iz točke (i). |
| --- | --- |

(ii)

indeksi, ki se splošno uporabljajo pri trgovanju in temeljijo na instrumentih iz točke (i).

Šteje se, da dvosmerni trg obstaja, če obstajajo neodvisne ponudbe za nakup in prodajo v dobri veri, tako da se lahko cena, ki je razumno povezana z zadnjo prodajno ceno ali trenutnimi konkurenčnimi povpraševanji in ponudbami v dobri veri, določi v enem dnevu in se pri tej ceni tudi ustali v razmeroma kratkem času v skladu s tržno prakso.

7.   Pozicije s katerim koli od naslednjih osnovnih instrumentov se ne vključijo v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo:

| (a) | osnovni instrumenti, ki so razvrščeni v kategorije izpostavljenosti iz točke (h) ali (i) člena 112; |
| --- | --- |

(a)

osnovni instrumenti, ki so razvrščeni v kategorije izpostavljenosti iz točke (h) ali (i) člena 112;

| (b) | terjatev do subjekta s posebnim namenom, ki je neposredno ali posredno zavarovana s premoženjem v zvezi s pozicijo, ki v skladu z odstavkom 6 ne bi bila primerna za vključitev v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo. |
| --- | --- |

(b)

terjatev do subjekta s posebnim namenom, ki je neposredno ali posredno zavarovana s premoženjem v zvezi s pozicijo, ki v skladu z odstavkom 6 ne bi bila primerna za vključitev v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo.

8.   Institucije lahko v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo vključijo pozicije, ki niso pozicije v listinjenju ali kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila, vendar se z njimi varujejo druge pozicije v zadevnem portfelju, če za instrument ali njegov osnovni instrument obstaja likvidni dvosmerni trg, kot je opisan v drugem pododstavku odstavka 6.

9.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi, kako institucije izračunajo kapitalske zahteve za tržno tveganje za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju ali blagovnemu tveganju, v skladu s pristopoma iz točk (a) in (b) odstavka 3.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. septembra 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 325a

Izvzetja iz posebnih zahtev glede poročanja za tržno tveganje

1.   Institucija je izvzeta iz zahteve glede poročanja iz člena 430b, če je obseg njenih bilančnih in zunajbilančnih poslov, ki so predmet tržnega tveganja, na podlagi ocene, ki se izvaja mesečno, pri čemer se uporabijo podatki na zadnji dan meseca, enak ali nižji od vsakega od naslednjih pragov:

| (a) | 10 % bilančne vsote institucije; |
| --- | --- |

(a)

10 % bilančne vsote institucije;

| (b) | 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

500 milijonov EUR.

2.   Institucije izračunajo obseg svojih bilančnih in zunajbilančnih poslov, ki so predmet tržnega tveganja, z uporabo podatkov na zadnji dan vsakega meseca v skladu z naslednjimi zahtevami:

| (a) | vključijo se vse pozicije, uvrščene v trgovalno knjigo, razen kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, ki so pripoznani kot notranje varovanje pred izpostavljenostmi kreditnemu tveganju iz netrgovalne knjige, in poslov s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, ki v celoti izravnajo tržno tveganje notranjega varovanja iz člena 106(3); |
| --- | --- |

(a)

vključijo se vse pozicije, uvrščene v trgovalno knjigo, razen kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, ki so pripoznani kot notranje varovanje pred izpostavljenostmi kreditnemu tveganju iz netrgovalne knjige, in poslov s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, ki v celoti izravnajo tržno tveganje notranjega varovanja iz člena 106(3);

| (b) | vključijo se vse pozicije iz netrgovalne knjige, ki so predmet valutnega tveganja ali blagovnega tveganja; |
| --- | --- |

(b)

vključijo se vse pozicije iz netrgovalne knjige, ki so predmet valutnega tveganja ali blagovnega tveganja;

| (c) | vse pozicije razen pozicij iz točke (b) se vrednotijo po njihovih tržnih vrednostih na navedeni datum; če tržna vrednost pozicije na dani datum ni na voljo, institucije uporabijo pošteno vrednost za pozicijo na ta datum; če poštena in tržna vrednost pozicije na dani datum nista na voljo, institucije za to pozicijo uporabijo zadnjo razpoložljivo tržno ali pošteno vrednost; |
| --- | --- |

(c)

vse pozicije razen pozicij iz točke (b) se vrednotijo po njihovih tržnih vrednostih na navedeni datum; če tržna vrednost pozicije na dani datum ni na voljo, institucije uporabijo pošteno vrednost za pozicijo na ta datum; če poštena in tržna vrednost pozicije na dani datum nista na voljo, institucije za to pozicijo uporabijo zadnjo razpoložljivo tržno ali pošteno vrednost;

| (d) | vse pozicije iz netrgovalne knjige, ki so predmet valutnega tveganja, se obravnavajo kot skupna neto valutna pozicija in se vrednotijo v skladu s členom 352; |
| --- | --- |

(d)

vse pozicije iz netrgovalne knjige, ki so predmet valutnega tveganja, se obravnavajo kot skupna neto valutna pozicija in se vrednotijo v skladu s členom 352;

| (e) | vse pozicije iz netrgovalne knjige, ki so predmet blagovnega tveganja, se vrednotijo v skladu s členoma 357 in 358; |
| --- | --- |

(e)

vse pozicije iz netrgovalne knjige, ki so predmet blagovnega tveganja, se vrednotijo v skladu s členoma 357 in 358;

| (f) | absolutna vrednost dolgih pozicij se prišteje absolutni vrednosti kratkih pozicij. |
| --- | --- |

(f)

absolutna vrednost dolgih pozicij se prišteje absolutni vrednosti kratkih pozicij.

3.   Institucije uradno obvestijo pristojne organe, če izračunavajo ali če prenehajo izračunavati kapitalske zahteve za tržno tveganje v skladu s tem členom.

4.   Institucija, ki ne izpolnjuje več enega ali več pogojev iz odstavka 1, o tem nemudoma uradno obvesti pristojni organ.

5.   Izvzetje iz zahtev glede poročanja, določenih v členu 430b, se preneha uporabljati v treh mesecih po nastopu katere koli od naslednjih okoliščin:

| (a) | institucija tri zaporedne mesece ne izpolnjuje pogoja iz točke (a) ali (b) odstavka 1 ali |
| --- | --- |

(a)

institucija tri zaporedne mesece ne izpolnjuje pogoja iz točke (a) ali (b) odstavka 1 ali

| (b) | institucija v zadnjih 12 mesecih več kot šest mesecev ni izpolnjevala pogoja iz točke (a) ali (b) odstavka 1. |
| --- | --- |

(b)

institucija v zadnjih 12 mesecih več kot šest mesecev ni izpolnjevala pogoja iz točke (a) ali (b) odstavka 1.

6.   Kadar so za institucijo v skladu z odstavkom 5 tega člena začele veljati zahteve glede poročanja, določene v členu 430b, je institucija iz teh zahtev glede poročanja izvzeta samo, če pristojnemu organu dokaže, da so bili eno leto skupaj neprekinjeno izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 1 tega člena.

7.   Institucije ne vstopajo v pozicije in jih ne kupujejo ali prodajajo izključno z namenom izpolnjevanja katerega koli pogoja iz odstavka 1 med mesečno oceno.

8.   Institucija, ki je upravičena do obravnave iz člena 94, je izvzeta iz zahteve glede poročanja iz člena 430b.

Člen 325b

Dovoljenje za konsolidirane zahteve

1.   Institucije lahko ob upoštevanju odstavka 2 ter izključno za namen izračuna neto pozicij in kapitalskih zahtev na konsolidirani podlagi v skladu s tem naslovom uporabijo pozicije v eni instituciji ali podjetju za izravnavo pozicij v drugi instituciji ali podjetju.

2.   Institucije lahko uporabljajo odstavek 1 samo z dovoljenjem pristojnih organov, ki se izda, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | razporeditev kapitala znotraj skupine je zadovoljiva; |
| --- | --- |

(a)

razporeditev kapitala znotraj skupine je zadovoljiva;

| (b) | regulativni, pravni ali pogodbeni okvir, znotraj katerega delujejo institucije, zagotavlja vzajemno finančno podporo znotraj skupine. |
| --- | --- |

(b)

regulativni, pravni ali pogodbeni okvir, znotraj katerega delujejo institucije, zagotavlja vzajemno finančno podporo znotraj skupine.

3.   Kadar obstajajo podjetja, ki so v tretjih državah, so poleg pogojev iz odstavka 2 izpolnjeni tudi vsi naslednji pogoji:

| (a) | taka podjetja imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti v tretji državi in ustrezajo opredelitvi kreditne institucije ali so priznana investicijska podjetja tretje države; |
| --- | --- |

(a)

taka podjetja imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti v tretji državi in ustrezajo opredelitvi kreditne institucije ali so priznana investicijska podjetja tretje države;

| (b) | taka podjetja na posamični podlagi izpolnjujejo kapitalske zahteve, ki so enakovredne kapitalskim zahtevam, določenim v tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

taka podjetja na posamični podlagi izpolnjujejo kapitalske zahteve, ki so enakovredne kapitalskim zahtevam, določenim v tej uredbi;

| (c) | v zadevnih tretjih državah ne obstajajo predpisi, ki bi lahko pomembno vplivali na prenos sredstev znotraj skupine.“; |
| --- | --- |

(c)

v zadevnih tretjih državah ne obstajajo predpisi, ki bi lahko pomembno vplivali na prenos sredstev znotraj skupine.“;

| (90) | v naslovu IV dela 3 se vstavita naslednji poglavji:


  „
  POGLAVJE 1a




  Alternativni standardizirani pristop





  Oddelek 1




  Splošne določbe




  Člen 325c
  Področje uporabe in struktura alternativnega standardiziranega pristopa

  1.   Alternativni standardizirani pristop iz tega poglavja se uporablja samo za namene zahteve glede poročanja, določene v členu 430b(1).


  2.   Institucije izračunajo kapitalske zahteve za tržno tveganje za portfelj pozicij iz trgovalne knjige ali pozicij iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu ali blagovnemu tveganju, v skladu z alternativnim standardiziranim pristopom kot vsoto naslednjih treh sestavin:






  (a) | kapitalske zahteve po metodi na podlagi občutljivosti iz oddelka 2; |
| --- | --- | --- |

(90)

v naslovu IV dela 3 se vstavita naslednji poglavji:

„
  POGLAVJE 1a

Alternativni standardizirani pristop

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 325c

Področje uporabe in struktura alternativnega standardiziranega pristopa

1.   Alternativni standardizirani pristop iz tega poglavja se uporablja samo za namene zahteve glede poročanja, določene v členu 430b(1).

2.   Institucije izračunajo kapitalske zahteve za tržno tveganje za portfelj pozicij iz trgovalne knjige ali pozicij iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu ali blagovnemu tveganju, v skladu z alternativnim standardiziranim pristopom kot vsoto naslednjih treh sestavin:

(a)

kapitalske zahteve po metodi na podlagi občutljivosti iz oddelka 2;

| (b) | kapitalske zahteve za tveganje neplačila iz oddelka 5, ki se uporablja samo za pozicije iz trgovalne knjige iz navedenega oddelka; |
| --- | --- |

(b)

kapitalske zahteve za tveganje neplačila iz oddelka 5, ki se uporablja samo za pozicije iz trgovalne knjige iz navedenega oddelka;

| (c) | kapitalske zahteve za preostala tveganja iz oddelka 4, ki se uporablja samo za pozicije iz trgovalne knjige iz tega oddelka. |
| --- | --- |

(c)

kapitalske zahteve za preostala tveganja iz oddelka 4, ki se uporablja samo za pozicije iz trgovalne knjige iz tega oddelka.

Oddelek 2

Metoda na podlagi občutljivosti za izračun kapitalske zahteve

Člen 325d

Opredelitve pojmov

V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | ‚razred tveganja‘ pomeni eno od naslednjih sedmih kategorij:






  (i) | splošno obrestno tveganje; |
| --- | --- | --- |

(1)

‚razred tveganja‘ pomeni eno od naslednjih sedmih kategorij:

(i)

splošno obrestno tveganje;

| (ii) | tveganje kreditnega razmika za nelistinjenje; |
| --- | --- |

(ii)

tveganje kreditnega razmika za nelistinjenje;

| (iii) | tveganje kreditnega razmika za listinjenje, ki ni vključeno v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo; |
| --- | --- |

(iii)

tveganje kreditnega razmika za listinjenje, ki ni vključeno v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo;

| (iv) | tveganje kreditnega razmika za listinjenje, ki je vključeno v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo; |
| --- | --- |

(iv)

tveganje kreditnega razmika za listinjenje, ki je vključeno v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo;

| (v) | tveganje lastniških finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(v)

tveganje lastniških finančnih instrumentov;

| (vi) | blagovno tveganje; |
| --- | --- |

(vi)

blagovno tveganje;

| (vii) | valutno tveganje; |
| --- | --- |

(vii)

valutno tveganje;

| (2) | ‚občutljivost‘ pomeni relativno spremembo vrednosti pozicije zaradi spremembe vrednosti enega od relevantnih dejavnikov tveganja pozicije, izračunane z modelom institucije za določanje cen v skladu s pododdelkom 2 oddelka 3; |
| --- | --- |

(2)

‚občutljivost‘ pomeni relativno spremembo vrednosti pozicije zaradi spremembe vrednosti enega od relevantnih dejavnikov tveganja pozicije, izračunane z modelom institucije za določanje cen v skladu s pododdelkom 2 oddelka 3;

| (3) | ‚skupina‘ pomeni podkategorijo pozicij znotraj enega razreda tveganj s podobnim profilom tveganosti, ki se ji dodeli utež tveganja, kot je določeno v pododdelku 1 oddelka 3. |
| --- | --- |

(3)

‚skupina‘ pomeni podkategorijo pozicij znotraj enega razreda tveganj s podobnim profilom tveganosti, ki se ji dodeli utež tveganja, kot je določeno v pododdelku 1 oddelka 3.

Člen 325e

Sestavine metode na podlagi občutljivosti

1.   Institucije izračunajo kapitalske zahteve za tržno tveganje z metodo na podlagi občutljivosti z združitvijo naslednjih treh kapitalskih zahtev v skladu s členom 325h:

| (a) | kapitalskih zahtev za delta tveganje, ki zajema tveganje sprememb vrednosti instrumenta zaradi sprememb njegovih dejavnikov tveganja, nepovezanih z nestanovitnostjo; |
| --- | --- |

(a)

kapitalskih zahtev za delta tveganje, ki zajema tveganje sprememb vrednosti instrumenta zaradi sprememb njegovih dejavnikov tveganja, nepovezanih z nestanovitnostjo;

| (b) | kapitalskih zahtev za vega tveganje, ki zajema tveganje sprememb vrednosti instrumenta zaradi sprememb njegovih dejavnikov tveganja, povezanih z nestanovitnostjo; |
| --- | --- |

(b)

kapitalskih zahtev za vega tveganje, ki zajema tveganje sprememb vrednosti instrumenta zaradi sprememb njegovih dejavnikov tveganja, povezanih z nestanovitnostjo;

| (c) | kapitalske zahteve za tveganje ukrivljenosti, ki zajema tveganje sprememb vrednosti instrumenta zaradi sprememb glavnih dejavnikov tveganja, nepovezanih z nestanovitnostjo, ki niso zajeti s kapitalskimi zahtevami za delta tveganje. |
| --- | --- |

(c)

kapitalske zahteve za tveganje ukrivljenosti, ki zajema tveganje sprememb vrednosti instrumenta zaradi sprememb glavnih dejavnikov tveganja, nepovezanih z nestanovitnostjo, ki niso zajeti s kapitalskimi zahtevami za delta tveganje.

2.   Za namen izračuna iz odstavka 1

| (a) | se za vse pozicije instrumentov z opcionalnostjo uporabljajo kapitalske zahteve iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

se za vse pozicije instrumentov z opcionalnostjo uporabljajo kapitalske zahteve iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1;

| (b) | se za vse pozicije instrumentov brez opcionalnosti uporabljajo samo kapitalske zahteve iz točke (a) odstavka 1. |
| --- | --- |

(b)

se za vse pozicije instrumentov brez opcionalnosti uporabljajo samo kapitalske zahteve iz točke (a) odstavka 1.

Za namene tega poglavja instrumenti z opcionalnostjo med drugim vključujejo: prodajne in nakupne opcije, obrestne kapice in dna, opcije na zamenjavo obrestnih mer, opcije z mejno vrednostjo osnovnega instrumenta in eksotične opcije. Vgrajene opcije, kot so opcije predplačila ali opcije na podlagi obnašanja, se za namene izračuna kapitalskih zahtev za tržno tveganje obravnavajo kot samostojne pozicije v opcijah.

Za namene tega poglavja se instrumenti, katerih denarni tokovi se lahko zapišejo kot linearna funkcija hipotetičnega zneska osnovnega instrumenta, štejejo za instrumente brez opcionalnosti.

Člen 325f

Kapitalske zahteve za delta in vega tveganja

1.   Institucije uporabljajo dejavnike delta in vega tveganja, opisane v pododdelku 1 oddelka 3, za izračun kapitalskih zahtev za delta in vega tveganja.

2.   Institucije za izračun kapitalskih zahtev za delta in vega tveganja uporabljajo postopek iz odstavkov 3 do 8.

3.   Občutljivost vseh instrumentov, za katere se uporabljajo kapitalske zahteve za delta ali vega tveganje, na vsakega od relevantnih dejavnikov delta ali vega tveganja, vključenega v razred tveganj, se za vsak tak razred tveganj izračunajo z uporabo ustreznih formul iz pododdelka 2 oddelka 3. Če je vrednost instrumenta odvisna od več dejavnikov tveganja, se občutljivost določi ločeno za vsak dejavnik tveganja.

4.   Občutljivosti se dodelijo v eno od skupin ‚b‘ znotraj vsakega razreda tveganj.

5.   Pozitivne in negativne občutljivosti na isti dejavnik tveganja se znotraj vsake skupine ‚b‘ pobotajo, kar privede do neto občutljivosti (sk) na vsak dejavnik ‚k‘ v skupini.

6.   Neto občutljivosti na vsak dejavnik tveganja v vsaki skupini se pomnožijo z ustreznimi utežmi tveganja iz oddelka 6; rezultat so tehtane občutljivosti na vsakega od dejavnikov tveganja v tej skupini na podlagi naslednje formule:

| | WSk = RWk · sk

  pri čemer je:







  WSk | = | tehtana občutljivost; |
| --- | --- | --- | --- |
| RWk | = | uteži tveganja; |
| sk | = | dejavnik tveganja. |

WSk = RWk · sk

pri čemer je:

WSk

=

tehtana občutljivost;

RWk

=

uteži tveganja;

sk

=

dejavnik tveganja.

7.   Tehtane občutljivosti na različne dejavnike tveganja v vsaki skupini se združijo v skladu s spodnjo formulo, pri čemer znesek znotraj funkcije kvadratnega korena ne sme biti nižji od nič, rezultat pa je občutljivost posamezne skupine. Uporabijo se ustrezne korelacije za tehtane občutljivosti v isti skupini (ρkl) iz oddelka 6.

| | pri čemer je:







  Kb | = | občutljivost posamezne skupine in |
| --- | --- | --- | --- |
| WSk | = | tehtana občutljivost. |

Formula

pri čemer je:

Kb

=

občutljivost posamezne skupine in

WSk

=

tehtana občutljivost.

8.   Občutljivost posamezne skupine se izračuna za vsako skupino v razredu tveganja v skladu z odstavki 5, 6 in 7. Ko se je za vse skupine izračunala občutljivost posamezne skupine, se tehtane občutljivosti na vse dejavnike tveganja po vseh skupinah združijo v skladu s spodnjo formulo, pri čemer se uporabijo ustrezne korelacije γbc za tehtane občutljivosti v različnih skupinah iz oddelka 6, rezultat česar je za razred tveganj specifične kapitalske zahteve za delta ali vega tveganji:

Formula

pri čemer je:

| Sb | = | Σk WSk za vse dejavnike tveganja v skupini b in Sc = Σk WSk v skupini c; kadar te vrednosti za Sb in Sc privedejo do negativnega števila za skupno vsoto

  , institucija izračuna za razred tveganj specifične kapitalske zahteve za delta ali vega tveganji z uporabo alternativne specifikacije, pri čemer je |
| --- | --- | --- |
| Sb | = | max [min (Σk WSk, Kb), – Kb] za vse dejavnike tveganja v skupini b in |
| Sc | = | max [min (Σk WSk, Kc), – Kc] za vse dejavnike tveganja v skupini c. |

Sb

=

Σk WSk za vse dejavnike tveganja v skupini b in Sc = Σk WSk v skupini c; kadar te vrednosti za Sb in Sc privedejo do negativnega števila za skupno vsoto
  Formula
  , institucija izračuna za razred tveganj specifične kapitalske zahteve za delta ali vega tveganji z uporabo alternativne specifikacije, pri čemer je

Sb

=

max [min (Σk WSk, Kb), – Kb] za vse dejavnike tveganja v skupini b in

Sc

=

max [min (Σk WSk, Kc), – Kc] za vse dejavnike tveganja v skupini c.

Za razred tveganj specifične kapitalske zahteve za delta ali vega tveganji se izračunajo za vsak razred tveganj v skladu z odstavki 1 do 8.

Člen 325g

Kapitalske zahteve za tveganje ukrivljenosti

Institucije izračunajo kapitalske zahteve za tveganje ukrivljenosti v skladu z delegiranim aktom iz člena 461a.

Člen 325h

Združevanje za razred tveganja specifičnih kapitalskih zahtev za delta ter vega tveganji in tveganje ukrivljenosti

1.   Institucije združijo za razred tveganja specifične kapitalske zahteve za delta ter vega tveganji in tveganje ukrivljenosti v skladu s postopkom iz odstavkov 2, 3 in 4.

2.   Postopek za izračun razreda tveganja specifične kapitalske zahteve za delta ter vega tveganji in tveganja ukrivljenosti, opisanih v členih 325f in 325g, se izvede trikrat na razred tveganja, pri čemer se vsakič uporabi drugačen niz korelacijskih parametrov ρkl (korelacija med dejavniki tveganja znotraj skupine) ter γbc (korelacija med skupinami znotraj razreda tveganj). Vsak od teh treh nizov ustreza drugačnemu scenariju, ki so:

| (a) | scenarij srednjih korelacij, pri katerem korelacijska parametra ρkl in γbc ostaneta enaka kot tista v oddelku 6; |
| --- | --- |

(a)

scenarij srednjih korelacij, pri katerem korelacijska parametra ρkl in γbc ostaneta enaka kot tista v oddelku 6;

| (b) | scenarij visokih korelacij, pri katerem se korelacijska parametra ρkl inγbc, ki sta določena v oddelku 6, enotno pomnožita z 1,25, pri čemer se za ρkl in γbc uporablja zgornja meja 100 %; |
| --- | --- |

(b)

scenarij visokih korelacij, pri katerem se korelacijska parametra ρkl inγbc, ki sta določena v oddelku 6, enotno pomnožita z 1,25, pri čemer se za ρkl in γbc uporablja zgornja meja 100 %;

| (c) | scenarij nizkih korelacij se opredeli v delegiranem aktu iz člena 461a. |
| --- | --- |

(c)

scenarij nizkih korelacij se opredeli v delegiranem aktu iz člena 461a.

3.   Institucije izračunajo vsoto specifične kapitalske zahteve za razred tveganja delta in vega tveganj ter tveganje ukrivljenosti za vsakega od scenarijev, da bi določile tri od scenarija odvisne kapitalske zahteve.

4.   Kapitalska zahteva v skladu z metodo na podlagi občutljivosti je najvišja izmed treh specifičnih scenarijev kapitalskih zahtev iz odstavka 3.

Člen 325i

Obravnava indeksnih instrumentov in opcij z več osnovnimi instrumenti

Institucije obravnavajo indeksne instrumente in opcije z več osnovnimi instrumenti v skladu z delegiranim aktom iz člena 461a.

Člen 325j

Obravnava kolektivnih naložbenih podjemov

Institucije obravnavajo kolektivne naložbene podjeme v skladu z delegiranim aktom iz člena 461a.

Člen 325k

Pozicije iz izvedbe prve prodaje instrumentov

1.   Institucije lahko postopek iz tega člena uporabijo za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje pozicij iz izvedbe prve prodaje dolžniških ali lastniških finančnih instrumentov.

2.   Institucije uporabijo enega od ustreznih multiplikatorjev iz razpredelnice 1 za neto občutljivosti vseh pozicij iz izvedbe prve prodaje instrumentov pri vsakem posameznem izdajatelju, pri čemer se izključijo pozicije iz izvedbe prve prodaje instrumentov, ki so se že prenesle na tretje osebe ali so se te pogodbeno zavezale k njihovemu odkupu, in izračunajo kapitalske zahteve za tržno tveganje v skladu s pristopom iz tega poglavja na podlagi prilagojenih neto občutljivosti.

Razpredelnica 1

| delovni dan 0 | 0 % |
| --- | --- |
| delovni dan 1 | 10 % |
| delovna dneva 2 in 3 | 25 % |
| delovni dan 4 | 50 % |
| delovni dan 5 | 75 % |
| po delovnem dnevu 5 | 100 % |

delovni dan 0

0 %

delovni dan 1

10 %

delovna dneva 2 in 3

25 %

delovni dan 4

50 %

delovni dan 5

75 %

po delovnem dnevu 5

100 %

Za namene tega člena je ‚delovni dan 0‘ delovni dan, na katerega se institucija nepreklicno zaveže, da bo odkupila znano količino vrednostnih papirjev po dogovorjeni ceni.

3.   Institucije pristojne organe obvestijo o uporabi postopka iz tega člena.

Oddelek 3

Opredelitve dejavnikov tveganja in občutljivosti

Pododdelek 1

Opredelitve dejavnikov tveganja

Člen 325l

Dejavniki splošnega obrestnega tveganja

1.   Za vse dejavnike splošnega obrestnega tveganja, vključno s tveganjem inflacije in medvalutnim tveganjem osnove, obstaja ena skupina na valuto, ki vsebuje različne vrste dejavnikov tveganja.

Dejavniki delta splošnega obrestnega tveganja, ki se uporabljajo za instrumente, občutljive na obrestno mero, so relevantne netvegane obrestne mere po valutah in po vsaki od naslednjih zapadlosti: 0,25 leta, 0,5 leta, 1 leto, 2 leti, 3 leta, 5 let, 10 let, 15 let, 20 let, 30 let. Institucije dodelijo dejavnike tveganja specifičnim točkam z linearno interpolacijo ali z uporabo metode, ki je najbolj skladna s funkcijami določanja cen, ki jih neodvisna enota za nadzor nad tveganji institucije uporablja za poročanje o tržnem tveganju ali poslovnem izidu višjemu vodstvu.

2.   Institucije pridobijo netvegane obrestne mere po valutah iz instrumentov denarnega trga v trgovalni knjigi institucije, ki imajo najnižje kreditno tveganje, kot so obrestne zamenjave na referenčno obrestno mero prek noči.

3.   Če institucije ne morejo uporabiti pristopa iz odstavka 2, netvegane obrestne mere temeljijo na eni ali več implicitnih tržnih krivulj zamenjav, ki jih institucija uporablja za vrednotenje pozicij po tekočih tržnih cenah, kot so krivulje zamenjav medbančnih obrestnih mer.

Če podatki o implicitnih tržnih krivuljah zamenjav iz odstavka 2 in prvega pododstavka tega odstavka niso zadostni, se lahko netvegane obrestne mere izpeljejo iz najustreznejše krivulje donosa državnih obveznic za dano valuto.

Če institucije uporabljajo dejavnike splošnega obrestnega tveganja, izpeljane v skladu s postopkom iz drugega pododstavka tega odstavka, za državne dolžniške instrumente, se državni dolžniški instrument ne izvzame iz kapitalskih zahtev za tveganje kreditnega razmika. V takih primerih, ko ni mogoče razdružiti netvegane obrestne mere od sestavine kreditnega razmika, se občutljivost na dejavnik tveganja razporedi tako v razred splošnega obrestnega tveganja kot razred tveganja kreditnega razmika.

4.   V primeru dejavnikov splošnega obrestnega tveganja vsaka valuta sestavlja ločeno skupino. Institucije dodelijo dejavnikom tveganja, ki so v isti skupini, a imajo različne zapadlosti, različne uteži tveganja v skladu z oddelkom 6.

Institucije uporabljajo dodatne dejavnike tveganja za tveganje inflacije pri dolžniških instrumentih, katerih denarni tokovi so funkcionalno odvisni od stopenj inflacije. Ti dodatni dejavniki tveganja so sestavljeni iz enega vektorja implicitnih tržnih stopenj inflacije različnih zapadlosti po valutah. Vektor za vsak instrument vsebuje toliko sestavin, kot je stopenj inflacije, ki se uporabljajo kot spremenljivke v modelu določanja cen institucije za ta instrument.

5.   Institucije izračunajo občutljivost instrumenta na dodatni dejavnik tveganja za tveganje inflacije iz odstavka 4 kot spremembo vrednosti instrumenta, v skladu z modelom določanja cen, zaradi premika vsake sestavine vektorja za eno bazično točko. Vsaka valuta sestavlja ločeno skupino. Institucije znotraj vsake skupine inflacijo obravnavajo kot en dejavnik tveganja ne glede na število sestavin vsakega vektorja. Institucije pobotajo vse občutljivosti na inflacijo znotraj skupine, izračunane, kot je opisano v tem odstavku, da dobijo eno samo neto občutljivost na skupino.

6.   Dolžniški instrumenti, ki vključujejo plačila v različnih valutah, so prav tako predmet medvalutnega tveganja osnove med temi valutami. Za namene metode na podlagi občutljivosti so dejavniki tveganja, ki jih uporabijo institucije, medvalutno tveganje osnove vsake valute prek ameriških dolarjev ali eurov. Institucije izračunajo medvalutne osnove, ki se ne nanašajo na osnovo prek ameriških dolarjev ali osnovo prek eurov, na podlagi ‚osnove prek ameriških dolarjev‘ ali ‚osnove prek eurov‘.

Vsak dejavnik medvalutnega tveganja osnove je sestavljen iz enega vektorja medvalutne osnove različnih zapadlosti po valutah. Vektor za vsak dolžniški instrument vsebuje toliko sestavin, kot je medvalutnih osnov, ki se uporabljajo kot spremenljivke v modelu določanja cen institucije za ta instrument. Vsaka valuta sestavlja drugačno skupino.

Institucije izračunajo občutljivost instrumenta na ta dejavnik medvalutnega tveganja osnove kot spremembo vrednosti instrumenta, v skladu z modelom določanja cen, zaradi premika vsake sestavine vektorja za eno bazično točko. Vsaka valuta sestavlja ločeno skupino. V vsaki skupini obstajata dva mogoča ločena dejavnika tveganja, tj. osnova prek eurov in osnova prek ameriških dolarjev, ne glede na število sestavin v vsakem vektorju medvalutne osnove. Največje število neto občutljivosti na skupino je dva.

7.   Dejavniki vega splošnega obrestnega tveganja, ki se uporabljajo za opcije z osnovnimi instrumenti, občutljivimi na splošno obrestno mero, so vgrajene nestanovitnosti relevantnih netveganih obrestnih mer, kot so opisane v odstavkih 2 in 3, ki se dodelijo v skupine glede na valuto in razporedijo na naslednje zapadlosti v vsaki skupini: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let. Za vsako valuto obstaja samo ena skupina.

Institucije za namene pobota štejejo, da vgrajene nestanovitnosti, povezane z istimi netveganimi obrestnimi merami in razporejene na iste zapadlosti, sestavljajo isti dejavnik tveganja.

Če institucije razporedijo vgrajene nestanovitnosti na zapadlosti, navedene v tem odstavku, veljajo naslednje zahteve:

| (a) | če je zapadlost opcije enaka zapadlosti osnovnega instrumenta, se upošteva en sam dejavnik tveganja, ki se razporedi na to zapadlost; |
| --- | --- |

(a)

če je zapadlost opcije enaka zapadlosti osnovnega instrumenta, se upošteva en sam dejavnik tveganja, ki se razporedi na to zapadlost;

| (b) | če je zapadlost opcije krajša od zapadlosti osnovnega instrumenta, se upoštevata naslednja dejavnika tveganja:






  (i) | prvi dejavnik tveganja se razporedi na zapadlost opcije; |
| --- | --- | --- |

(b)

če je zapadlost opcije krajša od zapadlosti osnovnega instrumenta, se upoštevata naslednja dejavnika tveganja:

(i)

prvi dejavnik tveganja se razporedi na zapadlost opcije;

| (ii) | drugi dejavnik tveganja se razporedi na preostalo zapadlost osnovnega instrumenta opcije na datum izteka opcije. |
| --- | --- |

(ii)

drugi dejavnik tveganja se razporedi na preostalo zapadlost osnovnega instrumenta opcije na datum izteka opcije.

8.   Dejavniki splošnega obrestnega tveganja ukrivljenosti, ki jih uporabljajo institucije, so sestavljeni iz po enega vektorja netveganih obrestnih mer, ki predstavlja specifično krivuljo donosa brez tveganja, na valuto. Vsaka valuta sestavlja drugačno skupino. Vektor za vsak instrument vsebuje toliko sestavin, kot je različnih zapadlosti netveganih obrestnih mer, ki se uporabljajo kot spremenljivke v modelu določanja cen institucije za ta instrument.

9.   Institucije izračunajo občutljivost instrumenta na vsak dejavnik tveganja, uporabljen v formuli tveganja ukrivljenosti, v skladu s členom 325g. Institucije za namene tveganja ukrivljenosti obravnavajo vektorje, ki ustrezajo različnim krivuljam donosa in imajo različno število sestavin, kot isti dejavnik tveganja, če se ti vektorji nanašajo na isto valuto. Institucije pobotajo občutljivosti na isti dejavnik tveganja. Za vsako skupino obstaja samo ena neto občutljivost.

Za tveganje inflacije in tveganje medvalutne osnove ni kapitalskih zahtev za tveganje ukrivljenosti.

Člen 325m

Dejavniki tveganja kreditnega razmika za nelistinjenje

1.   Dejavniki delta tveganja kreditnega razmika, ki jih institucije uporabljajo za nelistinjene instrumente, občutljive na kreditni razmik, so stopnje kreditnega razmika izdajateljev teh instrumentov, ki se povzamejo iz relevantnih dolžniških instrumentov in kreditnih zamenjav ter razporedijo na naslednje zapadlosti: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let. Institucije uporabijo po en dejavnik tveganja na izdajatelja in zapadlost ne glede na to, ali so stopnje kreditnega razmika izdajateljev povzete iz dolžniških instrumentov ali kreditnih zamenjav. Skupine so sektorske skupine iz oddelka 6 in vsaka skupina vsebuje vse dejavnike tveganja, dodeljene relevantnemu sektorju.

2.   Dejavniki vega tveganja kreditnega razmika, ki jih institucije uporabljajo za opcije z nelistinjenimi osnovnimi instrumenti, občutljivimi na kreditni razmik, so vgrajene nestanovitnosti stopenj kreditnega razmika izdajateljev osnovnih instrumentov, povzete, kot je določeno v odstavku 1, ki se razporedijo na naslednje zapadlosti v skladu z zapadlostjo opcije, za katero se uporabljajo kapitalske zahteve: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let. Uporabijo se iste skupine kot tiste, ki so se uporabile za delta tveganje kreditnega razmika za nelistinjenje.

3.   Dejavniki tveganja ukrivljenosti kreditnega razmika, ki jih institucije uporabijo za nelistinjene instrumente, so sestavljeni iz enega vektorja stopenj kreditnih razmikov, ki predstavlja krivuljo kreditnega razmika, specifičnega za izdajatelja. Vektor za vsak instrument vsebuje toliko sestavin, kot je različnih zapadlosti stopenj kreditnih razmikov, ki se uporabljajo kot spremenljivke v modelu določanja cen institucije za ta instrument. Uporabijo se iste skupine kot tiste, ki so se uporabile za delta tveganje kreditnega razmika za nelistinjenje.

4.   Institucije izračunajo občutljivost instrumenta na vsak dejavnik tveganja, uporabljen v formuli tveganja ukrivljenosti, v skladu s členom 325g. Institucije za namene tveganja ukrivljenosti obravnavajo vektorje, povzete iz relevantnih dolžniških instrumentov ali kreditnih zamenjav in z različnim številom sestavin, kot isti dejavnik tveganja, če se ti vektorji nanašajo na istega izdajatelja.

Člen 325n

Dejavniki tveganja kreditnega razmika za listinjenje

1.   Institucije uporabijo dejavnike tveganja kreditnega razmika iz odstavka 3 za pozicije v listinjenju, ki so vključene v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, kot je določeno v členu 325(6), (7) in (8).

Institucije uporabijo dejavnike tveganja kreditnega razmika iz odstavka 5 za pozicije v listinjenju, ki niso vključene v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, kot je določeno v členu 325(6), (7) in (8).

2.   Skupine, ki se uporabljajo za tveganje kreditnega razmika listinjenj, ki so vključena v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, so iste kot skupine, ki se uporabljajo za tveganje kreditnega razmika nelistinjenj, kot je navedeno v oddelku 6.

Skupine, ki se uporabljajo za tveganje kreditnega razmika za listinjenja, ki niso vključena v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, so specifične za to kategorijo razreda tveganja, kot je navedeno v oddelku 6.

3.   Dejavniki tveganja kreditnega razmika, ki jih institucije uporabijo za pozicije v listinjenju, ki so vključene v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, so naslednji:

| (a) | dejavniki delta tveganja so vse relevantne stopnje kreditnih razmikov izdajateljev osnovnih instrumentov v zvezi z izpostavljenostmi pozicije v listinjenju, povzete iz relevantnih dolžniških instrumentov in kreditnih zamenjav ter za vsako od naslednjih zapadlosti: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let. |
| --- | --- |

(a)

dejavniki delta tveganja so vse relevantne stopnje kreditnih razmikov izdajateljev osnovnih instrumentov v zvezi z izpostavljenostmi pozicije v listinjenju, povzete iz relevantnih dolžniških instrumentov in kreditnih zamenjav ter za vsako od naslednjih zapadlosti: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let.

| (b) | dejavniki vega tveganja, ki se uporabljajo za opcije s pozicijami v listinjenju, ki so vključene v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo kot osnovni instrumenti, so vgrajene nestanovitnosti kreditnih razmikov izdajateljev osnovnih instrumentov v zvezi z izpostavljenostmi pozicije v listinjenju, povzete, kot je opisano v točki (a) tega odstavka, ki se razporedijo na naslednje zapadlosti v skladu z zapadlostjo zadevne opcije, za katero se uporabljajo kapitalske zahteve: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let. |
| --- | --- |

(b)

dejavniki vega tveganja, ki se uporabljajo za opcije s pozicijami v listinjenju, ki so vključene v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo kot osnovni instrumenti, so vgrajene nestanovitnosti kreditnih razmikov izdajateljev osnovnih instrumentov v zvezi z izpostavljenostmi pozicije v listinjenju, povzete, kot je opisano v točki (a) tega odstavka, ki se razporedijo na naslednje zapadlosti v skladu z zapadlostjo zadevne opcije, za katero se uporabljajo kapitalske zahteve: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let.

| (c) | dejavniki tveganja ukrivljenosti so relevantne krivulje donosov kreditnih razmikov izdajateljev osnovnih instrumentov v zvezi z izpostavljenostmi pozicije v listinjenju, izražene kot vektor stopenj kreditnih razmikov za različne zapadlosti, povzetih v skladu s točko (a) tega odstavka; vektor za vsak instrument vsebuje toliko sestavin, kot je različnih zapadlosti stopenj kreditnih razmikov, ki se uporabljajo kot spremenljivke v modelu določanja cen institucije za ta instrument. |
| --- | --- |

(c)

dejavniki tveganja ukrivljenosti so relevantne krivulje donosov kreditnih razmikov izdajateljev osnovnih instrumentov v zvezi z izpostavljenostmi pozicije v listinjenju, izražene kot vektor stopenj kreditnih razmikov za različne zapadlosti, povzetih v skladu s točko (a) tega odstavka; vektor za vsak instrument vsebuje toliko sestavin, kot je različnih zapadlosti stopenj kreditnih razmikov, ki se uporabljajo kot spremenljivke v modelu določanja cen institucije za ta instrument.

4.   Institucije izračunajo občutljivost pozicije v listinjenju na vsak dejavnik tveganja, uporabljen v formuli tveganja ukrivljenosti, v skladu s členom 325g. Institucije za namene tveganja ukrivljenosti obravnavajo vektorje, povzete iz relevantnih dolžniških instrumentov ali kreditnih zamenjav in z različnim številom sestavin, kot isti dejavnik tveganja, če se ti vektorji nanašajo na istega izdajatelja.

5.   Dejavniki tveganja kreditnega razmika, ki jih institucije uporabljajo za pozicije v listinjenju, ki niso vključene v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, se nanašajo na razmik tranše in ne na razmik osnovnih instrumentov ter so naslednji:

| (a) | dejavniki delta tveganja so stopnje kreditnih razmikov relevantne tranše, razporejeni na naslednje zapadlosti v skladu z zapadlostjo tranše: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let. |
| --- | --- |

(a)

dejavniki delta tveganja so stopnje kreditnih razmikov relevantne tranše, razporejeni na naslednje zapadlosti v skladu z zapadlostjo tranše: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let.

| (b) | dejavniki vega tveganja, ki se uporabljajo za opcije s pozicijami v listinjenju, ki niso vključene v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo kot osnovni instrument, so vgrajene nestanovitnosti kreditnih razmikov tranš, od katerih se vsaka razporedi na naslednje zapadlosti v skladu z zapadlostjo opcije, za katero se uporabljajo kapitalske zahteve: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let. |
| --- | --- |

(b)

dejavniki vega tveganja, ki se uporabljajo za opcije s pozicijami v listinjenju, ki niso vključene v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo kot osnovni instrument, so vgrajene nestanovitnosti kreditnih razmikov tranš, od katerih se vsaka razporedi na naslednje zapadlosti v skladu z zapadlostjo opcije, za katero se uporabljajo kapitalske zahteve: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let.

| (c) | dejavniki tveganja ukrivljenosti so isti kot tisti, opisani v točki (a) tega odstavka; za vse navedene dejavnike tveganja se uporabi skupna utež tveganja, kot je navedeno v oddelku 6. |
| --- | --- |

(c)

dejavniki tveganja ukrivljenosti so isti kot tisti, opisani v točki (a) tega odstavka; za vse navedene dejavnike tveganja se uporabi skupna utež tveganja, kot je navedeno v oddelku 6.

Člen 325o

Dejavniki tveganja lastniških finančnih instrumentov

1.   Skupine za vse dejavnike tveganja lastniških finančnih instrumentov so sektorske skupine iz oddelka 6.

2.   Dejavniki delta tveganja lastniških finančnih instrumentov, ki jih uporabljajo institucije, so vse promptne cene lastniških finančnih instrumentov in vse cene repo poslov z lastniškimi finančnimi instrumenti.

Za namene tveganja lastniških finančnih instrumentov posebna krivulja repo poslov z lastniškimi instrumenti predstavlja en dejavnik tveganja, ki se izrazi kot vektor cen repo poslov z različnimi zapadlostmi. Vektor za vsak instrument vsebuje toliko sestavin, kot je različnih zapadlosti cen repo poslov, ki se uporabljajo kot spremenljivke v modelu določanja cen institucije za ta instrument.

Institucije izračunajo občutljivost instrumenta na dejavnik tveganja lastniških finančnih instrumentov kot spremembo vrednosti instrumenta, v skladu z modelom določanja cen, zaradi premika vsake sestavine vektorja za eno bazično točko. Institucije pobotajo občutljivosti na dejavnik tveganja cene repo poslov istega lastniškega finančnega instrumenta ne glede na število sestavin vsakega vektorja.

3.   Dejavniki vega tveganja lastniških finančnih instrumentov, ki jih institucije uporabljajo za opcije z osnovnimi instrumenti, občutljivimi na tveganje lastniških finančnih instrumentov, so vgrajene nestanovitnosti promptnih cen lastniških finančnih instrumentov, ki se razporedijo na naslednje zapadlosti v skladu z zapadlostmi zadevnih opcij, za katere se uporabljajo kapitalske zahteve: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let. Za cene repo poslov z lastniškimi finančnimi instrumenti ni kapitalskih zahtev za vega tveganje.

4.   Dejavniki tveganja ukrivljenosti lastniških finančnih instrumentov, ki jih institucije uporabljajo za opcije z osnovnimi instrumenti, občutljivimi na tveganje lastniških finančnih instrumentov, so vse promptne cene lastniških finančnih instrumentov ne glede na zapadlost zadevnih opcij. Za cene repo poslov z lastniškimi finančnimi instrumenti ni kapitalskih zahtev za tveganje ukrivljenosti.

Člen 325p

Dejavniki blagovnega tveganja

1.   Skupine za vse dejavnike blagovnega tveganja so sektorske skupine iz oddelka 6.

2.   Dejavniki delta blagovnega tveganja, ki jih institucije uporabljajo za instrumente, občutljive na blagovno tveganje, so vse promptne cene blaga glede na vrsto blaga in glede na naslednje zapadlosti: 0,25 leta, 0,5 leta, 1 leto, 2 leti, 3 leta, 5 let, 10 let, 15 let, 20 let, 30 let. Institucije štejejo, da dve ceni blaga za isto vrsto blaga z isto zapadlostjo sestavljata isti dejavnik tveganja samo, če sta sklopa pravnih pogojev glede lokacije izročitve identična.

3.   Dejavniki vega blagovnega tveganja, ki jih institucije uporabljajo za opcije z osnovnimi instrumenti, občutljivimi na blagovno tveganje, so vgrajene nestanovitnosti cen blaga po vrstah blaga, ki se razporedijo na naslednje zapadlosti v skladu z zapadlostmi zadevnih opcij, za katere se uporabljajo kapitalske zahteve: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let. Institucije obravnavajo občutljivosti na isto vrsto blaga in dodeljene isti zapadlosti kot en sam dejavnik tveganja, ki ga nato pobotajo.

4.   Dejavniki blagovnega tveganja ukrivljenosti, ki jih institucije uporabijo za opcije z osnovnimi instrumenti, občutljivimi na blagovno tveganje, so en niz cen blaga z različnimi zapadlostmi na vrsto blaga, izražen kot vektor. Vektor za vsak instrument vsebuje toliko sestavin, kot je cen tega blaga, ki se uporabljajo kot spremenljivke v modelu določanja cen institucije za ta instrument. Institucije ne razlikujejo med cenami blaga po lokacijah izročitve.

Občutljivost instrumenta na vsak dejavnik tveganja, uporabljen v formuli tveganja ukrivljenosti, se izračuna v skladu s členom 325g. Institucije za namene tveganja ukrivljenosti za vektorje, ki imajo različno število sestavin, štejejo, da sestavljajo isti dejavnik tveganja, če se ti vektorji nanašajo na isto vrsto blaga.

Člen 325q

Dejavniki valutnega tveganja

1.   Dejavniki delta valutnega tveganja, ki jih institucije uporabljajo za instrumente, občutljive na valutno tveganje, so vsi promptni menjalni tečaji med valuto, v kateri je denominiran instrument, in valuto poročanja institucije. Za vsak par valut obstaja ena skupina, ki vsebuje en dejavnik tveganja in eno neto občutljivost.

2.   Dejavniki vega valutnega tveganja, ki jih institucije uporabljajo za opcije z osnovnimi instrumenti, občutljivimi na valutno tveganje, so vgrajene nestanovitnosti menjalnih tečajev med valutnimi pari iz odstavka 1. Te vgrajene nestanovitnosti menjalnih tečajev se razporedijo na naslednje zapadlosti v skladu z zapadlostmi zadevnih opcij, za katere se uporabljajo kapitalske zahteve: 0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let.

3.   Dejavniki valutnega tveganja ukrivljenosti, ki jih institucije uporabljajo za opcije z osnovnimi instrumenti, občutljivimi na valutno tveganje, so enaki kot tisti iz odstavka 1.

4.   Institucijam ni treba razlikovati med onshore in offshore različicami valute za vse dejavnike delta ter vega valutnega tveganja in valutnega tveganja ukrivljenosti.

Pododdelek 2

Opredelitve občutljivosti

Člen 325r

Občutljivosti na delta tveganje

1.   Institucije izračunajo občutljivosti na delta splošno obrestno tveganje na naslednji način:

| (a) | občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo netvegane obrestne mere, se izračunajo, kot sledi:





  pri čemer je: | = | občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo netvegane obrestne mere; |
| --- | --- | --- | --- |
| rkt | = | stopnja krivulje netvegane obrestne mere k z zapadlostjo t; |
| Vi (.) | = | funkcija določanja cen instrumenta i; in |
| x,y | = | dejavnika tveganja v funkciji določanja cen Vi, različna od rkt; |

(a)

občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo netvegane obrestne mere, se izračunajo, kot sledi:

Formula

pri čemer je:

Formula

=

občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo netvegane obrestne mere;

rkt

=

stopnja krivulje netvegane obrestne mere k z zapadlostjo t;

Vi (.)

=

funkcija določanja cen instrumenta i; in

x,y

=

dejavnika tveganja v funkciji določanja cen Vi, različna od rkt;

| (b) | občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo tveganje inflacije in medvalutna osnova, se izračunajo na naslednji način:





  pri čemer je: | = | občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo tveganje inflacije in medvalutna osnova; |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | vektor m sestavin, ki predstavlja implicitno krivuljo inflacije ali krivuljo medvalutne osnove za dano valuto j, pri čemer je m enak številu inflacijskih ali medvalutnih spremenljivk, ki se uporabljajo v modelu določanja cen za instrument i; |
| | = | enotna matrika dimenzije (1 × m); |
| Vi (.) | = | funkcija določanja cen instrumenta i; in |
| y, z | = | drugi spremenljivki v modelu določanja cen. |

(b)

občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo tveganje inflacije in medvalutna osnova, se izračunajo na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

Formula

=

občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo tveganje inflacije in medvalutna osnova;

Formula

=

vektor m sestavin, ki predstavlja implicitno krivuljo inflacije ali krivuljo medvalutne osnove za dano valuto j, pri čemer je m enak številu inflacijskih ali medvalutnih spremenljivk, ki se uporabljajo v modelu določanja cen za instrument i;

Formula

=

enotna matrika dimenzije (1 × m);

Vi (.)

=

funkcija določanja cen instrumenta i; in

y, z

=

drugi spremenljivki v modelu določanja cen.

2.   Institucije izračunajo občutljivosti na delta tveganje kreditnega razmika za vse pozicije v listinjenju in pozicije brez listinjenja na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| | = | občutljivosti na delta tveganje kreditnega razmika za vse pozicije v listinjenju in pozicije brez listinjenja; |
| --- | --- | --- |
| cskt | = | vrednost stopnje kreditnega razmika izdajatelja j pri zapadlosti t; |
| Vi (.) | = | funkcija določanja cen instrumenta i; in |
| x,y | = | dejavnika tveganja v funkciji določanja cen Vi, različna od cskt; |

Formula

=

občutljivosti na delta tveganje kreditnega razmika za vse pozicije v listinjenju in pozicije brez listinjenja;

cskt

=

vrednost stopnje kreditnega razmika izdajatelja j pri zapadlosti t;

Vi (.)

=

funkcija določanja cen instrumenta i; in

x,y

=

dejavnika tveganja v funkciji določanja cen Vi, različna od cskt;

3.   Institucije izračunajo občutljivosti na delta tveganje lastniških finančnih instrumentov na naslednji način:

| (a) | občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo promptne cene lastniških finančnih instrumentov, se izračunajo na naslednji način:





  pri čemer je:







  sk | = | občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo promptne cene lastniških finančnih instrumentov,; |
| --- | --- | --- | --- |
| k | = | specifičen lastniški finančni instrument; |
| EQk | = | vrednost promptne cene tega lastniškega finančnega instrumenta; |
| Vi (.) | = | funkcija določanja cen instrumenta i; in |
| x,y | = | dejavnika tveganja določanja cen Vi, različna od EQk v funkciji; |

(a)

občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo promptne cene lastniških finančnih instrumentov, se izračunajo na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

sk

=

občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo promptne cene lastniških finančnih instrumentov,;

k

=

specifičen lastniški finančni instrument;

EQk

=

vrednost promptne cene tega lastniškega finančnega instrumenta;

Vi (.)

=

funkcija določanja cen instrumenta i; in

x,y

=

dejavnika tveganja določanja cen Vi, različna od EQk v funkciji;

| (b) | občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo cene repo poslov z lastniškimi finančnimi instrumenti, se izračunajo na naslednji način:





  pri čemer je: | = | občutljivost na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo cene repo poslov z lastniškimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- | --- | --- |
| k | = | indeks, ki označuje lastniški finančni instrument; |
| | = | vektor m sestavin, ki predstavlja strukturo pogojev repo posla za specifični lastniški finančni instrument k, pri čemer je m enak številu cen repo poslov, ki ustrezajo različnim zapadlostim, ki se uporabljajo v modelu določanja cen za instrument i; |
| | = | enotna matrika dimenzije (1 ·m); |
| Vi (.) | = | funkcija določanja cen instrumenta i; in |
| y, z | = | dejavnika tveganja v funkciji določanja cen Vi, različna od

  . |

(b)

občutljivosti na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo cene repo poslov z lastniškimi finančnimi instrumenti, se izračunajo na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

Formula

=

občutljivost na dejavnike tveganja, ki jih sestavljajo cene repo poslov z lastniškimi finančnimi instrumenti;

k

=

indeks, ki označuje lastniški finančni instrument;

Formula

=

vektor m sestavin, ki predstavlja strukturo pogojev repo posla za specifični lastniški finančni instrument k, pri čemer je m enak številu cen repo poslov, ki ustrezajo različnim zapadlostim, ki se uporabljajo v modelu določanja cen za instrument i;

Formula

=

enotna matrika dimenzije (1 ·m);

Vi (.)

=

funkcija določanja cen instrumenta i; in

y, z

=

dejavnika tveganja v funkciji določanja cen Vi, različna od
  Formula
  .

4.   Institucije izračunajo občutljivosti delta blagovno tveganja na vsak dejavnik tveganja k na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| sk | = | občutljivosti delta blagovnega tveganja; |
| --- | --- | --- |
| k | = | dani dejavnik blagovnega tveganja; |
| CTYk | = | vrednost dejavnika tveganja k; |
| Vi (.) | = | tržna vrednost instrumenta i kot funkcija dejavnika tveganja k; in |
| y, z | = | dejavnika tveganja v modelu določanja cen za instrument i, različna od CTYk. |

sk

=

občutljivosti delta blagovnega tveganja;

k

=

dani dejavnik blagovnega tveganja;

CTYk

=

vrednost dejavnika tveganja k;

Vi (.)

=

tržna vrednost instrumenta i kot funkcija dejavnika tveganja k; in

y, z

=

dejavnika tveganja v modelu določanja cen za instrument i, različna od CTYk.

5.   Institucije izračunajo občutljivosti delta valutnega tveganja na vsak dejavnik valutnega tveganja k na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| sk | = | občutljivosti delta blagovnega tveganja; |
| --- | --- | --- |
| k | = | dani dejavnik valutnega tveganja; |
| FXk | = | vrednost dejavnika tveganja; |
| Vi (.) | = | tržna vrednost instrumenta i kot funkcija dejavnika tveganja k; in |
| y, z | = | dejavnika tveganja v modelu določanja cen za instrument i, različna od FXk. |

sk

=

občutljivosti delta blagovnega tveganja;

k

=

dani dejavnik valutnega tveganja;

FXk

=

vrednost dejavnika tveganja;

Vi (.)

=

tržna vrednost instrumenta i kot funkcija dejavnika tveganja k; in

y, z

=

dejavnika tveganja v modelu določanja cen za instrument i, različna od FXk.

Člen 325s

Občutljivosti na vega tveganje

1.   Institucije izračunajo občutljivosti vega tveganja opcije na dani dejavnik tveganja k na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| sk | = | občutljivosti delta blagovnega tveganja opcije; |
| --- | --- | --- |
| k | = | specifični dejavnik vega tveganja, ki ga sestavlja vgrajena nestanovitnost; |
| volk | = | vrednost tega dejavnika tveganja, ki se mora izraziti kot odstotek; in |
| x, y | = | dejavnika tveganja v funkciji določanja cen Vi, različna od volk; |

sk

=

občutljivosti delta blagovnega tveganja opcije;

k

=

specifični dejavnik vega tveganja, ki ga sestavlja vgrajena nestanovitnost;

volk

=

vrednost tega dejavnika tveganja, ki se mora izraziti kot odstotek; in

x, y

=

dejavnika tveganja v funkciji določanja cen Vi, različna od volk;

2.   V primeru razredov tveganja, pri katerih imajo dejavniki vega tveganja dimenzijo zapadlosti, vendar se pravila za razporejanje dejavnikov tveganja ne uporabljajo, ker opcije nimajo zapadlosti, institucije razporedijo te dejavnike tveganja na najdaljšo predpisano zapadlost. Za te opcije se uporablja pribitek za preostala tveganja.

3.   V primeru opcij, ki nimajo izvršilne cene ali mejne vrednosti osnovnega instrumenta, in opcij, ki imajo več izvršilnih cen ali mejnih vrednosti osnovnega instrumenta, institucije za razporejanje uporabijo izvršilne cene in zapadlosti, ki jih uporabljajo interno za določanje cene opcije. Za te opcije se prav tako uporablja pribitek za preostala tveganja.

4.   Institucije ne izračunajo vega tveganja za tranše listinjenja, ki so vključene v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, kot je določeno v členu 325(6), (7) in (8), ki nimajo vgrajene nestanovitnosti. Za te tranše listinjenja se izračunajo kapitalske zahteve za delta tveganje in tveganje ukrivljenosti.

Člen 325t

Zahteve za izračune občutljivosti

1.   Institucije izpeljejo občutljivosti iz svojih modelov določanja cen, ki so podlaga za poročanje o poslovnem izidu višjemu vodstvu, z uporabo formul iz tega pododdelka.

Pristojni organi lahko z odstopanjem od prvega pododstavka od institucije, ki je prejela dovoljenje za uporabo alternativnega pristopa notranjih modelov iz poglavja 1b, zahtevajo, da uporabi funkcije določanja cen sistema za merjenje tveganja svojega pristopa notranjih modelov pri izračunu občutljivosti na podlagi tega poglavja za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje in poročanje o njih v skladu s členom 430b(3).

2.   Institucije lahko pri izračunu občutljivosti na delta tveganje instrumentov z opcionalnostjo iz točke (a) člena 325e(2) predpostavljajo, da vgrajeni dejavniki tveganja nestanovitnosti ostajajo nespremenjeni.

3.   Pri izračunu občutljivosti na vega tveganje instrumentov z opcionalnostjo iz točke (b) člena 325e(2) se uporabljajo naslednje zahteve:

| (a) | za splošno obrestno tveganje in tveganje kreditnega razmika institucije za vsako valuto predpostavljajo, da osnovni instrument dejavnikov tveganja nestanovitnosti, za katere se izračunava vega tveganje, sledi logaritemsko normalni ali normalni porazdelitvi v modelih določanja cen, ki se uporabljajo za te instrumente; |
| --- | --- |

(a)

za splošno obrestno tveganje in tveganje kreditnega razmika institucije za vsako valuto predpostavljajo, da osnovni instrument dejavnikov tveganja nestanovitnosti, za katere se izračunava vega tveganje, sledi logaritemsko normalni ali normalni porazdelitvi v modelih določanja cen, ki se uporabljajo za te instrumente;

| (b) | za tveganje lastniških finančnih instrumentov, blagovno tveganje in valutno tveganje institucije predpostavljajo, da osnovni instrument dejavnikov tveganja nestanovitnosti, za katere se izračunava vega tveganje, sledi logaritemsko normalni porazdelitvi v modelih določanja cen, ki se uporabljajo za te instrumente. |
| --- | --- |

(b)

za tveganje lastniških finančnih instrumentov, blagovno tveganje in valutno tveganje institucije predpostavljajo, da osnovni instrument dejavnikov tveganja nestanovitnosti, za katere se izračunava vega tveganje, sledi logaritemsko normalni porazdelitvi v modelih določanja cen, ki se uporabljajo za te instrumente.

4.   Institucije izračunajo vse občutljivosti razen občutljivosti na prilagoditve kreditnega vrednotenja.

5.   Institucija lahko z odstopanjem od odstavka 1, pod pogojem, da ima dovoljenje pristojnih organov, pri izračunu kapitalskih zahtev pozicije iz trgovalne knjige v skladu s tem poglavjem uporabi alternativne opredelitve občutljivosti na delta tveganje, če institucija izpolnjuje oba naslednja pogoja:

| (a) | te alternativne opredelitve se uporabljajo za namene notranjega upravljanja tveganja in za poročanje o poslovnem izidu višjemu vodstvu s strani neodvisne enote za nadzor tveganja v okviru institucije; |
| --- | --- |

(a)

te alternativne opredelitve se uporabljajo za namene notranjega upravljanja tveganja in za poročanje o poslovnem izidu višjemu vodstvu s strani neodvisne enote za nadzor tveganja v okviru institucije;

| (b) | institucija dokaže, da so te alternativne opredelitve ustreznejše za zajetje občutljivosti za pozicijo od formul, določenih v tem pododdelku, in da se iz tega izhajajoče občutljivosti pomembno ne razlikujejo od teh formul. |
| --- | --- |

(b)

institucija dokaže, da so te alternativne opredelitve ustreznejše za zajetje občutljivosti za pozicijo od formul, določenih v tem pododdelku, in da se iz tega izhajajoče občutljivosti pomembno ne razlikujejo od teh formul.

6.   Institucija lahko z odstopanjem od odstavka 1, pod pogojem, da ima dovoljenje pristojnih organov, pri izračunu kapitalskih zahtev pozicije iz trgovalne knjige v skladu s tem poglavjem izračuna vega občutljivosti na podlagi linearnega preoblikovanja alternativnih opredelitev občutljivosti, če institucija izpolnjuje oba naslednja pogoja:

| (a) | te alternativne opredelitve se uporabljajo za namene notranjega upravljanja tveganja in za poročanje o poslovnem izidu višjemu vodstvu s strani neodvisne enote za nadzor tveganja v okviru institucije; |
| --- | --- |

(a)

te alternativne opredelitve se uporabljajo za namene notranjega upravljanja tveganja in za poročanje o poslovnem izidu višjemu vodstvu s strani neodvisne enote za nadzor tveganja v okviru institucije;

| (b) | institucija dokaže, da so te alternativne opredelitve ustreznejše za zajetje občutljivosti za pozicijo od formul, določenih v tem pododdelku, in da linearno preoblikovanje iz prvega pododstavka odraža občutljivost na vega tveganje. |
| --- | --- |

(b)

institucija dokaže, da so te alternativne opredelitve ustreznejše za zajetje občutljivosti za pozicijo od formul, določenih v tem pododdelku, in da linearno preoblikovanje iz prvega pododstavka odraža občutljivost na vega tveganje.

Oddelek 4

Pribitek za preostala tveganja

Člen 325u

Kapitalske zahteve za preostala tveganja

1.   Institucije poleg kapitalskih zahtev za tržno tveganje iz oddelka 2 uporabljajo za instrumente, izpostavljene preostalim tveganjem, dodatne kapitalske zahteve v skladu s tem členom.

2.   Za instrumente se šteje, da so izpostavljeni preostalim tveganjem, če izpolnjujejo katerega koli od naslednjih pogojev:

| (a) | instrument temelji na eksotičnem osnovnem instrumentu, ki za namene tega poglavja pomeni instrument iz trgovalne knjige, ki temelji na izpostavljenosti iz naslova osnovnega instrumenta, ki ne spada med obravnave delta ter vega tveganj in tveganje ukrivljenosti v skladu z metodo na podlagi občutljivosti iz oddelka 2 ali kapitalskih zahtev za tveganje neplačila iz oddelka 5; |
| --- | --- |

(a)

instrument temelji na eksotičnem osnovnem instrumentu, ki za namene tega poglavja pomeni instrument iz trgovalne knjige, ki temelji na izpostavljenosti iz naslova osnovnega instrumenta, ki ne spada med obravnave delta ter vega tveganj in tveganje ukrivljenosti v skladu z metodo na podlagi občutljivosti iz oddelka 2 ali kapitalskih zahtev za tveganje neplačila iz oddelka 5;

| (b) | instrument je instrument, ki nosi druga preostala tveganja, kar za namene tega poglavja pomeni katere koli od naslednjih instrumentov:






  (i) | instrumenti, za katere se uporabljajo kapitalske zahteve za vega tveganje in tveganje ukrivljenosti iz metode na podlagi občutljivosti iz oddelka 2, instrument pa ustvarja izplačila, ki se ne morejo replicirati z omejeno linearno kombinacijo navadnih opcij z enotno ceno osnovnih lastniških finančnih instrumentov, ceno blaga, menjalnim tečajem, ceno obveznic, ceno kreditne zamenjave ali zamenjavo obrestnih mer; |
| --- | --- | --- |

(b)

instrument je instrument, ki nosi druga preostala tveganja, kar za namene tega poglavja pomeni katere koli od naslednjih instrumentov:

(i)

instrumenti, za katere se uporabljajo kapitalske zahteve za vega tveganje in tveganje ukrivljenosti iz metode na podlagi občutljivosti iz oddelka 2, instrument pa ustvarja izplačila, ki se ne morejo replicirati z omejeno linearno kombinacijo navadnih opcij z enotno ceno osnovnih lastniških finančnih instrumentov, ceno blaga, menjalnim tečajem, ceno obveznic, ceno kreditne zamenjave ali zamenjavo obrestnih mer;

| (ii) | instrumenti, ki so pozicije, ki so vključene v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo iz člena 325(6); varovanja, ki so vključena v ta alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, kot je navedeno v členu 325(8), se ne upoštevajo. |
| --- | --- |

(ii)

instrumenti, ki so pozicije, ki so vključene v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo iz člena 325(6); varovanja, ki so vključena v ta alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, kot je navedeno v členu 325(8), se ne upoštevajo.

3.   Institucije izračunajo dodatne kapitalske zahteve iz odstavka 1 kot vsoto bruto hipotetičnih zneskov instrumentov iz odstavka 2, pomnoženih z naslednjim utežmi tveganja:

| (a) | 1,0 % v primeru instrumentov iz točke (a) odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

1,0 % v primeru instrumentov iz točke (a) odstavka 2;

| (b) | 0,1 % v primeru instrumentov iz točke (b) odstavka 2. |
| --- | --- |

(b)

0,1 % v primeru instrumentov iz točke (b) odstavka 2.

4.   Institucije z odstopanjem od odstavka 1 ne uporabljajo kapitalskih zahtev za preostala tveganja za instrument, ki izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev:

| (a) | instrument kotira na priznani borzi; |
| --- | --- |

(a)

instrument kotira na priznani borzi;

| (b) | instrument je primeren za centralni kliring v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(b)

instrument je primeren za centralni kliring v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012;

| (c) | instrument popolnoma izravna tržno tveganje druge pozicije v trgovalni knjigi, pri čemer se obe popolnoma ujemajoči poziciji v trgovalni knjigi izvzameta iz kapitalske zahteve za preostala tveganja. |
| --- | --- |

(c)

instrument popolnoma izravna tržno tveganje druge pozicije v trgovalni knjigi, pri čemer se obe popolnoma ujemajoči poziciji v trgovalni knjigi izvzameta iz kapitalske zahteve za preostala tveganja.

5.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih opredeli, kaj je eksotični osnovni instrument in kateri instrumenti so instrumenti, ki nosijo preostala tveganja za namene odstavka 2.

EBA pri pripravi teh osnutkov regulativnih tehničnih standardov preuči, ali bi bilo treba tveganje dolgoživosti, vreme, naravne katastrofe in prihodnjo realizirano nestanovitnost obravnavati kot eksotične osnovne instrumente.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2021.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Oddelek 5

Kapitalske zahteve za tveganje neplačila

Člen 325v

Opredelitve pojmov in splošne določbe

1.   Za namene tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | ‚kratka izpostavljenost‘ pomeni, da neplačilo izdajatelja ali skupine izdajateljev privede do dobička za institucijo ne glede na vrsto instrumenta ali posla, iz katerega izhaja izpostavljenost; |
| --- | --- |

(a)

‚kratka izpostavljenost‘ pomeni, da neplačilo izdajatelja ali skupine izdajateljev privede do dobička za institucijo ne glede na vrsto instrumenta ali posla, iz katerega izhaja izpostavljenost;

| (b) | ‚dolga izpostavljenost‘ pomeni, da neplačilo izdajatelja ali skupine izdajateljev privede do izgube za institucijo ne glede na vrsto instrumenta ali posla, iz katerega izhaja izpostavljenost; |
| --- | --- |

(b)

‚dolga izpostavljenost‘ pomeni, da neplačilo izdajatelja ali skupine izdajateljev privede do izgube za institucijo ne glede na vrsto instrumenta ali posla, iz katerega izhaja izpostavljenost;

| (c) | ‚bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila‘ pomeni ocenjeno velikost izgube ali dobička, ki bi ga neplačilo dolžnika povzročilo pri določeni izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(c)

‚bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila‘ pomeni ocenjeno velikost izgube ali dobička, ki bi ga neplačilo dolžnika povzročilo pri določeni izpostavljenosti;

| (d) | ‚neto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila‘ pomeni ocenjeno velikost izgube ali dobička, ki bi ga neplačilo dolžnika povzročilo instituciji po pobotu bruto zneskov skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila; |
| --- | --- |

(d)

‚neto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila‘ pomeni ocenjeno velikost izgube ali dobička, ki bi ga neplačilo dolžnika povzročilo instituciji po pobotu bruto zneskov skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila;

| (e) | ‚izguba ob neplačilu‘ ali ‚LGD‘ pomeni izgubo, če dolžnik ne plača instrumenta, ki ga je sam izdal, izražena kot delež hipotetičnega zneska instrumenta; |
| --- | --- |

(e)

‚izguba ob neplačilu‘ ali ‚LGD‘ pomeni izgubo, če dolžnik ne plača instrumenta, ki ga je sam izdal, izražena kot delež hipotetičnega zneska instrumenta;

| (f) | ‚utež tveganja neplačila‘ pomeni odstotek, ki predstavlja ocenjeno verjetnost neplačila vsakega dolžnika glede na kreditno sposobnost tega dolžnika. |
| --- | --- |

(f)

‚utež tveganja neplačila‘ pomeni odstotek, ki predstavlja ocenjeno verjetnost neplačila vsakega dolžnika glede na kreditno sposobnost tega dolžnika.

2.   Kapitalske zahteve za tveganje neplačila se uporabljajo za dolžniške in lastniške instrumente, za izvedene finančne instrumente, pri katerih so ti instrumenti osnovni instrumenti, ter za izvedene finančne instrumente, pri katerih na izplačilo ali poštene vrednosti vpliva neplačilo dolžnika, ki ni nasprotna stranka v samem izvedenem finančnem instrumentu. Institucije izračunajo zahteve za tveganje neplačila ločeno za vsako od naslednjih vrst instrumentov: nelistinjenja, listinjenja, ki ni vključeno v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, in listinjenja, ki je vključeno v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo. Končne kapitalske zahteve za tveganje neplačila za institucijo so vsota teh treh sestavin.

Pododdelek 1

Kapitalske zahteve za tveganje neplačila pri nelistinjenjih

Člen 325w

Bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila

1.   Institucije izračunajo bruto zneske skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za vsako dolgo izpostavljenost iz naslova dolžniških instrumentov na naslednji način:

| | JTDlong = max {LGD Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0}
  pri čemer je:







  JTDlong | = | bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za dolge izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- | --- |
| Vnotional | = | hipotetični znesek instrumenta; |
| P&Llong | = | element, ki upošteva dobičke in izgube, ki jih je institucija že obračunala zaradi sprememb poštene vrednosti instrumenta, iz katerega izhaja dolga izpostavljenost; dobički se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, izgube pa z negativnim; in |
| Adjustmentlong | = | znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta izguba institucije v primeru neplačila povečala ali zmanjšala glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; povečanja se vnesejo v Adjustmentlong s pozitivnim predznakom, zmanjšanja pa z negativnim. |

JTDlong = max {LGD Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

pri čemer je:

JTDlong

=

bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za dolge izpostavljenosti;

Vnotional

=

hipotetični znesek instrumenta;

P&Llong

=

element, ki upošteva dobičke in izgube, ki jih je institucija že obračunala zaradi sprememb poštene vrednosti instrumenta, iz katerega izhaja dolga izpostavljenost; dobički se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, izgube pa z negativnim; in

Adjustmentlong

=

znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta izguba institucije v primeru neplačila povečala ali zmanjšala glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; povečanja se vnesejo v Adjustmentlong s pozitivnim predznakom, zmanjšanja pa z negativnim.

2.   Institucije izračunajo bruto zneske skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za vsako kratko izpostavljenost iz naslova dolžniških instrumentov na naslednji način:

| | JTDshort = min {LGD Vnotional + P&L short + Adjustmentshort; 0}
  pri čemer je:







  JTDshort | = | bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za kratke izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- | --- |
| Vnotional | = | hipotetični znesek instrumenta, ki se v formulo vnese z negativnim predznakom; |
| P&Lshort | = | element, ki upošteva dobičke in izgube, ki jih je institucija že obračunala zaradi sprememb poštene vrednosti instrumenta, iz katerega izhaja kratka izpostavljenost; dobički se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, izgube pa z negativnim; in |
| Adjustmentshort | = | znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta dobiček institucije v primeru neplačila povečal ali zmanjšal glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; zmanjšanja se vnesejo v Adjustmentshort s pozitivnim predznakom, povečanja pa z negativnim. |

JTDshort = min {LGD Vnotional + P&L short + Adjustmentshort; 0}

pri čemer je:

JTDshort

=

bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za kratke izpostavljenosti;

Vnotional

=

hipotetični znesek instrumenta, ki se v formulo vnese z negativnim predznakom;

P&Lshort

=

element, ki upošteva dobičke in izgube, ki jih je institucija že obračunala zaradi sprememb poštene vrednosti instrumenta, iz katerega izhaja kratka izpostavljenost; dobički se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, izgube pa z negativnim; in

Adjustmentshort

=

znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta dobiček institucije v primeru neplačila povečal ali zmanjšal glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; zmanjšanja se vnesejo v Adjustmentshort s pozitivnim predznakom, povečanja pa z negativnim.

3.   Za namene izračunov iz odstavkov 1 in 2 institucije za dolžniške instrumente uporabijo naslednjo LGD:

| (a) | izpostavljenostim do neprednostnih dolžniških instrumentov se dodeli 100 % LGD; |
| --- | --- |

(a)

izpostavljenostim do neprednostnih dolžniških instrumentov se dodeli 100 % LGD;

| (b) | izpostavljenostim do prednostnih dolžniških instrumentov se dodeli 75 % LGD; |
| --- | --- |

(b)

izpostavljenostim do prednostnih dolžniških instrumentov se dodeli 75 % LGD;

| (c) | izpostavljenostim do kritih obveznic iz člena 129 se dodeli 25 % LGD. |
| --- | --- |

(c)

izpostavljenostim do kritih obveznic iz člena 129 se dodeli 25 % LGD.

4.   Za namen izračunov iz odstavkov 1 in 2 se hipotetični zneski določijo na naslednji način:

| (a) | pri dolžniških instrumentih je hipotetični znesek nominalna vrednost dolžniškega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

pri dolžniških instrumentih je hipotetični znesek nominalna vrednost dolžniškega instrumenta;

| (b) | pri izvedenih finančnih instrumentih na dolžniške vrednostne papirje je hipotetični znesek hipotetični znesek izvedenega finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

pri izvedenih finančnih instrumentih na dolžniške vrednostne papirje je hipotetični znesek hipotetični znesek izvedenega finančnega instrumenta.

5.   Za izpostavljenosti iz naslova lastniških finančnih instrumentov institucije ne uporabijo formul iz odstavkov 1 in 2, temveč bruto zneske skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila izračunajo na naslednji način:

| | JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}
  pri čemer je:







  JTDlong | = | bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za dolge izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- | --- |
| JTDshort | = | bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za kratke izpostavljenosti; |
| V | = | poštena vrednost lastniškega finančnega instrumenta oziroma, v primeru lastniških izvedenih finančnih instrumentov, poštena vrednost osnovnega lastniškega finančnega instrumenta. |

JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

pri čemer je:

JTDlong

=

bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za dolge izpostavljenosti;

JTDshort

=

bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za kratke izpostavljenosti;

V

=

poštena vrednost lastniškega finančnega instrumenta oziroma, v primeru lastniških izvedenih finančnih instrumentov, poštena vrednost osnovnega lastniškega finančnega instrumenta.

6.   Institucije za namene izračuna iz odstavka 5 lastniškim finančnim instrumentom dodelijo 100 % LGD.

7.   V primeru izpostavljenosti tveganju neplačila, ki izhaja iz izvedenih finančnih instrumentov, pri katerih izplačila v primeru neplačila dolžnika niso povezana s hipotetičnim zneskom specifičnega instrumenta, ki ga je izdal ta dolžnik, ali z LGD dolžnika ali instrumenta, ki ga je izdal ta dolžnik, institucije uporabijo alternativne metodologije za oceno bruto zneskov skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila.

8.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih opredeli:

| (a) | kako institucije izračunajo zneske skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za različne vrste instrumentov v skladu s tem členom; |
| --- | --- |

(a)

kako institucije izračunajo zneske skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za različne vrste instrumentov v skladu s tem členom;

| (b) | katere alternativne metodologije institucije uporabljajo za namene ocene bruto zneskov skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila iz odstavka 7; |
| --- | --- |

(b)

katere alternativne metodologije institucije uporabljajo za namene ocene bruto zneskov skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila iz odstavka 7;

| (c) | hipotetične zneske instrumentov, ki niso zajeti v točkah (a) in (b) odstavka 4. |
| --- | --- |

(c)

hipotetične zneske instrumentov, ki niso zajeti v točkah (a) in (b) odstavka 4.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2021.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 325x

Neto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila

1.   Institucije izračunajo neto zneske skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila s pobotom bruto zneskov kratkih in dolgih izpostavljenosti skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila. Pobot je mogoč samo med izpostavljenostmi do istega dolžnika, kadar imajo kratke izpostavljenosti isto ali nižjo nadrejenost kot dolge izpostavljenosti.

2.   Pobot je popoln ali delen, odvisno od zapadlosti pobotanih izpostavljenosti:

| (a) | pobot je popoln, kadar imajo vse pobotane izpostavljenosti zapadlost enega leta ali več; |
| --- | --- |

(a)

pobot je popoln, kadar imajo vse pobotane izpostavljenosti zapadlost enega leta ali več;

| (b) | pobot je delen, kadar ima vsaj ena od pobotanih izpostavljenosti zapadlost, krajšo od enega leta, in v tem primeru se znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za vsako izpostavljenost z zapadlostjo manj od enega leta pomnoži z deležem zapadlosti izpostavljenosti v enem letu. |
| --- | --- |

(b)

pobot je delen, kadar ima vsaj ena od pobotanih izpostavljenosti zapadlost, krajšo od enega leta, in v tem primeru se znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za vsako izpostavljenost z zapadlostjo manj od enega leta pomnoži z deležem zapadlosti izpostavljenosti v enem letu.

3.   Če pobot ni mogoč, so bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila enaki neto zneskom skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila v primeru izpostavljenosti z zapadlostmi eno leto ali več. Bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila z zapadlostmi, krajšimi od enega leta, se za izračun neto zneskov skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila pomnožijo z deleži zapadlosti izpostavljenosti za eno leto, pri čemer so spodnja meja trije meseci.

4.   Za namene odstavkov 2 in 3 se upoštevajo zapadlosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih in ne zapadlosti njihovih osnovnih instrumentov. Denarnim izpostavljenostim iz naslova lastniških instrumentov se dodeli zapadlost enega leta ali treh mesecev, o čemer presodi institucija.

Člen 325y

Izračun kapitalske zahteve za tveganje neplačila

1.   Neto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila se ne glede na vrsto nasprotne stranke pomnožijo z utežmi tveganja neplačila, ki ustrezajo njihovi kreditni kakovosti, kot je določeno v razpredelnici 2:

Razpredelnica 2

| Kategorija kreditne kakovosti | Utež tveganja neplačila |
| --- | --- |
| Stopnja kreditne kakovosti 1 | 0,5 % |
| Stopnja kreditne kakovosti 2 | 3 % |
| Stopnja kreditne kakovosti 3 | 6 % |
| Stopnja kreditne kakovosti 4 | 15 % |
| Stopnja kreditne kakovosti 5 | 30 % |
| Stopnja kreditne kakovosti 6 | 50 % |
| Brez bonitetne ocene | 15 % |
| Neplačano | 100 % |

Kategorija kreditne kakovosti

Utež tveganja neplačila

Stopnja kreditne kakovosti 1

0,5 %

Stopnja kreditne kakovosti 2

3 %

Stopnja kreditne kakovosti 3

6 %

Stopnja kreditne kakovosti 4

15 %

Stopnja kreditne kakovosti 5

30 %

Stopnja kreditne kakovosti 6

50 %

Brez bonitetne ocene

15 %

Neplačano

100 %

2.   Izpostavljenosti, ki bi po standardiziranem pristopu za kreditno tveganje v skladu s poglavjem 2 naslova II prejele utež tveganja 0 %, za namene kapitalskih zahtev za tveganje neplačila prejmejo utež tveganja neplačila 0 %.

3.   Tehtani neto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila se razporedi v naslednje skupine: podjetja, države in lokalne oblasti/občine.

4.   Tehtani neto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila se v vsaki skupini združijo v skladu z naslednjo formulo:

| | DRCb = max {(Σi ∈ long RWi · net JTDi) WtS· (Σi ∈ short RWi |net JTDi|); 0}
  pri čemer je:







  DRCb | = | kapitalska zahteva za tveganje neplačila za skupino ‚b‘; |
| --- | --- | --- | --- |
| i | = | indeks, ki označuje instrument, ki spada v skupino ‚b‘; |
| RWi | = | utež tveganja in |
| WtS | = | količnik, ki priznava korist zaradi razmerja varovanja v skupini in se izračuna na naslednji način: |

DRCb = max {(Σi ∈ long RWi · net JTDi) WtS· (Σi ∈ short RWi |net JTDi|); 0}

pri čemer je:

DRCb

=

kapitalska zahteva za tveganje neplačila za skupino ‚b‘;

i

=

indeks, ki označuje instrument, ki spada v skupino ‚b‘;

RWi

=

utež tveganja in

WtS

=

količnik, ki priznava korist zaradi razmerja varovanja v skupini in se izračuna na naslednji način:

Dolge in kratke pozicije se za namene izračuna DRCb in WtS združijo za vse pozicije v skupini, ne glede na stopnjo kreditne kakovosti, ki so jim dodeljene te pozicije, tako da so ustvarjene kapitalske zahteve za tveganje neplačila za specifično skupino.

5.   Končna kapitalska zahteva za tveganje neplačila pri nelistinjenjih se izračuna kot preprosta vsota kapitalskih zahtev na ravni skupin.

Pododdelek 2

Kapitalske zahteve za tveganje neplačila za listinjenja, ki niso vključena v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo

Člen 325z

Zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila

1.   Bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za izpostavljenosti v listinjenju so njihova tržna vrednost ali, če ta ni na voljo, njihova poštena vrednost, določena v skladu z veljavnim računovodskim okvirom.

2.   Neto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila se določijo tako, da se bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za dolge izpostavljenosti pobotajo z bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za kratke izpostavljenosti. Pobot je mogoč samo med izpostavljenostmi v listinjenju z isto skupino izpostavljenosti iz naslova osnovnih instrumentov in iz iste tranše. Pobot se ne sme izvajati med izpostavljenostmi v listinjenju, ki imajo različne skupine izpostavljenosti iz naslova osnovnih instrumentov, tudi če so točke vključitve in izločitve iste.

3.   Kadar se lahko pri razstavljanju ali združevanju obstoječih izpostavljenosti v listinjenju popolnoma replicirajo druge obstoječe izpostavljenosti v listinjenju, razen glede zapadlosti, se lahko za namene pobota namesto obstoječih izpostavljenosti v listinjenju uporabijo izpostavljenosti, ki izhajajo iz razstavljanja ali združevanja.

4.   Kadar se lahko pri razstavljanju ali združevanju obstoječih izpostavljenosti v osnovnih instrumentov do referenčnih subjektov celotna struktura tranš obstoječe izpostavljenosti v listinjenju popolnoma replicira, se lahko za namene pobota namesto obstoječih izpostavljenosti v listinjenju uporabijo izpostavljenosti, ki izhajajo iz tega razstavljanja ali združevanja. Če se osnovni instrumenti v zvezi z referenčnimi subjekti uporabljajo na ta način, se izločijo iz obravnave tveganja neplačila pri nelistinjenjih.

5.   Člen 325x se uporablja za obstoječe izpostavljenosti v listinjenju in za izpostavljenosti v listinjenju, ki se uporabljajo v skladu z odstavkom 3 ali 4 tega člena. Zadevne zapadlosti so zapadlosti tranš v listinjenju.

Člen 325aa

Izračun kapitalske zahteve za tveganje neplačila za listinjenja

1.   Neto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za izpostavljenosti v listinjenju se pomnožijo z 8 % uteži tveganja, ki se uporablja za zadevno izpostavljenost v listinjenju, kar vključuje enostavna, pregledna in standardizirana (STS) listinjenja, iz netrgovalne knjige v skladu s hierarhijo pristopov iz oddelka 3 poglavja 5 naslova II in ne glede na vrsto nasprotne stranke.

2.   Zapadlost enega leta se uporablja za vse tranše, pri katerih se uteži tveganja izračunajo v skladu s pristopom za listinjenje na osnovi notranjih bonitetnih ocen (pristop SEC-IRB) in pristopom za listinjenje na osnovi zunanjih bonitetnih ocen (pristop SEC-ERB).

3.   Tveganju prilagojeni zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za posamezne izpostavljenosti v listinjenju denarnih sredstev ne smejo biti višji od poštene vrednosti pozicije.

4.   Tveganju prilagojeni zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila se razvrstijo v naslednje skupine:

| (a) | skupna skupina za vsa podjetja ne glede na regijo; |
| --- | --- |

(a)

skupna skupina za vsa podjetja ne glede na regijo;

| (b) | 44 različnih skupin, ki ustrezajo po eni skupini na regijo, za vsakega od 11 razredov sredstev, opredeljenih v drugem pododstavku. |
| --- | --- |

(b)

44 različnih skupin, ki ustrezajo po eni skupini na regijo, za vsakega od 11 razredov sredstev, opredeljenih v drugem pododstavku.

Za namene prvega pododstavka 11 razredov sredstev zajema komercialne zapise s premoženjskim kritjem (ABCP), kredite za nakup vozil/zakupe vozil, finančne instrumente, zavarovane s stanovanjsko hipoteko (RMBS), kreditne kartice, finančne instrumente, zavarovane s hipoteko na poslovno nepremičnino (CMBS), finančne instrumente, zavarovane z zastavo posojila, relistinjene finančne instrumente, zavarovane z zastavno dolžniških instrumentov (CDO-squared), mala in srednja podjetja (MSP), študentska posojila, druge kredite na drobno, druge kredite velikim institucionalnim strankam. Štiri regije so Azija, Evropa, Severna Amerika in preostali svet.

5.   Institucije pri razvrščanju izpostavljenosti v listinjenju v skupine uporabljajo klasifikacijo, ki se običajno uporablja na trgu. Institucije vsako izpostavljenost v listinjenju razvrstijo v samo eno od skupin iz odstavka 4. Vse izpostavljenosti v listinjenju, ki jih institucija ne more razvrstiti v skupino razreda sredstev ali regij, se razvrstijo v razrede sredstev „drugi krediti na drobno“„drugi krediti velikim institucionalnim strankam“ oziroma v regijo „preostali svet“.

6.   Tehtani neto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila se v vsaki skupini združijo na isti način kot za tveganje neplačila izpostavljenosti v nelistinjenju s formulo iz člena 325y(4), kar privede do kapitalske zahteve za tveganje neplačila za vsako skupino.

7.   Končna kapitalska zahteva za tveganje neplačila pri listinjenjih, ki niso vključene alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, se izračuna kot preprosta vsota kapitalskih zahtev na ravni skupin.

Pododdelek 3

Kapitalske zahteve za tveganje neplačila za listinjenja, ki so vključena v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo

Člen 325ab

Področje uporabe

1.   Kapitalske zahteve za alternativni trgovalni portfelj s korelacijo vključujejo tveganje neplačila za izpostavljenosti v listinjenju in za varovanja, ki niso listinjenja. Ta varovanja se izključijo iz izračunov tveganja neplačila nelistinjenj. Razpršitev med kapitalskimi zahtevami za tveganje neplačila pri nelistinjenjih, kapitalskimi zahtevami za tveganje neplačila pri listinjenjih, ki niso vključena v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, in kapitalskimi zahtevami za tveganje neplačila pri listinjenjih, ki so vključena v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, ne ustvari koristi.

2.   Za nelistinjene kreditne in lastniške izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, se zneski neplačil skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila po posameznih sestavnih delih določijo s pristopom vpogleda.

Člen 325ac

Zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za alternativne trgovalne portfelje s korelacijo

1.   Za namene tega člena se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | ‚razstavljanje z modelom za vrednotenje‘ pomeni, da se sestavina listinjenja, ki je ena sama izpostavljenost, meri kot razlika med brezpogojno vrednostjo listinjenja in pogojno vrednostjo listinjenja ob predpostavki, da pride pri tej posamezni izpostavljenosti iz naslova neplačila s 100 % LGD; |
| --- | --- |

(a)

‚razstavljanje z modelom za vrednotenje‘ pomeni, da se sestavina listinjenja, ki je ena sama izpostavljenost, meri kot razlika med brezpogojno vrednostjo listinjenja in pogojno vrednostjo listinjenja ob predpostavki, da pride pri tej posamezni izpostavljenosti iz naslova neplačila s 100 % LGD;

| (b) | ‚replikacija‘ pomeni, da se tranše posameznega indeksnega listinjenja združijo tako, da se replicira druga tranša iste serije indeksov ali da se replicira netranširana pozicija v seriji indeksov; |
| --- | --- |

(b)

‚replikacija‘ pomeni, da se tranše posameznega indeksnega listinjenja združijo tako, da se replicira druga tranša iste serije indeksov ali da se replicira netranširana pozicija v seriji indeksov;

| (c) | ‚razstavljanje‘ pomeni replikacijo indeksa z listinjenjem, pri čemer so izpostavljenosti iz naslova osnovnih instrumentov v skupini identične posameznim izpostavljenostim, ki sestavljajo indeks. |
| --- | --- |

(c)

‚razstavljanje‘ pomeni replikacijo indeksa z listinjenjem, pri čemer so izpostavljenosti iz naslova osnovnih instrumentov v skupini identične posameznim izpostavljenostim, ki sestavljajo indeks.

2.   Bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za izpostavljenosti v listinjenju in izpostavljenosti v nelistinjenju v alternativnem trgovalnem portfelju s korelacijo so njihova tržna vrednost ali, če ta ni na voljo, njihova poštena vrednost, določena v skladu z veljavnim računovodskim okvirom.

3.   Produkti na podlagi n-tega neplačila se obravnavajo kot tranširani produkti z naslednjimi točkami vključitve in izločitve:

| (a) | točka vključitve = (N – 1)/referenčni subjekti skupaj; |
| --- | --- |

(a)

točka vključitve = (N – 1)/referenčni subjekti skupaj;

| (b) | točka izločitve = N/referenčni subjekti skupaj;
  pri čemer so „referenčni subjekti skupaj“ skupno število referenčnih subjektov v košarici ali skupini osnovnih instrumentov. |
| --- | --- |

(b)

točka izločitve = N/referenčni subjekti skupaj;

pri čemer so „referenčni subjekti skupaj“ skupno število referenčnih subjektov v košarici ali skupini osnovnih instrumentov.

4.   Neto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila se določijo tako, da se bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za dolge izpostavljenosti pobotajo z bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za kratke izpostavljenosti. Pobot je mogoč samo med izpostavljenostmi, ki so z izjemo zapadlosti identične. Pobot je mogoč samo v naslednjih primerih:

| (a) | za indekse, tranše v indeksu in posebej prilagojene tranše je pobot mogoč po zapadlostih v okviru iste družine, serije ali tranše indeksa ob upoštevanju določb o izpostavljenostih z zapadlostjo manj od enega leta iz člena 325x; bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za dolge in kratke izpostavljenosti, ki so popolna replikacija drug drugega, se lahko pobotajo z razstavljanjem na izpostavljenosti, enakovredne posameznim, z uporabo modela za vrednotenje. V takih primerih je vsota bruto zneskov skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila izpostavljenosti, enakovrednih posameznim, ki se pridobijo z razstavljanjem, enaka bruto znesku skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila nerazstavljene izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(a)

za indekse, tranše v indeksu in posebej prilagojene tranše je pobot mogoč po zapadlostih v okviru iste družine, serije ali tranše indeksa ob upoštevanju določb o izpostavljenostih z zapadlostjo manj od enega leta iz člena 325x; bruto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za dolge in kratke izpostavljenosti, ki so popolna replikacija drug drugega, se lahko pobotajo z razstavljanjem na izpostavljenosti, enakovredne posameznim, z uporabo modela za vrednotenje. V takih primerih je vsota bruto zneskov skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila izpostavljenosti, enakovrednih posameznim, ki se pridobijo z razstavljanjem, enaka bruto znesku skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila nerazstavljene izpostavljenosti;

| (b) | pobot z razstavljanjem, kot je opisan v točki (a), ni dovoljen za relistinjenja ali izvedene finančne instrumente na listinjenje; |
| --- | --- |

(b)

pobot z razstavljanjem, kot je opisan v točki (a), ni dovoljen za relistinjenja ali izvedene finančne instrumente na listinjenje;

| (c) | za indekse in tranše v indeksu je pobot mogoč po zapadlostih v okviru iste družine, serije ali tranše indeksa z replikacijo ali razstavljanjem; če so dolge in kratke izpostavljenosti sicer enakovredne z izjemo ene preostale sestavine, je pobot dovoljen in neto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila odraža preostalo izpostavljenost; |
| --- | --- |

(c)

za indekse in tranše v indeksu je pobot mogoč po zapadlostih v okviru iste družine, serije ali tranše indeksa z replikacijo ali razstavljanjem; če so dolge in kratke izpostavljenosti sicer enakovredne z izjemo ene preostale sestavine, je pobot dovoljen in neto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila odraža preostalo izpostavljenost;

| (d) | različne tranše iste serije indeksov, različne serije istega indeksa in različne družine indeksov se ne smejo pobotati. |
| --- | --- |

(d)

različne tranše iste serije indeksov, različne serije istega indeksa in različne družine indeksov se ne smejo pobotati.

Člen 325ad

Izračun kapitalske zahteve za tveganje neplačila pri alternativnem trgovalnem portfelju s korelacijo

1.   Neto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila se pomnožijo z naslednjim:

| (a) | pri tranširanih produktih z utežmi tveganja neplačila, ki ustrezajo zadevni kreditni kakovosti, kot je določeno v členu 325y(1) in (2); |
| --- | --- |

(a)

pri tranširanih produktih z utežmi tveganja neplačila, ki ustrezajo zadevni kreditni kakovosti, kot je določeno v členu 325y(1) in (2);

| (b) | pri netranširanih produktih z utežmi tveganja neplačila iz člena 325aa(1). |
| --- | --- |

(b)

pri netranširanih produktih z utežmi tveganja neplačila iz člena 325aa(1).

2.   Tveganju prilagojeni neto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila se razvrstijo v skupine, ki ustrezajo indeksu.

3.   Tehtani neto zneski skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila se v vsaki skupini združijo v skladu z naslednjo formulo:

| | DRCb = max {(Σi ∈ long RWi · net JTDi) – WtSACTP · (Σi ∈ short RWi · |net JTDi|); 0}
  pri čemer je:







  DRCb | = | kapitalska zahteva za tveganje neplačila za skupino ‚b‘; |
| --- | --- | --- | --- |
| i | = | instrument, ki spada v skupino ‚b‘; in |
| WtSACTP | = | količnik, ki priznava korist zaradi razmerja varovanja v skupini in se izračuna v skladu s formulo WtS iz člena 325y(4), vendar z uporabo dolgih in kratkih pozicij iz celotnega alternativnega trgovalnega portfelja s korelacijo (ACTP) in ne samo pozicij iz določene skupine. |

DRCb = max {(Σi ∈ long RWi · net JTDi) – WtSACTP · (Σi ∈ short RWi · |net JTDi|); 0}

pri čemer je:

DRCb

=

kapitalska zahteva za tveganje neplačila za skupino ‚b‘;

i

=

instrument, ki spada v skupino ‚b‘; in

WtSACTP

=

količnik, ki priznava korist zaradi razmerja varovanja v skupini in se izračuna v skladu s formulo WtS iz člena 325y(4), vendar z uporabo dolgih in kratkih pozicij iz celotnega alternativnega trgovalnega portfelja s korelacijo (ACTP) in ne samo pozicij iz določene skupine.

4.   Institucije izračunajo kapitalske zahteve za tveganje neplačila za alternativni trgovalni portfelj s korelacijo (DRCACTP) z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

| DRCACTP | = | kapitalske zahteve za tveganje neplačila za alternativni trgovalni portfelj s korelacijo in |
| --- | --- | --- |
| DRCb | = | kapitalska zahteva za tveganje neplačila za skupino ‚b‘; |

DRCACTP

=

kapitalske zahteve za tveganje neplačila za alternativni trgovalni portfelj s korelacijo in

DRCb

=

kapitalska zahteva za tveganje neplačila za skupino ‚b‘;

Oddelek 6

Uteži tveganja in korelacije

Pododdelek 1

Uteži in korelacije za delta tveganje

Člen 325ae

Uteži tveganja za splošno obrestno tveganje

1.   Za valute, ki niso vključene v podkategorijo najlikvidnejših valut iz točke (b) člena 325bd(7), so uteži tveganja občutljivosti na dejavnike tveganja netvegane obrestne mere za vsako skupino v razpredelnici 3 določene na podlagi delegiranega akta iz člena 461a:

Razpredelnica 3

| Skupina | Zapadlost |
| --- | --- |
| 1 | 0,25 leta |
| 2 | 0,5 leta |
| 3 | 1 leto |
| 4 | 2 leti |
| 5 | 3 leta |
| 6 | 5 let |
| 7 | 10 let |
| 8 | 15 let |
| 9 | 20 let |
| 10 | 30 let |

Skupina

Zapadlost

1

0,25 leta

2

0,5 leta

3

1 leto

4

2 leti

5

3 leta

6

5 let

7

10 let

8

15 let

9

20 let

10

30 let

2.   Skupna utež tveganja za vse dejavnike tveganja občutljivosti na inflacijo in medvalutne osnove je določena v delegiranem aktu iz člena 461a.

3.   Za valute, vključene v podkategorijo najlikvidnejših valut iz točke (b) člena 325bd(7), in domačo valuto institucije so uteži tveganja dejavnikov tveganja netvegane obrestne mere uteži tveganja iz razpredelnice 3 tega člena, deljene s√2.

Člen 325af

Korelacije znotraj skupin za splošno obrestno tveganje

1.   Korelacija ρkl med dvema tehtanima občutljivostma dejavnikov splošnega obrestnega tveganja WSk in WSl v isti skupini in z isto dodeljeno zapadlostjo, a z različnimi krivuljami, je enaka 99,90 %.

2.   Korelacija med dvema tehtanima občutljivostma dejavnikov splošnega obrestnega tveganja WSk in WSl v isti skupini, ki imajo isto krivuljo, vendar različne zapadlosti, se določi v skladu z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

| Tk (oziromaTl) | = | zapadlost, ki se nanaša na netvegano obrestno mero; |
| --- | --- | --- |
| θ | = | 3 %. |

Tk (oziromaTl)

=

zapadlost, ki se nanaša na netvegano obrestno mero;

θ

=

3 %.

3.   Korelacija ρkl med dvema tehtanima občutljivostma dejavnikov splošnega obrestnega tveganja WSk in WSl v isti skupini, ki imajo različne krivulje in različne zapadlosti, je enaka korelacijskemu parametru iz odstavka 2, pomnoženemu z 99,90 %.

4.   Korelacija med katero koli tehtano občutljivostjo dejavnikov splošnega obrestnega tveganja WSk in katero koli tehtano občutljivostjo dejavnikov tveganja inflacije WSl je enaka 40 %.

5.   Korelacija med katero koli tehtano občutljivostjo dejavnikov tveganja medvalutne osnove WSk in katero koli tehtano občutljivostjo dejavnikov splošnega obrestnega tveganja WSl, vključno z drugim dejavnikom medvalutnega tveganja osnove, je enaka 0 %.

Člen 325ag

Korelacije med skupinami za splošno obrestno tveganje

1.   Za združevanje dejavnikov tveganja, ki spadajo v različne skupine, se uporablja parameter γbc = 50 %.

2.   Za združevanje dejavnika obrestnega tveganja na podlagi valute iz člena 325av(3) in dejavnika obrestnega tveganja na podlagi eura se uporablja parameter γbc = 80 %.

Člen 325ah

Uteži tveganja za tveganje kreditnega razmika za nelistinjenja

1.   Uteži tveganja za občutljivosti na dejavnike tveganja kreditnega razmika za nelistinjenja so iste za vse zapadlosti (0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let) znotraj vsake skupine v razpredelnici 4:

Razpredelnica 4

| Številka skupine | Kreditna kakovost | Sektor | Utež tveganja
  (odstotne točke) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vse | Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, države članice | 0,50 % |
| 2 | Stopnja kreditne kakovosti od 1 do 3 | Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, tretje države, multilateralne razvojne banke in mednarodne organizacije iz člena 117(2) ali člena 118 | 0,5 % |
| 3 | Regionalne ali lokalne ravni države in subjekti javnega sektorja | 1,0 % |
| 4 | Subjekti finančnega sektorja, vključno s kreditnimi institucijami, ki so jih ustanovile enote centralne, regionalne ali lokalne ravni države, in javno-spodbujevalnimi bankami | 5,0 % |
| 5 | Osnovni materiali, energetika, industrija, kmetijstvo, proizvodnja, pridobivanje rudnin in kamnin | 3,0 % |
| 6 | Potrošniško blago in storitve, prevoz in skladiščenje, administrativne in podporne dejavnosti | 3,0 % |
| 7 | Tehnologija, telekomunikacije | 2,0 % |
| 8 | Zdravstvo, komunalne storitve, strokovne in tehnične dejavnosti | 1,5 % |
| 9 | Krite obveznice, ki so jih izdale kreditne institucije v državah članicah | 1,0 % |
| 11 | Stopnja kreditne kakovosti od 4 do 6 | Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, tretje države, multilateralne razvojne banke in mednarodne organizacije iz člena 117(2) ali člena 118 | |
| 12 | Regionalne ali lokalne ravni države in subjekti javnega sektorja | 4,0 % |
| 13 | Subjekti finančnega sektorja, vključno s kreditnimi institucijami, ki so jih ustanovile enote centralne, regionalne ali lokalne ravni države, in javno-spodbujevalnimi bankami | 12,0 % |
| 14 | Osnovni materiali, energetika, industrija, kmetijstvo, proizvodnja, pridobivanje rudnin in kamnin | 7,0 % |
| 15 | Potrošniško blago in storitve, prevoz in skladiščenje, administrativne in podporne dejavnosti | 8,5 % |
| 16 | Tehnologija, telekomunikacije | 5,5 % |
| 17 | Zdravstvo, komunalne storitve, strokovne in tehnične dejavnosti | 5,0 % |
| 18 | Drugi sektorji | 12,0 % |

Številka skupine

Kreditna kakovost

Sektor

Utež tveganja

(odstotne točke)

1

Vse

Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, države članice

0,50 %

2

Stopnja kreditne kakovosti od 1 do 3

Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, tretje države, multilateralne razvojne banke in mednarodne organizacije iz člena 117(2) ali člena 118

0,5 %

3

Regionalne ali lokalne ravni države in subjekti javnega sektorja

1,0 %

4

Subjekti finančnega sektorja, vključno s kreditnimi institucijami, ki so jih ustanovile enote centralne, regionalne ali lokalne ravni države, in javno-spodbujevalnimi bankami

5,0 %

5

Osnovni materiali, energetika, industrija, kmetijstvo, proizvodnja, pridobivanje rudnin in kamnin

3,0 %

6

Potrošniško blago in storitve, prevoz in skladiščenje, administrativne in podporne dejavnosti

3,0 %

7

Tehnologija, telekomunikacije

2,0 %

8

Zdravstvo, komunalne storitve, strokovne in tehnične dejavnosti

1,5 %

9

Krite obveznice, ki so jih izdale kreditne institucije v državah članicah

1,0 %

11

Stopnja kreditne kakovosti od 4 do 6

Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, tretje države, multilateralne razvojne banke in mednarodne organizacije iz člena 117(2) ali člena 118

12

Regionalne ali lokalne ravni države in subjekti javnega sektorja

4,0 %

13

Subjekti finančnega sektorja, vključno s kreditnimi institucijami, ki so jih ustanovile enote centralne, regionalne ali lokalne ravni države, in javno-spodbujevalnimi bankami

12,0 %

14

Osnovni materiali, energetika, industrija, kmetijstvo, proizvodnja, pridobivanje rudnin in kamnin

7,0 %

15

Potrošniško blago in storitve, prevoz in skladiščenje, administrativne in podporne dejavnosti

8,5 %

16

Tehnologija, telekomunikacije

5,5 %

17

Zdravstvo, komunalne storitve, strokovne in tehnične dejavnosti

5,0 %

18

Drugi sektorji

12,0 %

2.   Institucije pri dodeljevanju izpostavljenosti tveganju določenemu sektorju uporabljajo klasifikacijo, ki se običajno uporablja na trgu za razporejanje izdajateljev v skupine po sektorjih. Institucije vsakega izdajatelja razvrstijo v samo eno sektorsko skupino v razpredelnici 4. Izpostavljenosti tveganju izdajateljev, ki jih institucija ne more razporediti v sektor na ta način, se razvrstijo v skupino 18 v razpredelnici 4.

Člen 325ai

Korelacije znotraj skupin za tveganje kreditnega razmika za nelistinjenje

1.   Korelacijski parameter ρkl se med dvema občutljivostma WSk in WSl znotraj iste skupine določi na naslednji način:

| | ρkl = ρkl
  (name)
  · ρkl
  (tenor)
  · ρkl
  (basis)

  pri čemer je: | ρkl
  (name) je 1, če sta oba referenčna subjekta občutljivosti k in l identična, sicer pa 35 %; |
| --- | --- | --- |

ρkl = ρkl
  (name)
  · ρkl
  (tenor)
  · ρkl
  (basis)

pri čemer je:

ρkl
  (name) je 1, če sta oba referenčna subjekta občutljivosti k in l identična, sicer pa 35 %;

| | ρkl
  (tenor) je 1, če sta obe točki občutljivosti k in l identični, sicer pa 65 %; |
| --- | --- |

ρkl
  (tenor) je 1, če sta obe točki občutljivosti k in l identični, sicer pa 65 %;

| | ρkl
  (basis) je 1, če sta obe občutljivosti povezani z istima krivuljama, sicer pa 99,90 %. |
| --- | --- |

ρkl
  (basis) je 1, če sta obe občutljivosti povezani z istima krivuljama, sicer pa 99,90 %.

2.   Korelacijski parametri iz odstavka 1 tega člena se ne uporabljajo za skupino 18 v razpredelnici 4 iz člena 325ah(1). Formula združevanja za kapitalsko zahtevo za delta tveganja za skupino 18 je enaka vsoti absolutnih vrednosti neto tehtanih občutljivosti, razvrščenih v navedeno skupino:

Formula

Člen 325aj

Korelacije med skupinami za tveganje kreditnega razmika za nelistinjenje

Korelacijski parameter γbc, ki se uporablja za združevanje občutljivosti med različnimi skupinami, se določi na naslednji način:

| | γbc = γbc
  (rating) · γbc
  (sector)

  pri čemer je: | γbc(rating) je 1, če imata obe skupini isti razred kreditne kakovosti (stopnjo kreditne kakovosti od 1 do 3 ali stopnjo kreditne kakovosti od 4 do 6), sicer pa 50 %; za namene tega izračuna se za skupino 1 šteje, da spada v isti razred kreditne kakovosti kot skupine, ki imajo stopnjo kreditne kakovosti od 1 do 3; in |
| --- | --- | --- |

γbc = γbc
  (rating) · γbc
  (sector)

pri čemer je:

γbc(rating) je 1, če imata obe skupini isti razred kreditne kakovosti (stopnjo kreditne kakovosti od 1 do 3 ali stopnjo kreditne kakovosti od 4 do 6), sicer pa 50 %; za namene tega izračuna se za skupino 1 šteje, da spada v isti razred kreditne kakovosti kot skupine, ki imajo stopnjo kreditne kakovosti od 1 do 3; in

| | γbc(sector) je 1, če obe skupini spadata v isti sektor, sicer pa ustrezni odstotek iz razpredelnice 5:

  Razpredelnica 5














  Skupina | 1, 2 in 11 | 3 in 12 | 4 in 13 | 5 in 14 | 6 in 15 | 7 in 16 | 8 in 17 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1, 2 in 11 | | 75 % | 10 % | 20 % | 25 % | 20 % | 15 % | 10 % |
| 3 in 12 | | | 5 % | 15 % | 20 % | 15 % | 10 % | 10 % |
| 4 in 13 | | | | 5 % | 15 % | 20 % | 5 % | 20 % |
| 5 in 14 | | | | | 20 % | 25 % | 5 % | 5 % |
| 6 in 15 | | | | | | 25 % | 5 % | 15 % |
| 7 in 16 | | | | | | | 5 % | 20 % |
| 8 in 17 | | | | | | | | 5 % |
| 9 | | | | | | | | - |

γbc(sector) je 1, če obe skupini spadata v isti sektor, sicer pa ustrezni odstotek iz razpredelnice 5:

Razpredelnica 5

Skupina

1, 2 in 11

3 in 12

4 in 13

5 in 14

6 in 15

7 in 16

8 in 17

9

1, 2 in 11

75 %

10 %

20 %

25 %

20 %

15 %

10 %

3 in 12

5 %

15 %

20 %

15 %

10 %

10 %

4 in 13

5 %

15 %

20 %

5 %

20 %

5 in 14

20 %

25 %

5 %

5 %

6 in 15

25 %

5 %

15 %

7 in 16

5 %

20 %

8 in 17

5 %

9

-

Člen 325ak

Uteži tveganja za tveganje kreditnega razmika za listinjenja, ki so vključena v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo

Uteži tveganja za občutljivosti na dejavnike tveganja kreditnega razmika za listinjenja, ki so vključena v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, so iste za vse zapadlosti (0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let) znotraj vsake skupine in se določijo za vsako skupino v razpredelnici 6 na podlagi delegiranega akta iz člena 461a:

Razpredelnica 6

| Številka skupine | Kreditna kakovost | Sektor |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vse | Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, držav članic |
| 2 | Stopnja kreditne kakovosti 1 do 3 | Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, tretje države, multilateralne razvojne banke in mednarodne organizacije iz člena 117(2) ali člena 118 |
| 3 | Regionalne ali lokalne ravni države in subjekti javnega sektorja |
| 4 | Subjekti finančnega sektorja, vključno s kreditnimi institucijami, ki so jih prevzele ali ustanovile enote centralne, regionalne ali lokalne ravni države, in javno-spodbujevalnimi bankami |
| 5 | Osnovni materiali, energetika, industrija, kmetijstvo, proizvodnja, pridobivanje rudnin in kamnin |
| 6 | Potrošniško blago in storitve, prevoz in skladiščenje, administrativne in podporne dejavnosti |
| 7 | Tehnologija, telekomunikacije |
| 8 | Zdravstvo, komunalne storitve, strokovne in tehnične dejavnosti |
| 9 | Krite obveznice, ki so jih izdale kreditne institucije v državah članicah |
| 10 | Krite obveznice, ki so jih izdale kreditne institucije v tretjih državah |
| 11 | Stopnja kreditne kakovosti 4 do 6 | Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, tretje države, multilateralne razvojne banke in mednarodne organizacije iz člena 117(2) ali člena 118 |
| 12 | Regionalne ali lokalne ravni države in subjekti javnega sektorja |
| 13 | Subjekti finančnega sektorja, vključno s kreditnimi institucijami, ki so jih prevzele ali ustanovile enote centralne, regionalne ali lokalne ravni države, in javno-spodbujevalnimi bankami |
| 14 | Osnovni materiali, energetika, industrija, kmetijstvo, proizvodnja, pridobivanje rudnin in kamnin |
| 15 | | Potrošniško blago in storitve, prevoz in skladiščenje, administrativne in podporne dejavnosti |
| 16 | Tehnologija, telekomunikacije |
| 17 | Zdravstvo, komunalne storitve, strokovne in tehnične dejavnosti |
| 18 | Drugi sektorji |

Številka skupine

Kreditna kakovost

Sektor

1

Vse

Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, držav članic

2

Stopnja kreditne kakovosti 1 do 3

Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, tretje države, multilateralne razvojne banke in mednarodne organizacije iz člena 117(2) ali člena 118

3

Regionalne ali lokalne ravni države in subjekti javnega sektorja

4

Subjekti finančnega sektorja, vključno s kreditnimi institucijami, ki so jih prevzele ali ustanovile enote centralne, regionalne ali lokalne ravni države, in javno-spodbujevalnimi bankami

5

Osnovni materiali, energetika, industrija, kmetijstvo, proizvodnja, pridobivanje rudnin in kamnin

6

Potrošniško blago in storitve, prevoz in skladiščenje, administrativne in podporne dejavnosti

7

Tehnologija, telekomunikacije

8

Zdravstvo, komunalne storitve, strokovne in tehnične dejavnosti

9

Krite obveznice, ki so jih izdale kreditne institucije v državah članicah

10

Krite obveznice, ki so jih izdale kreditne institucije v tretjih državah

11

Stopnja kreditne kakovosti 4 do 6

Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, tretje države, multilateralne razvojne banke in mednarodne organizacije iz člena 117(2) ali člena 118

12

Regionalne ali lokalne ravni države in subjekti javnega sektorja

13

Subjekti finančnega sektorja, vključno s kreditnimi institucijami, ki so jih prevzele ali ustanovile enote centralne, regionalne ali lokalne ravni države, in javno-spodbujevalnimi bankami

14

Osnovni materiali, energetika, industrija, kmetijstvo, proizvodnja, pridobivanje rudnin in kamnin

15

Potrošniško blago in storitve, prevoz in skladiščenje, administrativne in podporne dejavnosti

16

Tehnologija, telekomunikacije

17

Zdravstvo, komunalne storitve, strokovne in tehnične dejavnosti

18

Drugi sektorji

Člen 325al

Korelacije za tveganje kreditnega razmika za listinjenja, ki so vključena v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo

1.   Korelacija za delta tveganje ρkl se izpelje v skladu s členom 325ai z izjemo, da je ρkl
  (basis) za namene tega odstavka 1, če sta obe občutljivosti povezani z istima krivuljama, sicer pa 99,00 %.

2.   Korelacija γbc se izpelje v skladu s členom 325aj.

Člen 325am

Uteži tveganja za tveganje kreditnega razmika za listinjenja, ki niso vključena v alternativni trgovalni portfelj brez korelacije

1.   Uteži tveganja za občutljivosti na dejavnike tveganja kreditnega razmika za listinjenja, ki niso vključena alternativni trgovalni portfelj s korelacijo, so iste za vse zapadlosti (0,5 leta, 1 leto, 3 leta, 5 let, 10 let) znotraj vsake skupine v razpredelnici 7 in se določijo za vsako skupino v razpredelnici 7 na podlagi delegiranega akta iz člena 461a:

Razpredelnica 7

| Številka skupine | Kreditna kakovost | Sektor |
| --- | --- | --- |
| 1 | Prednostna in stopnja kreditne kakovosti 1 do 3 | RMBS – prvorazredni |
| 2 | RMBS – srednjerazredni |
| 3 | RMBS – drugorazredni |
| 4 | CMBS |
| 5 | Vrednostni papirji s premoženjskim kritjem (ABS) – študentska posojila |
| 6 | ABS – kreditne kartice |
| 7 | ABS – vozila |
| 8 | Finančni instrument, zavarovan z zastavo posojila (CLO), ki ne spadajo v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo |
| 9 | Neprednostna in stopnja kreditne kakovosti 1 do 3 | RMBS – prvorazredni |
| 10 | RMBS – srednjerazredni |
| 11 | RMBS – drugorazredni |
| 12 | | CMBS |
| 13 | ABS – študentska posojila |
| 14 | ABS – kreditne kartice |
| 15 | ABS – vozila |
| 16 | CLO – ki ne spadajo v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo |
| 17 | Stopnja kreditne kakovosti 4 do 6 | RMBS – prvorazredni |
| 18 | RMBS – srednjerazredni |
| 19 | RMBS – drugorazredni |
| 20 | CMBS |
| 21 | ABS – študentska posojila |
| 22 | ABS – kreditne kartice |
| 23 | ABS – vozila |
| 24 | CLO – ki ne spadajo v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo |
| 25 | Drugi sektorji |

Številka skupine

Kreditna kakovost

Sektor

1

Prednostna in stopnja kreditne kakovosti 1 do 3

RMBS – prvorazredni

2

RMBS – srednjerazredni

3

RMBS – drugorazredni

4

CMBS

5

Vrednostni papirji s premoženjskim kritjem (ABS) – študentska posojila

6

ABS – kreditne kartice

7

ABS – vozila

8

Finančni instrument, zavarovan z zastavo posojila (CLO), ki ne spadajo v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo

9

Neprednostna in stopnja kreditne kakovosti 1 do 3

RMBS – prvorazredni

10

RMBS – srednjerazredni

11

RMBS – drugorazredni

12

CMBS

13

ABS – študentska posojila

14

ABS – kreditne kartice

15

ABS – vozila

16

CLO – ki ne spadajo v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo

17

Stopnja kreditne kakovosti 4 do 6

RMBS – prvorazredni

18

RMBS – srednjerazredni

19

RMBS – drugorazredni

20

CMBS

21

ABS – študentska posojila

22

ABS – kreditne kartice

23

ABS – vozila

24

CLO – ki ne spadajo v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo

25

Drugi sektorji

2.   Institucije pri dodeljevanju izpostavljenosti tveganju določenemu sektorju uporabljajo klasifikacijo, ki se običajno uporablja na trgu za razporejanje izdajateljev v skupine po sektorjih. Institucije vsakega izdajatelja razvrstijo v samo eno sektorsko skupino v razpredelnici 7. Izpostavljenosti tveganju izdajateljev, ki jih institucija ne more razporediti v sektor na ta način, se razvrstijo v skupino 25.

Člen 325an

Korelacije znotraj skupin za tveganje kreditnega razmika za listinjenja, ki niso vključena v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo

1.   Korelacijski parameter ρkl se med dvema občutljivostma WSk in WSl znotraj iste skupine določi na naslednji način:

| | ρkl = ρkl
  (tranche) · ρkl
  (tenor) · ρkl
  (basis)

  pri čemer je: | ρkl
  (tranche) je 1, če sta oba referenčna subjekta občutljivosti k in l v isti skupini in se nanašata na isto tranšo listinjenja (več kot 80 % prekrivanje hipotetičnih vrednosti), sicer pa 40 %; |
| --- | --- | --- |

ρkl = ρkl
  (tranche) · ρkl
  (tenor) · ρkl
  (basis)

pri čemer je:

ρkl
  (tranche) je 1, če sta oba referenčna subjekta občutljivosti k in l v isti skupini in se nanašata na isto tranšo listinjenja (več kot 80 % prekrivanje hipotetičnih vrednosti), sicer pa 40 %;

| | ρkl
  (tenor) je 1, če sta obe točki občutljivosti k in l identični, sicer pa 80 %; |
| --- | --- |

ρkl
  (tenor) je 1, če sta obe točki občutljivosti k in l identični, sicer pa 80 %;

| | ρkl
  (basis) je 1, če sta obe občutljivosti povezani z istima krivuljama, sicer pa 99,90 %. |
| --- | --- |

ρkl
  (basis) je 1, če sta obe občutljivosti povezani z istima krivuljama, sicer pa 99,90 %.

2.   Korelacijski parametri iz odstavka 1 se ne uporabljajo za skupino 25 v razpredelnici 7 člena 325am(1). Formula združevanja za kapitalsko zahtevo za delta tveganja za skupino 25 je enaka vsoti absolutnih vrednosti neto tehtanih občutljivosti, razvrščenih v to skupino:

Formula

Člen 325ao

Korelacije med skupinami za tveganje kreditnega razmika za listinjenja, ki niso vključena alternativni trgovalni portfelj s korelacijo

1.   Korelacijski parameter γbc se uporablja za združevanje občutljivosti med različnimi skupinami in znaša 0 %.

2.   Kapitalska zahteva za skupino 25 se doda celotnemu kapitalu na ravni razreda tveganja, pri čemer se učinki razpršitve ali varovanja pred tveganjem ne pripoznajo v nobeni drugi skupini.

Člen 325ap

Uteži tveganja za tveganje lastniških finančnih instrumentov

1.   Uteži tveganja za občutljivosti na dejavnike tveganja lastniških finančnih instrumentov in cene repo poslov z lastniškimi finančnimi instrumenti se določijo za vsako skupino v razpredelnici 8 na podlagi delegiranega akta iz člena 461a:

Razpredelnica 8

| Številka skupine | Tržna kapitalizacija | Gospodarstvo | Sektor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Velika | Nastajajoče tržno gospodarstvo | Potrošniško blago in storitve, prevoz in skladiščenje, administrativne in podporne dejavnosti, zdravstvo, komunalne storitve |
| 2 | Telekomunikacije, industrija |
| 3 | Osnovni materiali, energetika, kmetijstvo, proizvodnja, pridobivanje rudnin in kamnin |
| 4 | Finančne dejavnosti, vključno z državnimi, nepremičninske dejavnosti, tehnologija |
| 5 | Razvito gospodarstvo | Potrošniško blago in storitve, prevoz in skladiščenje, administrativne in podporne dejavnosti, zdravstvo, komunalne storitve |
| 6 | Telekomunikacije, industrija |
| 7 | Osnovni materiali, energetika, kmetijstvo, proizvodnja, pridobivanje rudnin in kamnin |
| 8 | Finančne dejavnosti, vključno z državnimi, nepremičninske dejavnosti, tehnologija |
| 9 | Majhna | Nastajajoče tržno gospodarstvo | Vsi sektorji, opisani pri skupinah 1, 2, 3 in 4 |
| 10 | Razvito gospodarstvo | Vsi sektorji, opisani pri skupinah 5, 6, 7 in 8 |
| 11 | Drugi sektorji |

Številka skupine

Tržna kapitalizacija

Gospodarstvo

Sektor

1

Velika

Nastajajoče tržno gospodarstvo

Potrošniško blago in storitve, prevoz in skladiščenje, administrativne in podporne dejavnosti, zdravstvo, komunalne storitve

2

Telekomunikacije, industrija

3

Osnovni materiali, energetika, kmetijstvo, proizvodnja, pridobivanje rudnin in kamnin

4

Finančne dejavnosti, vključno z državnimi, nepremičninske dejavnosti, tehnologija

5

Razvito gospodarstvo

Potrošniško blago in storitve, prevoz in skladiščenje, administrativne in podporne dejavnosti, zdravstvo, komunalne storitve

6

Telekomunikacije, industrija

7

Osnovni materiali, energetika, kmetijstvo, proizvodnja, pridobivanje rudnin in kamnin

8

Finančne dejavnosti, vključno z državnimi, nepremičninske dejavnosti, tehnologija

9

Majhna

Nastajajoče tržno gospodarstvo

Vsi sektorji, opisani pri skupinah 1, 2, 3 in 4

10

Razvito gospodarstvo

Vsi sektorji, opisani pri skupinah 5, 6, 7 in 8

11

Drugi sektorji

2.   Za namene tega člena sta majhna in velika tržna kapitalizacija opredeljeni v regulativnih tehničnih standardih iz člena 325bd(7).

3.   Za namene tega člena EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih opredeli, kaj je nastajajoče tržno gospodarstvo in kaj je razvito gospodarstvo.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2021.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

4.   Institucije pri dodeljevanju izpostavljenosti tveganju določenemu sektorju uporabljajo klasifikacijo, ki se običajno uporablja na trgu za razporejanje izdajateljev v skupine po sektorjih. Institucije vsakega izdajatelja razvrstijo v eno od sektorskih skupin v razpredelnici 8 in vse izdajatelje iz iste panoge razvrstijo v isti sektor. Izpostavljenosti tveganju izdajateljev, ki jih institucija ne more razporediti v sektor na tak način, se razvrstijo v skupino 11. Izdajatelji lastniških vrednostnih papirjev, ki so aktivni v več državah ali več sektorjih, se razvrstijo v določeno skupino na podlagi najpomembnejše regije in sektorja, v katerih posluje izdajatelj lastniških finančnih instrumentov.

Člen 325aq

Korelacije znotraj skupin za tveganje lastniških finančnih instrumentov

1.   Korelacijski parameter delta tveganja ρkl med dvema občutljivostma WSk in WSl v isti skupini se določi na 99,90 %, če je ena občutljivost na promptno ceno lastniškega finančnega instrumenta, druga pa občutljivost na ceno repo posla z lastniškimi finančnimi instrumenti, kadar sta obe povezani z istim izdajateljem lastniških finančnih instrumentov.

2.   V drugih primerih, kot so tisti iz odstavka 1, korelacijski parameter ρkl med dvema občutljivostma WSk in WSl na promptno ceno lastniškega finančnega instrumenta v isti skupini znaša:

| (a) | 15 % med dvema občutljivostma v isti skupini, ki spadata v razred velike tržne kapitalizacije, nastajajoče tržno gospodarstvo (skupina številka 1, 2, 3 ali 4); |
| --- | --- |

(a)

15 % med dvema občutljivostma v isti skupini, ki spadata v razred velike tržne kapitalizacije, nastajajoče tržno gospodarstvo (skupina številka 1, 2, 3 ali 4);

| (b) | 25 % med dvema občutljivostma v isti skupini, ki spadata v razred velike tržne kapitalizacije, razvito gospodarstvo (skupina številka 5, 6, 7 ali 8); |
| --- | --- |

(b)

25 % med dvema občutljivostma v isti skupini, ki spadata v razred velike tržne kapitalizacije, razvito gospodarstvo (skupina številka 5, 6, 7 ali 8);

| (c) | 7,5 % med dvema občutljivostma v isti skupini, ki spadata v razred majhne tržne kapitalizacije, nastajajoče tržno gospodarstvo (skupina številka 9); |
| --- | --- |

(c)

7,5 % med dvema občutljivostma v isti skupini, ki spadata v razred majhne tržne kapitalizacije, nastajajoče tržno gospodarstvo (skupina številka 9);

| (d) | 12,5 % med dvema občutljivostma v isti skupini, ki spadata v razred majhne tržne kapitalizacije, razvito gospodarstvo (skupina številka 10). |
| --- | --- |

(d)

12,5 % med dvema občutljivostma v isti skupini, ki spadata v razred majhne tržne kapitalizacije, razvito gospodarstvo (skupina številka 10).

3.   Korelacijski parameter ρkl med dvema občutljivostma WSk in WSl na ceno repo posla z lastniškimi finančnimi instrumenti v isti skupini se določi v skladu z odstavkom 2.

4.   Korelacijski parameter ρkl med dvema občutljivostma WSk in WSl v isti skupini, pri čemer je ena občutljivost na promptno ceno lastniškega finančnega instrumenta, druga pa občutljivost na ceno repo posla z lastniškimi finančnimi instrumenti ter se vsaka občutljivost nanaša na drugega izdajatelja lastniških finančnih instrumentov, je enak korelacijskim parametrom, določenim v odstavku 2, pomnoženim z 99,90 %.

5.   Korelacijski parametri, določeni v odstavkih 1 do 4, se ne uporabljajo za skupino 11. Formula združevanja za kapitalsko zahtevo za delta tveganja za skupino 11 je enaka vsoti absolutnih vrednosti neto tehtanih občutljivosti, razvrščenih v to skupino:

Formula

Člen 325ar

Korelacije med skupinami za tveganje lastniških finančnih instrumentov

Korelacijski parameter γbc se uporablja za združevanje občutljivosti med različnimi skupinami. Če obe skupini spadata med skupine 1 do 10, znaša 15 %.

Člen 325as

Uteži tveganja za blagovno tveganje

Uteži tveganja za občutljivosti na dejavnike blagovnega tveganja se določijo za vsako skupino v razpredelnici 9 na podlagi delegiranih aktov iz člena 461a:

Razpredelnica 9

| Številka skupine | Ime skupine |
| --- | --- |
| 1 | Energetika – trda goriva |
| 2 | Energetika – tekoča goriva |
| 3 | Energetika – trgovanje z električno energijo in emisijskimi kuponi |
| 4 | Tovor |
| 5 | Kovine – neplemenite |
| 6 | Plinasta goriva |
| 7 | Plemenite kovine (vključno z zlatom) |
| 8 | Zrna in oljnice |
| 9 | Živina in mlečni izdelki |
| 10 | Mehke surovine in drugo kmetijsko blago |
| 11 | Drugo blago |

Številka skupine

Ime skupine

1

Energetika – trda goriva

2

Energetika – tekoča goriva

3

Energetika – trgovanje z električno energijo in emisijskimi kuponi

4

Tovor

5

Kovine – neplemenite

6

Plinasta goriva

7

Plemenite kovine (vključno z zlatom)

8

Zrna in oljnice

9

Živina in mlečni izdelki

10

Mehke surovine in drugo kmetijsko blago

11

Drugo blago

Člen 325at

Korelacije znotraj skupin za blagovno tveganje

1.   Za namene tega člena se za dve vrsti blaga šteje, da sta različni, če na trgu obstajata dve pogodbi, ki se razlikujeta samo glede na blago kot osnovni instrument, ki se mora izročiti po vsaki pogodbi.

2.   Korelacijski parameter ρkl se med dvema občutljivostma WSk in WSl znotraj iste skupine določi na naslednji način:

| | ρkl = ρkl
  (commodity) · ρkl
  (tenor) · ρkl
  (basis)

  pri čemer je: | ρkl
  (commodity) je 1, če sta obe vrsti blaga občutljivosti k in l identični, sicer pa je enak korelacijam znotraj skupin v razpredelnici 10; |
| --- | --- | --- |

ρkl = ρkl
  (commodity) · ρkl
  (tenor) · ρkl
  (basis)

pri čemer je:

ρkl
  (commodity) je 1, če sta obe vrsti blaga občutljivosti k in l identični, sicer pa je enak korelacijam znotraj skupin v razpredelnici 10;

| | ρkl
  (tenor) je 1, če sta obe točki občutljivosti k in l identični, sicer pa 99 %; in |
| --- | --- |

ρkl
  (tenor) je 1, če sta obe točki občutljivosti k in l identični, sicer pa 99 %; in

| | ρkl
  (basis) je 1, če sta obe občutljivosti identični v smislu lokacije izročitve blaga, sicer pa 99,90 %. |
| --- | --- |

ρkl
  (basis) je 1, če sta obe občutljivosti identični v smislu lokacije izročitve blaga, sicer pa 99,90 %.

3.   Korelacije znotraj skupin ρkl
  (commodity) so:

Razpredelnica 10

| Številka skupine | Ime skupine | Korelacija
  ρkl
  (commodity) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Energetika – Trda goriva | 55 % |
| 2 | Energetika – Tekoča goriva | 95 % |
| 3 | Energetika – Trgovanje z elektriko in emisijskimi kuponi | 40 % |
| 4 | Tovor | 80 % |
| 5 | Kovine – neplemenite | 60 % |
| 6 | Plinasta goriva | 65 % |
| 7 | Plemenite kovine (vključno z zlatom) | 55 % |
| 8 | Zrna in oljnice | 45 % |
| 9 | Živina in mleko | 15 % |
| 10 | Kmetijski proizvodi | 40 % |
| 11 | Drugo blago | 15 % |

Številka skupine

Ime skupine

Korelacija

ρkl
  (commodity)

1

Energetika – Trda goriva

55 %

2

Energetika – Tekoča goriva

95 %

3

Energetika – Trgovanje z elektriko in emisijskimi kuponi

40 %

4

Tovor

80 %

5

Kovine – neplemenite

60 %

6

Plinasta goriva

65 %

7

Plemenite kovine (vključno z zlatom)

55 %

8

Zrna in oljnice

45 %

9

Živina in mleko

15 %

10

Kmetijski proizvodi

40 %

11

Drugo blago

15 %

4.   Ne glede na odstavek 1 se uporabljajo naslednje določbe:

| (a) | Dejavnika tveganja, ki sta dodeljena skupini 3 v razpredelnici 10 in se nanašata na električno energijo, ki se proizvaja v različnih regijah ali je po pogodbi dobavljena v različnem časovnem obdobju, štejeta za različna dejavnika blagovnega tveganja. |
| --- | --- |

(a)

Dejavnika tveganja, ki sta dodeljena skupini 3 v razpredelnici 10 in se nanašata na električno energijo, ki se proizvaja v različnih regijah ali je po pogodbi dobavljena v različnem časovnem obdobju, štejeta za različna dejavnika blagovnega tveganja.

| (b) | Dejavnika tveganja, ki sta dodeljena skupini 4 v razpredelnici 10 in se nanašata na tovor, ki se prevaža po različni poti ali pa je njun teden dobave različen, štejeta za različna dejavnika blagovnega tveganja. |
| --- | --- |

(b)

Dejavnika tveganja, ki sta dodeljena skupini 4 v razpredelnici 10 in se nanašata na tovor, ki se prevaža po različni poti ali pa je njun teden dobave različen, štejeta za različna dejavnika blagovnega tveganja.

Člen 325au

Korelacije med skupinami za blagovno tveganje

Korelacijski parameter γbc, ki se uporablja za združevanje občutljivosti med različnimi skupinami, znaša:

| (a) | 20 %, če obe skupini spadata med skupine 1 do 10; |
| --- | --- |

(a)

20 %, če obe skupini spadata med skupine 1 do 10;

| (b) | 0 %, če je ena od obeh skupin skupina 11. |
| --- | --- |

(b)

0 %, če je ena od obeh skupin skupina 11.

Člen 325av

Uteži tveganja za valutno tveganje

1.   Uteži tveganja za vse občutljivosti na dejavnike valutnega tveganja se določijo v delegiranem aktu iz člena 461a.

2.   Utež tveganja dejavnikov valutnega tveganja, ki se nanaša na valutne pare, sestavljene iz eura in valute države članice, ki sodeluje v drugi fazi ekonomske in monetarne unije (ERM II), je ena izmed naslednjih:

| (a) | utež tveganja iz odstavka 1, deljena s 3; |
| --- | --- |

(a)

utež tveganja iz odstavka 1, deljena s 3;

| (b) | največje nihanje znotraj razpona nihanja, o katerem se formalno dogovorita država članica in Evropska centralna banka, če je ta razpon nihanja manjši od razpona nihanja, določenega v ERM II. |
| --- | --- |

(b)

največje nihanje znotraj razpona nihanja, o katerem se formalno dogovorita država članica in Evropska centralna banka, če je ta razpon nihanja manjši od razpona nihanja, določenega v ERM II.

3.   Ne glede na odstavek 2 je utež tveganja dejavnikov valutnega tveganja, ki se nanaša na valute iz odstavka 2, ki sodelujejo v ERM II, in katere formalno dogovorjeni razpon nihanja je manjši od standardnega razpona za plus ali minus 15 %, enaka največjemu odstotnemu nihanju znotraj tega manjšega razpona.

4.   Utež tveganja dejavnikov valutnega tveganja iz podkategorije najlikvidnejših valutnih parov iz točke (c) člena 325bd(7) je utež tveganja iz odstavka 1 tega člena, deljena s√2.

5.   Kadar je iz podatkov o dnevnih menjalnih tečajih za predhodna tri leta razvidno, da je valutni par, sestavljen iz eura in valute države članice, ki ni euro, v stalnem sorazmerju ter da se je institucija vedno sposobna spoprijeti z ničelnim razponom ponudbe in povpraševanja pri zadevnih poslih v zvezi s tem valutnim parom, lahko institucija uporablja utež tveganja iz odstavka 1, deljeno z 2, pod pogojem, da ima za to izrecno dovoljenje svojega pristojnega organa.

Člen 325aw

Korelacije za valutno tveganje

Za združevanje občutljivosti na dejavnike valutnega tveganja se uporablja enoten korelacijski parameter γbc, ki je enak 60 %.

Pododdelek 2

Uteži in korelacije za vega tveganje in tveganje ukrivljenosti

Člen 325ax

Uteži za vega tveganje in tveganje ukrivljenosti

1.   Za dejavnike vega tveganja se uporabljajo delta skupine iz pododdelka 1.

2.   Utež tveganja za dani dejavnik vega tveganja k se določi kot delež trenutne vrednosti tega dejavnika tveganja k, ki predstavlja implicitno nestanovitnost osnovnega instrumenta, kot je opisano v oddelku 3.

3.   Delež iz odstavka 2 je odvisen od predpostavljene likvidnosti vsake vrste dejavnika tveganja v skladu z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

| | RWk = utež tveganja za dani dejavnik vega tveganja k; |
| --- | --- |

RWk = utež tveganja za dani dejavnik vega tveganja k;

| | RWσ znaša 55 % in |
| --- | --- |

RWσ znaša 55 % in

| | LHrisk class je regulativno obdobje likvidnosti, ki se predpiše pri določanju vsakega dejavnika vega tveganja k. LHrisk class je določen v skladu z naslednjo razpredelnico:

  Razpredelnica 11







  Razred tveganja | LHrisk class |
| --- | --- | --- |
| Splošno obrestno tveganje | 60 |
| Tveganje kreditnega razmika, nelistinjenje | 120 |
| Tveganje kreditnega razmika za listinjenje, ki je vključeno v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo | 120 |
| Tveganje kreditnega razmika za listinjenje, ki ni vključeno v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo | 120 |
| Tveganje lastniških FI (velika kapitalizacija) | 20 |
| Tveganje lastniških FI (majhna kapitalizacija) | 60 |
| Blagovno tveganje | 120 |
| Valutno tveganje | 40 |

LHrisk class je regulativno obdobje likvidnosti, ki se predpiše pri določanju vsakega dejavnika vega tveganja k. LHrisk class je določen v skladu z naslednjo razpredelnico:

Razpredelnica 11

Razred tveganja

LHrisk class

Splošno obrestno tveganje

60

Tveganje kreditnega razmika, nelistinjenje

120

Tveganje kreditnega razmika za listinjenje, ki je vključeno v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo

120

Tveganje kreditnega razmika za listinjenje, ki ni vključeno v alternativni trgovalni portfelj s korelacijo

120

Tveganje lastniških FI (velika kapitalizacija)

20

Tveganje lastniških FI (majhna kapitalizacija)

60

Blagovno tveganje

120

Valutno tveganje

40

4.   Skupine, uporabljene v kontekstu delta tveganja iz pododdelka 1, se uporabijo tudi v kontekstu tveganja ukrivljenosti, razen če je v tem poglavju določeno drugače.

5.   Za dejavnike valutnega tveganja in tveganja ukrivljenosti lastniških finančnih instrumentov so uteži tveganja ukrivljenosti relativni premiki, enaki utežem delta tveganja iz pododdelka 1.

6.   Za dejavnike splošnega obrestnega tveganja ukrivljenosti, tveganja ukrivljenosti kreditnega razmika in blagovnega tveganja ukrivljenosti je utež tveganja ukrivljenosti vzporedni premik vseh točk za vsako krivuljo na podlagi najvišje predpisane uteži delta tveganja iz pododdelka 1 za ustrezni razred tveganj.

Člen 325ay

Korelacije za vega tveganje in tveganje ukrivljenosti

1.   Korelacijski parameter rkl se med občutljivostmi na vega tveganje v isti skupini razreda splošnega obrestnega tveganja določi na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| | e enak

  , pri čemer α znaša 1 %, Tk in Tl pa sta enaka zapadlosti opcij, za katere se izpeljujejo občutljivosti na vega tveganje, izraženi kot število let; |
| --- | --- |

Formula
  e enak
  Formula
  , pri čemer α znaša 1 %, Tk in Tl pa sta enaka zapadlosti opcij, za katere se izpeljujejo občutljivosti na vega tveganje, izraženi kot število let;

| | je enak

  , pri čemer α znaša 1 %,

  in

  pa sta enaka zapadlosti osnovnih instrumentov opcij, za katere se izpeljujejo občutljivosti na vega tveganje, zmanjšanim za zapadlosti zadevnih opcij, ki se v obeh primerih izrazijo kot število let. |
| --- | --- |

Formula
  je enak
  Formula
  , pri čemer α znaša 1 %,
  Formula
  in
  Formula
  pa sta enaka zapadlosti osnovnih instrumentov opcij, za katere se izpeljujejo občutljivosti na vega tveganje, zmanjšanim za zapadlosti zadevnih opcij, ki se v obeh primerih izrazijo kot število let.

2.   Korelacijski parameter ρkl se med občutljivostmi na vega tveganje v skupini drugih razredov tveganj določi na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| | je enak delta korelaciji znotraj skupine, ki ustreza skupini, v katero bi se razvrstila dejavnika vega tveganja k in l; in |
| --- | --- |

Formula
  je enak delta korelaciji znotraj skupine, ki ustreza skupini, v katero bi se razvrstila dejavnika vega tveganja k in l; in

| | se določi v skladu z odstavkom 1. |
| --- | --- |

Formula
  se določi v skladu z odstavkom 1.

3.   Kar zadeva občutljivosti na vega tveganje med skupinami znotraj razreda tveganj (splošno obrestno tveganje in drugi razredi tveganja), se v kontekstu vega tveganja uporabljajo isti korelacijski parametri za γbc, kot so določeni za delta korelacije za vsak razred tveganja v oddelku 4.

4.   V standardiziranem pristopu se ne pripoznajo nobene koristi zaradi razpršitve ali varovanja med dejavniki vega tveganja in dejavniki delta tveganja. Kapitalske zahteve za vega tveganje in kapitalske zahteve za delta tveganje se združijo s preprostim seštevanjem.

5.   Korelacije za tveganje ukrivljenosti so enake kvadratu ustreznih korelacij za delta tveganje ρkl in γbc iz pododdelka 1.

POGLAVJE 1B

Alternativni pristop notranjih modelov

Oddelek 1

Dovoljenje in kapitalske zahteve

Člen 325az

Alternativni pristop notranjih modelov in dovoljenje za uporabo alternativnih notranjih modelov

1.   Alternativni pristop notranjih modelov iz tega poglavja se uporablja samo za namene zahteve glede poročanja iz člena 430b(3).

2.   Potem ko pristojni organi preverijo, ali institucije izpolnjujejo zahteve iz členov 325bh, 325bi in 325bj, jim izdajo dovoljenje za izračun kapitalskih zahtev z uporabo njihovih alternativnih notranjih modelov v skladu s členom 325ba za portfelj vseh pozicij, dodeljenih trgovalnim enotam, če so izpolnjene vse naslednje zahteve:

| (a) | trgovalne enote so bile vzpostavljene v skladu s členom 104b; |
| --- | --- |

(a)

trgovalne enote so bile vzpostavljene v skladu s členom 104b;

| (b) | institucija je pristojnemu organu utemeljila, zakaj je treba trgovalne enote vključiti v alternativni pristop notranjih modelov; |
| --- | --- |

(b)

institucija je pristojnemu organu utemeljila, zakaj je treba trgovalne enote vključiti v alternativni pristop notranjih modelov;

| (c) | trgovalne enote izpolnjujejo zahteve glede testiranja za nazaj iz člena 325bf(3) za predhodno leto; |
| --- | --- |

(c)

trgovalne enote izpolnjujejo zahteve glede testiranja za nazaj iz člena 325bf(3) za predhodno leto;

| (d) | institucija je pristojnemu organu sporočila rezultate zahteve po pripisu dobičkov in izgub za trgovalne enote, določene v členu 325bg; |
| --- | --- |

(d)

institucija je pristojnemu organu sporočila rezultate zahteve po pripisu dobičkov in izgub za trgovalne enote, določene v členu 325bg;

| (e) | trgovalne enote, ki jim je bila dodeljena vsaj ena od pozicij iz trgovalne knjige iz člena 325bl, izpolnjujejo zahteve iz člena 325bm za notranji model tveganja neplačila; |
| --- | --- |

(e)

trgovalne enote, ki jim je bila dodeljena vsaj ena od pozicij iz trgovalne knjige iz člena 325bl, izpolnjujejo zahteve iz člena 325bm za notranji model tveganja neplačila;

| (f) | trgovalnim enotam ni bila dodeljena nobena pozicija v listinjenju ali relistinjenju. |
| --- | --- |

(f)

trgovalnim enotam ni bila dodeljena nobena pozicija v listinjenju ali relistinjenju.

Za namene točke (b) prvega pododstavka tega odstavka dejstvo, da bi bila kapitalska zahteva, izračunana po alternativnem standardiziranem pristopu, določenem v točki (a) člena 325(3), nižja od kapitalske zahteve, izračune po alternativnem pristopu notranjih modelov, ni razlog za nevključitev trgovalne enote v alternativni pristop notranjih modelov.

3.   Institucije, ki so dobile dovoljenje za uporabo alternativnega pristopa notranjih modelov poročajo pristojnim organom v skladu s členom 430b(3).

4.   Institucija, ki ji je bilo izdano dovoljenje iz odstavka 2, nemudoma uradno obvesti svoje pristojne organe, kadar ena od njenih trgovalnih enot ne izpolnjuje več vsaj ene od zahtev iz navedenega odstavka. Ta institucija ne sme več uporabljati tega poglavja za nobeno pozicijo, dodeljeno tej trgovalni enoti, in izračunava kapitalske zahteve za tržna tveganja v skladu s pristopom iz poglavja 1a za vse pozicije, dodeljene tej trgovalni enoti, od najzgodnejšega datuma poročanja in dokler pristojnim organom ne dokaže, da trgovalna enota ponovno izpolnjuje vse zahteve iz odstavka 2.

5.   Pristojni organi lahko z odstopanjem od odstavka 4 v izjemnih okoliščinah instituciji dovolijo, da še naprej uporablja svoje alternativne notranje modele za izračun kapitalskih zahtev za tržna tveganja trgovalne enote, ki ne izpolnjuje več pogojev iz točke (c) odstavka 2 tega člena in iz člena 325bg(1). Kadar pristojni organi uporabijo to možnost, o tem uradno obvestijo EBA in utemeljijo svojo odločitev.

6.   Institucija izračuna kapitalske zahteve za tržno tveganje za pozicije, dodeljene trgovalnim enotam, za katere ji ni bilo izdano dovoljenje, kakor je določeno v odstavku 2, v skladu s poglavjem 1a tega naslova. Za namene tega izračuna se vse navedene pozicije obravnavajo na posamični podlagi kot ločeni portfelji.

7.   Pomembne spremembe pri uporabi alternativnih notranjih modelov, za katere je institucija prejela dovoljenje za uporabo, razširitev uporabe alternativnih notranjih modelov, za katere je institucija prejela dovoljenje za uporabo, in pomembne spremembe pri izbiri podskupine dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, iz člena 325bc(2) zahtevajo ločeno dovoljenje njenih pristojnih organov.

Institucije pristojne organe uradno obvestijo o vseh drugih razširitvah in spremembah uporabe alternativnih notranjih modelov, za katere je institucija prejela dovoljenje.

8.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih opredeli:

| (a) | pogoje za ocenjevanje pomembnosti razširitev in sprememb uporabe alternativnih notranjih modelov ter sprememb podskupine dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, iz člena 325bc; |
| --- | --- |

(a)

pogoje za ocenjevanje pomembnosti razširitev in sprememb uporabe alternativnih notranjih modelov ter sprememb podskupine dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, iz člena 325bc;

| (b) | metodologijo ocenjevanja, v skladu s katero pristojni organi preverijo, ali institucija izpolnjuje zahteve iz členov 325bh, 325bi, 325bn, 325bo in 325bp. |
| --- | --- |

(b)

metodologijo ocenjevanja, v skladu s katero pristojni organi preverijo, ali institucija izpolnjuje zahteve iz členov 325bh, 325bi, 325bn, 325bo in 325bp.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

9.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za opredelitev izjemnih okoliščin, v katerih lahko pristojni organi instituciji dovolijo:

| (a) | da še naprej uporablja svoje alternativne notranje modele za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje trgovalne enote, ki ne izpolnjuje več pogojev iz točke (c) odstavka 2 tega člena in iz člena 325bg(1); |
| --- | --- |

(a)

da še naprej uporablja svoje alternativne notranje modele za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje trgovalne enote, ki ne izpolnjuje več pogojev iz točke (c) odstavka 2 tega člena in iz člena 325bg(1);

| (b) | da omeji pribitek na tistega, ki je posledica preseganj pri testiranju za nazaj na podlagi hipotetičnih sprememb. |
| --- | --- |

(b)

da omeji pribitek na tistega, ki je posledica preseganj pri testiranju za nazaj na podlagi hipotetičnih sprememb.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 325ba

Kapitalske zahteve pri uporabi alternativnih notranjih modelov

1.   Institucija, ki uporablja alternativni notranji model, izračuna kapitalske zahteve za portfelj vseh pozicij, dodeljenih trgovalnim enotam, za katere ji je bilo izdano dovoljenje, kakor je določeno v členu 325az(2), kot višje od naslednjih:

| (a) | vsote naslednjih vrednosti:






  (i) | mere tveganja pričakovanega primanjkljaja institucije iz prejšnjega dne, izračunane v skladu s členom 325bb (ESt-1), in |
| --- | --- | --- |

(a)

vsote naslednjih vrednosti:

(i)

mere tveganja pričakovanega primanjkljaja institucije iz prejšnjega dne, izračunane v skladu s členom 325bb (ESt-1), in

| (ii) | mere tveganja za stresni scenarij institucije iz prejšnjega dne, izračunane v skladu z oddelkom 5 (SSt-1), ali |
| --- | --- |

(ii)

mere tveganja za stresni scenarij institucije iz prejšnjega dne, izračunane v skladu z oddelkom 5 (SSt-1), ali

| (b) | vsote naslednjih vrednosti:






  (i) | povprečja dnevne mere tveganja pričakovanega primanjkljaja institucije, izračunane v skladu s členom 325bb za vsakega od prejšnjih 60 delovnih dni (ESavg), pomnoženega z multiplikatorjem (mc), ter |
| --- | --- | --- |

(b)

vsote naslednjih vrednosti:

(i)

povprečja dnevne mere tveganja pričakovanega primanjkljaja institucije, izračunane v skladu s členom 325bb za vsakega od prejšnjih 60 delovnih dni (ESavg), pomnoženega z multiplikatorjem (mc), ter

| (ii) | povprečja dnevne mere tveganja za stresni scenarij institucije, izračunane v skladu z oddelkom 5 za vsakega od prejšnjih 60 delovnih dni (SSavg). |
| --- | --- |

(ii)

povprečja dnevne mere tveganja za stresni scenarij institucije, izračunane v skladu z oddelkom 5 za vsakega od prejšnjih 60 delovnih dni (SSavg).

2.   Institucije, ki imajo pozicije v dolžniških in lastniških finančnih instrumentih, s katerimi se trguje, vključene v okvir notranjega modela tveganja neplačila in dodeljene trgovalnim enotam iz odstavka 1, izpolnjujejo dodatno kapitalsko zahtevo, izraženo kot višjo od naslednjih vrednosti:

| (a) | zadnje kapitalske zahteve za tveganje neplačila, izračunane v skladu z oddelkom 3; |
| --- | --- |

(a)

zadnje kapitalske zahteve za tveganje neplačila, izračunane v skladu z oddelkom 3;

| (b) | povprečja zneska iz točke (a) v zadnjih 12 tednih. |
| --- | --- |

(b)

povprečja zneska iz točke (a) v zadnjih 12 tednih.

Oddelek 2

Splošne zahteve

Člen 325bb

Mera tveganja pričakovanega primanjkljaja

1.   Institucije izračunajo mero tveganja pričakovanega primanjkljaja iz točke (a) člena 325ba(1) za kateri koli dani datum ‚t‘ in za kateri koli dani portfelj pozicij iz trgovalne knjige na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

| ESt | = | mera tveganja pričakovanega primanjkljaja; |
| --- | --- | --- |
| i | = | indeks, ki označuje pet širših kategorij dejavnikov tveganja, navedenih v prvem stolpcu razpredelnice 2 člena 325bd; |
| UESt | = | mera neomejenega pričakovanega primanjkljaja, izračunana, kot sledi: |
| | = | mera neomejenega pričakovanega primanjkljaja za širšo kategorijo dejavnikov tveganja i, ki se izračuna na naslednji način:










  ρ | = | nadzorniški korelacijski faktor med širšimi kategorijami tveganja; ρ = 50 %; |
| | = | mera delnega pričakovanega primanjkljaja, ki se izračuna za vse pozicije v portfelju v skladu s členom 325bc(2); |
| | = | mera delnega pričakovanega primanjkljaja, ki se izračuna za vse pozicije v portfelju v skladu s členom 325bc(3); |
| | = | mera delnega pričakovanega primanjkljaja, ki se izračuna za vse pozicije v portfelju v skladu s členom 325bc(4); |

ESt

=

mera tveganja pričakovanega primanjkljaja;

i

=

indeks, ki označuje pet širših kategorij dejavnikov tveganja, navedenih v prvem stolpcu razpredelnice 2 člena 325bd;

UESt

=

mera neomejenega pričakovanega primanjkljaja, izračunana, kot sledi:

Formula

=

mera neomejenega pričakovanega primanjkljaja za širšo kategorijo dejavnikov tveganja i, ki se izračuna na naslednji način:

ρ

=

nadzorniški korelacijski faktor med širšimi kategorijami tveganja; ρ = 50 %;

Formula

=

mera delnega pričakovanega primanjkljaja, ki se izračuna za vse pozicije v portfelju v skladu s členom 325bc(2);

Formula

=

mera delnega pričakovanega primanjkljaja, ki se izračuna za vse pozicije v portfelju v skladu s členom 325bc(3);

Formula

=

mera delnega pričakovanega primanjkljaja, ki se izračuna za vse pozicije v portfelju v skladu s členom 325bc(4);

Formula

=

mera delnega pričakovanega primanjkljaja za širšo kategorijo dejavnikov tveganja i, ki se izračuna za vse pozicije v portfelju v skladu s členom 325bc(2);

Formula

=

mera delnega pričakovanega primanjkljaja za širšo kategorijo dejavnikov tveganja i, ki se izračuna za vse pozicije v portfelju v skladu s členom 325bc(3), in

Formula

=

mera delnega pričakovanega primanjkljaja za širšo kategorijo dejavnikov tveganja i, ki se izračuna za vse pozicije v portfelju v skladu s členom 325bc(4).

2.   Institucije scenarije prihodnjih šokov uporabljajo samo za specifičen niz dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, ki se uporablja za mero vsakega delnega pričakovanega primanjkljaja, kot je določeno v členu 325bc, ko določajo mero vsakega delnega pričakovanega primanjkljaja za izračun mere tveganja pričakovanega primanjkljaja v skladu z odstavkom 1.

3.   Kadar ima vsaj en posel v portfelju vsaj en dejavnik tveganja, primeren za modeliranje, ki je razporejen v širšo kategorijo dejavnikov tveganja i v skladu s členom 325bd, institucije izračunajo mero neomejenega pričakovanega primanjkljaja za širšo kategorijo dejavnikov tveganja i in jo vključijo v formulo mere tveganja pričakovanega primanjkljaja iz odstavka 1 tega člena.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko institucija zmanjša pogostost izračuna mer neomejenega pričakovanega primanjkljaja
  Formula
  in mer delnega pričakovanega primanjkljaja
  Formula
  ,
  Formula
  in
  Formula
  za vse širše kategorije dejavnikov tveganja i z dnevnega na tedenski izračun, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | institucija lahko pristojnemu organu dokaže, da pri izračunu mere neomejenega pričakovanega primanjkljaja



  ne podcenjuje tržnih tveganj ustreznih pozicij iz trgovalne knjige; |
| --- | --- |

(a)

Formula

| (b) | institucija lahko poveča pogostost izračuna



  ,



  ,



  in



  s tedenske na dnevno, če to zahteva njen pristojni organ. |
| --- | --- |

(b)

Formula

Formula

Formula

Formula

Člen 325bc

Izračuni delnih pričakovanih primanjkljajev

1.   Institucije izračunajo vse mere delnih pričakovanih primanjkljajev iz člena 325bb(1) na naslednji način:

| (a) | dnevni izračuni mer delnih pričakovanih primanjkljajev; |
| --- | --- |

(a)

dnevni izračuni mer delnih pričakovanih primanjkljajev;

| (b) | pri 97,5. percentilu enostranski interval zaupanja; |
| --- | --- |

(b)

pri 97,5. percentilu enostranski interval zaupanja;

| (c) | institucija za dani portfelj pozicij iz trgovalne knjige izračuna mero delnega pričakovanega primanjkljaja ob času ‚t‘ v skladu z naslednjo formulo:





  pri čemer je:







  PESt | = | mera delnega pričakovanega primanjkljaja ob času ‚t‘; |
| --- | --- | --- | --- |
| j | = | indeks, ki označuje pet obdobij likvidnosti, navedenih v prvem stolpcu razpredelnice 1; |
| LHj | = | dolžina obdobij likvidnosti j, izražena v dneh, iz razpredelnice 1; |
| T | = | osnovno obdobje, pri čemer je T = 10 dni; |
| PESt(T) | = | mera delnega pričakovanega primanjkljaja, ki se določi z uporabo scenarijev prihodnjih šokov z 10-dnevnim obdobjem samo za specifičen niz dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, pozicij v portfelju iz odstavkov 2, 3 in 4 za vsako mero delnega pričakovanega primanjkljaja iz člena 325bb(1); in |
| PESt(T, j) | = | mera delnega pričakovanega primanjkljaja, ki se določi z uporabo scenarijev prihodnjih šokov z 10-dnevnim obdobjem samo za specifičen niz dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, pozicij v portfelju iz odstavkov 2, 3 in 4 za vsako mero delnega pričakovanega primanjkljaja iz člena 325bb(1), in pri katerem je dejansko obdobje likvidnosti, kot se določi v skladu s členom 325bd(2), enako ali daljše od LHj.

  Razpredelnica 1







  Obdobje likvidnosti j | Dolžina obdobij likvidnosti j

  (v dneh) |
| 1 | 10 |
| 2 | 20 |
| 3 | 40 |
| 4 | 60 |
| 5 | 120 |

(c)

institucija za dani portfelj pozicij iz trgovalne knjige izračuna mero delnega pričakovanega primanjkljaja ob času ‚t‘ v skladu z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

PESt

=

mera delnega pričakovanega primanjkljaja ob času ‚t‘;

j

=

indeks, ki označuje pet obdobij likvidnosti, navedenih v prvem stolpcu razpredelnice 1;

LHj

=

dolžina obdobij likvidnosti j, izražena v dneh, iz razpredelnice 1;

T

=

osnovno obdobje, pri čemer je T = 10 dni;

PESt(T)

=

mera delnega pričakovanega primanjkljaja, ki se določi z uporabo scenarijev prihodnjih šokov z 10-dnevnim obdobjem samo za specifičen niz dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, pozicij v portfelju iz odstavkov 2, 3 in 4 za vsako mero delnega pričakovanega primanjkljaja iz člena 325bb(1); in

PESt(T, j)

=

mera delnega pričakovanega primanjkljaja, ki se določi z uporabo scenarijev prihodnjih šokov z 10-dnevnim obdobjem samo za specifičen niz dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, pozicij v portfelju iz odstavkov 2, 3 in 4 za vsako mero delnega pričakovanega primanjkljaja iz člena 325bb(1), in pri katerem je dejansko obdobje likvidnosti, kot se določi v skladu s členom 325bd(2), enako ali daljše od LHj.

Razpredelnica 1

Obdobje likvidnosti j

Dolžina obdobij likvidnosti j

(v dneh)

1

10

2

20

3

40

4

60

5

120

2.   Institucije za namene izračuna mere delnega pričakovanega primanjkljaja
  Formula
  in
  Formula
  iz člena 325bb(1) poleg zahtev iz odstavka 1 tega člena izpolnjujejo tudi naslednje zahteve:

| (a) | pri izračunu



  institucije scenarije prihodnjih šokov uporabljajo samo za podniz dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, pozicij v portfelju, ki ga je izbrala institucija, s čimer se strinjajo tudi pristojni organi, tako da je izpolnjen naslednji pogoj, pri čemer se vsota nanaša na predhodnih 60 delovnih dni.




  Institucija, ki ne izpolnjuje več zahteve iz prvega pododstavka te točke, o tem nemudoma uradno obvesti pristojne organe in v roku dveh tednov posodobi podniz dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, da izpolni to zahtevo; če institucija po dveh tednih ne izpolni te zahteve, začne ponovno uporabljati pristop iz poglavja 1a za izračun kapitalskih zahtev za tržna tveganja za nekatere trgovalne enote, dokler pristojnemu organu ne dokaže, da izpolnjuje zahtevo iz prvega pododstavka te točke; |
| --- | --- |

(a)

Formula

Formula

Institucija, ki ne izpolnjuje več zahteve iz prvega pododstavka te točke, o tem nemudoma uradno obvesti pristojne organe in v roku dveh tednov posodobi podniz dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, da izpolni to zahtevo; če institucija po dveh tednih ne izpolni te zahteve, začne ponovno uporabljati pristop iz poglavja 1a za izračun kapitalskih zahtev za tržna tveganja za nekatere trgovalne enote, dokler pristojnemu organu ne dokaže, da izpolnjuje zahtevo iz prvega pododstavka te točke;

| (b) | institucije pri izračunu



  uporabijo scenarije prihodnjih šokov samo za podniz dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, pozicij v portfelju, ki jih je institucija izbrala za namene točke (a) tega odstavka in ki so se razporedili v širšo kategorijo dejavnikov tveganja ‚i‘ v skladu s členom 325bd; |
| --- | --- |

(b)

Formula

| (c) | vhodni podatki, uporabljeni za določitev scenarijev prihodnjih šokov, ki se uporabljajo za dejavnike tveganja, primerne za modeliranje, iz točk (a) in (b), se umerijo na pretekle podatke iz nepretrganega 12-mesečnega obdobja finančnega stresa, ki ga določi institucija, da se doseže čim višja vrednost



  . Institucije za namene določitve tega stresnega obdobja uporabijo obdobje opazovanja, ki se začne vsaj s 1. januarjem 2007 in s katerim se morajo strinjati pristojni organi, ter |
| --- | --- |

(c)

Formula

| (d) | vhodni podatki za



  se umerijo na 12-mesečno stresno obdobje, ki ga je institucija določila za namene točke (c). |
| --- | --- |

(d)

Formula

3.   Institucije za namene izračuna mer delnih pričakovanih primanjkljajev
  Formula
  in
  Formula
  iz člena 325bb(1) poleg zahtev iz odstavka 1 tega člena izpolnjujejo tudi naslednje zahteve:

| (a) | pri izračunu



  institucije uporabijo scenarije prihodnjih šokov samo za podniz dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, pozicij v portfelju iz točke (a) odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

Formula

| (b) | pri izračunu



  institucije uporabijo scenarije prihodnjih šokov samo za podniz dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, pozicij v portfelju iz točke (b) odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

Formula

| (c) | vhodni podatki, uporabljeni za določitev scenarijev prihodnjih šokov, ki se uporabljajo za dejavnike tveganja, primerne za modeliranje, iz točk (a) in (b) tega odstavka, se umerijo na pretekle podatke iz točke (c) odstavka 4. Ti podatki se posodobijo vsaj mesečno. |
| --- | --- |

(c)

vhodni podatki, uporabljeni za določitev scenarijev prihodnjih šokov, ki se uporabljajo za dejavnike tveganja, primerne za modeliranje, iz točk (a) in (b) tega odstavka, se umerijo na pretekle podatke iz točke (c) odstavka 4. Ti podatki se posodobijo vsaj mesečno.

4.   Institucije za namene izračuna mer delnega pričakovanega primanjkljaja
  Formula
  in
  Formula
  iz člena 325bb(1) poleg zahtev iz odstavka 1 tega člena izpolnjujejo tudi naslednje zahteve:

| (a) | pri izračunu



  institucije uporabijo scenarije prihodnjih šokov za vse dejavnike tveganja, primerne za modeliranje, pozicij v portfelju; |
| --- | --- |

(a)

Formula

| (b) | institucije pri izračunu



  uporabijo scenarije prihodnjih šokov za vse dejavnike tveganja, primerne za modeliranje, pozicij v portfelju, ki so se razporedili v širšo kategorijo dejavnikov tveganja i v skladu s členom 325bd; |
| --- | --- |

(b)

Formula

| (c) | vhodni podatki, uporabljeni za določitev scenarijev prihodnjih šokov, ki se uporabljajo za dejavnike tveganja, primerne za modeliranje, iz točk (a) in (b), se umerijo na pretekle podatke iz predhodnega 12-mesečnega obdobja; kadar pride do znatnega povečanja nestanovitnosti cen pomembnega števila dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, portfelja institucije, ki niso v podnizu dejavnikov tveganja iz točke (a) odstavka 2, lahko pristojni organi od institucije zahtevajo, da uporabi pretekle podatke iz obdobja, krajšega od predhodnih 12 mesecev, pri čemer tako krajše obdobje ne sme biti krajše od predhodnih šestih mesecev; pristojni organi uradno obvestijo EBA o vseh odločitvah, s katerimi od institucije zahtevajo, da uporablja pretekle podatke iz obdobja, krajšega od 12 mesecev, in te odločitve utemeljijo. |
| --- | --- |

(c)

vhodni podatki, uporabljeni za določitev scenarijev prihodnjih šokov, ki se uporabljajo za dejavnike tveganja, primerne za modeliranje, iz točk (a) in (b), se umerijo na pretekle podatke iz predhodnega 12-mesečnega obdobja; kadar pride do znatnega povečanja nestanovitnosti cen pomembnega števila dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, portfelja institucije, ki niso v podnizu dejavnikov tveganja iz točke (a) odstavka 2, lahko pristojni organi od institucije zahtevajo, da uporabi pretekle podatke iz obdobja, krajšega od predhodnih 12 mesecev, pri čemer tako krajše obdobje ne sme biti krajše od predhodnih šestih mesecev; pristojni organi uradno obvestijo EBA o vseh odločitvah, s katerimi od institucije zahtevajo, da uporablja pretekle podatke iz obdobja, krajšega od 12 mesecev, in te odločitve utemeljijo.

5.   Pri izračunu dane mere delnega pričakovanega primanjkljaja iz člena 325bb(1) institucije ohranijo vrednosti dejavnikov tveganja, primernih za modeliranje, za katere jim ni treba uporabljati scenarijev prihodnjih šokov za to mero delnega pričakovanega primanjkljaja v skladu z odstavki 2, 3 in 4 tega člena.

Člen 325bd

Obdobja likvidnosti

1.   Institucije razporedijo vsak dejavnik tveganja pozicij, dodeljenih trgovalnim enotam, za katere jim je bilo izdano dovoljenje, kakor je določeno v členu 325az(2), ali so v postopku pridobitve dovoljenja, v eno od širših kategorij dejavnikov tveganja, navedenih v razpredelnici 2 ter v eno od širših podkategorij dejavnikov tveganja iz navedene razpredelnice.

2.   Obdobje likvidnosti dejavnika tveganja pozicij iz odstavka 1 je obdobje likvidnosti zadevne širše podkategorije dejavnikov tveganja, v katero je bil dejavnik razporejen.

3.   Institucija se lahko z odstopanjem od odstavka 1 tega člena v zvezi z dano trgovalno enoto odloči nadomestiti obdobje likvidnosti široke podkategorije dejavnikov tveganja, navedenih v razpredelnici 2 tega člena z enim od daljših obdobij likvidnosti iz razpredelnice 1 člena 325bc. Če institucija sprejme tako odločitev, se daljše obdobje likvidnosti uporablja za vse dejavnike tveganja, ki so primerni za modeliranje, pozicij, dodeljenih tej trgovalni enoti, in ki so razporejeni v to širšo podkategorijo dejavnikov tveganja za namene izračuna mere delnega pričakovanega primanjkljaja v skladu s točko (c) člena 325bc(1).

Institucija uradno obvesti pristojne organe o trgovalnih enotah in o širših podkategorijah dejavnikov tveganja, v zvezi s katerimi se je odločila za obravnavo iz prvega pododstavka.

4.   Za izračun mer delnih pričakovanih primanjkljajev v skladu s točko (c) člena 325bc(1) se dejansko obdobje likvidnosti danega dejavnika tveganja, primernega za modeliranje, dane pozicije v trgovalni knjigi izračuna na naslednji način:

| EffectiveLH = | | SubCatLH if Mat > LH5 |
| --- | --- | --- |
| min (SubCatLH, minj{LHj/LHj ≥ Mat}) if LH1 ≤ Mat ≤ LH5 |
| LH1 if Mat < LH1 |

EffectiveLH =

SubCatLH if Mat > LH5

min (SubCatLH, minj{LHj/LHj ≥ Mat}) if LH1 ≤ Mat ≤ LH5

LH1 if Mat < LH1

pri čemer je:

| EffectiveLH | = | dejansko obdobje likvidnosti; |
| --- | --- | --- |
| Mat | = | zapadlost pozicije iz trgovalne knjige; |
| SubCatLH | = | dolžina obdobja likvidnosti dejavnika tveganja, primernega za modeliranje, določena v skladu z odstavkom 1, in |
| minj LHj/LHj ≥ Mat} | = | dolžina enega od obdobij likvidnosti iz razpredelnice 1 v členu 325bc, ki je najbližje obdobje likvidnosti nad zapadlostjo pozicije iz trgovalne knjige. |

EffectiveLH

=

dejansko obdobje likvidnosti;

Mat

=

zapadlost pozicije iz trgovalne knjige;

SubCatLH

=

dolžina obdobja likvidnosti dejavnika tveganja, primernega za modeliranje, določena v skladu z odstavkom 1, in

minj LHj/LHj ≥ Mat}

=

dolžina enega od obdobij likvidnosti iz razpredelnice 1 v členu 325bc, ki je najbližje obdobje likvidnosti nad zapadlostjo pozicije iz trgovalne knjige.

5.   Valutni pari, sestavljeni iz eura in valute države članice, ki sodeluje v ERM II, se vključijo v podkategorijo najlikvidnejših valutnih parov v širši kategoriji dejavnikov valutnega tveganja iz razpredelnice 2.

6.   Institucija preveri ustreznost razporeditve iz odstavka 1 vsaj enkrat mesečno.

7.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih opredeli:

| (a) | kako institucije razporedijo dejavnike tveganja pozicij iz odstavka 1 v širše kategorije dejavnikov tveganja in širše podkategorije dejavnikov tveganja za namene odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

kako institucije razporedijo dejavnike tveganja pozicij iz odstavka 1 v širše kategorije dejavnikov tveganja in širše podkategorije dejavnikov tveganja za namene odstavka 1;

| (b) | valute, ki sestavljajo podkategorijo najlikvidnejših valut v širši kategoriji dejavnikov obrestnega tveganja iz razpredelnice 2; |
| --- | --- |

(b)

valute, ki sestavljajo podkategorijo najlikvidnejših valut v širši kategoriji dejavnikov obrestnega tveganja iz razpredelnice 2;

| (c) | valutne pare, ki sestavljajo podkategorijo najlikvidnejših valutnih parov v širši kategoriji dejavnikov valutnega tveganja iz razpredelnice 2; |
| --- | --- |

(c)

valutne pare, ki sestavljajo podkategorijo najlikvidnejših valutnih parov v širši kategoriji dejavnikov valutnega tveganja iz razpredelnice 2;

| (d) | opredelitev majhne in velike tržne kapitalizacije za namene podkategorije cene lastniških finančnih instrumentov in nestanovitnosti v širši kategoriji dejavnikov tveganja lastniških finančnih instrumentov v razpredelnici 2. |
| --- | --- |

(d)

opredelitev majhne in velike tržne kapitalizacije za namene podkategorije cene lastniških finančnih instrumentov in nestanovitnosti v širši kategoriji dejavnikov tveganja lastniških finančnih instrumentov v razpredelnici 2.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. marca 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Razpredelnica 2

| Širše kategorije dejavnikov tveganja | Širše podkategorije dejavnikov tveganja | Obdobja likvidnosti | Dolžina obdobja likvidnosti (v dnevih) |
| --- | --- | --- | --- |
| Obrestno tveganje | Najlikvidnejše valute in domača valuta | 1 | 10 |
| Druge valute (brez najlikvidnejših valut) | 2 | 20 |
| Nestanovitnost | 4 | 60 |
| Druge vrste | 4 | 60 |
| Tveganje kreditnega razmika | Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, držav članic | 2 | 20 |
| Krite obveznice, ki so jih izdale kreditne institucije v državah članicah (naložbeni razred) | 2 | 20 |
| Državne obveznice (naložbeni razred) | 2 | 20 |
| Državne obveznice (visok donos) | 3 | 40 |
| Podjetniške obveznice (naložbeni razred) | 3 | 40 |
| Podjetniške obveznice (visok donos) | 4 | 60 |
| Nestanovitnost | 5 | 120 |
| Druge vrste | 5 | 120 |
| Tveganje lastniških finančnih instrumentov | Cena lastniških finančnih instrumentov (velika tržna kapitalizacija) | 1 | 10 |
| Cena lastniških finančnih instrumentov (majhna tržna kapitalizacija) | 2 | 20 |
| Nestanovitnost (velika tržna kapitalizacija) | 2 | 20 |
| Nestanovitnost (majhna tržna kapitalizacija) | 4 | 60 |
| Druge vrste | 4 | 60 |
| Valutno tveganje | Najlikvidnejši valutni pari | 1 | 10 |
| Drugi valutni pari (brez najlikvidnejših valutnih parov) | 2 | 20 |
| Nestanovitnost | 3 | 40 |
| Druge vrste | 3 | 40 |
| Blagovno tveganje | Cena energije in cena emisijskih kuponov | 2 | 20 |
| Cena plemenitih kovin in cena neželeznih kovin | 2 | 20 |
| Cene drugega blaga (brez cen energije, emisijskih kuponov, plemenitih kovin in neželeznih kovin) | 4 | 60 |
| Nestanovitnost energije in nestanovitnost emisijskih kuponov | 4 | 60 |
| Nestanovitnost plemenitih kovin in nestanovitnost neželeznih kovin | 4 | 60 |
| Nestanovitnosti drugega blaga (brez nestanovitnosti energije, emisijskih kuponov, plemenitih kovin in neželeznih kovin) | 5 | 120 |
| Druge vrste | 5 | 120 |

Širše kategorije dejavnikov tveganja

Širše podkategorije dejavnikov tveganja

Obdobja likvidnosti

Dolžina obdobja likvidnosti (v dnevih)

Obrestno tveganje

Najlikvidnejše valute in domača valuta

1

10

Druge valute (brez najlikvidnejših valut)

2

20

Nestanovitnost

4

60

Druge vrste

4

60

Tveganje kreditnega razmika

Enote centralne ravni države, vključno s centralnimi bankami, držav članic

2

20

Krite obveznice, ki so jih izdale kreditne institucije v državah članicah (naložbeni razred)

2

20

Državne obveznice (naložbeni razred)

2

20

Državne obveznice (visok donos)

3

40

Podjetniške obveznice (naložbeni razred)

3

40

Podjetniške obveznice (visok donos)

4

60

Nestanovitnost

5

120

Druge vrste

5

120

Tveganje lastniških finančnih instrumentov

Cena lastniških finančnih instrumentov (velika tržna kapitalizacija)

1

10

Cena lastniških finančnih instrumentov (majhna tržna kapitalizacija)

2

20

Nestanovitnost (velika tržna kapitalizacija)

2

20

Nestanovitnost (majhna tržna kapitalizacija)

4

60

Druge vrste

4

60

Valutno tveganje

Najlikvidnejši valutni pari

1

10

Drugi valutni pari (brez najlikvidnejših valutnih parov)

2

20

Nestanovitnost

3

40

Druge vrste

3

40

Blagovno tveganje

Cena energije in cena emisijskih kuponov

2

20

Cena plemenitih kovin in cena neželeznih kovin

2

20

Cene drugega blaga (brez cen energije, emisijskih kuponov, plemenitih kovin in neželeznih kovin)

4

60

Nestanovitnost energije in nestanovitnost emisijskih kuponov

4

60

Nestanovitnost plemenitih kovin in nestanovitnost neželeznih kovin

4

60

Nestanovitnosti drugega blaga (brez nestanovitnosti energije, emisijskih kuponov, plemenitih kovin in neželeznih kovin)

5

120

Druge vrste

5

120

Člen 325be

Ocena primernosti dejavnikov tveganja za modeliranje

1.   Institucije ocenijo primernost za modeliranje vseh dejavnikov tveganja pozicij, dodeljenih trgovalnim enotam, za katere je bilo izdano dovoljenje v skladu s členom 325az(2) ali so v postopku pridobitve takega dovoljenja.

2.   V okviru ocene iz odstavka 1 tega člena institucije izračunajo kapitalske zahteve za tržno tveganje v skladu s členom 325bk za tiste dejavnike tveganja, ki niso primerni za modeliranje.

3.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi merila za oceno primernosti dejavnikov tveganja za modeliranje v skladu z odstavkom 1 ter opredeli pogostost te ocene.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. marca 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 325bf

Regulativne zahteve za testiranje za nazaj in multiplikatorji

1.   Za namene tega člena ‚preseganje‘ pomeni enodnevno spremembo vrednosti portfelja, ki ga sestavljajo vse pozicije, dodeljene trgovalni enoti, ki preseže povezano tvegano vrednost, izračunano na podlagi alternativnega notranjega modela institucije v skladu z naslednjimi zahtevami:

| (a) | za izračun tvegane vrednosti velja enodnevno obdobje posedovanja; |
| --- | --- |

(a)

za izračun tvegane vrednosti velja enodnevno obdobje posedovanja;

| (b) | scenariji prihodnjih šokov se uporabljajo za dejavnike tveganja pozicij v trgovalni enoti iz člena 325bg(3), ki se štejejo za primerne za modeliranje v skladu s členom 325be; |
| --- | --- |

(b)

scenariji prihodnjih šokov se uporabljajo za dejavnike tveganja pozicij v trgovalni enoti iz člena 325bg(3), ki se štejejo za primerne za modeliranje v skladu s členom 325be;

| (c) | vhodni podatki, uporabljeni za določitev scenarijev prihodnjih šokov, ki se uporabljajo za dejavnike tveganja, primerne za modeliranje, se umerijo glede na pretekle podatke iz točke (c) člena 325bc(4); |
| --- | --- |

(c)

vhodni podatki, uporabljeni za določitev scenarijev prihodnjih šokov, ki se uporabljajo za dejavnike tveganja, primerne za modeliranje, se umerijo glede na pretekle podatke iz točke (c) člena 325bc(4);

| (d) | razen če je v tem členu določeno drugače, alternativni notranji model institucije temelji na istih predpostavkah za modeliranje, kot so tiste, ki se uporabljajo za izračun mere tveganja pričakovanega primanjkljaja iz točke (a) člena 325ba(1). |
| --- | --- |

(d)

razen če je v tem členu določeno drugače, alternativni notranji model institucije temelji na istih predpostavkah za modeliranje, kot so tiste, ki se uporabljajo za izračun mere tveganja pričakovanega primanjkljaja iz točke (a) člena 325ba(1).

2.   Institucije štejejo dnevna preseganja s testiranjem za nazaj na podlagi hipotetičnih in dejanskih sprememb vrednosti portfelja, ki ga sestavljajo vse pozicije, dodeljene trgovalni knjigi.

3.   Šteje se, da trgovalna enota institucije izpolnjuje zahteve glede testiranja za nazaj, če število preseganj za to trgovalno enoto, do katerih je prišlo v zadnjih 250 delovnih dneh, ne presega nobenega od naslednjih:

| (a) | 12 preseganj za tvegano vrednost, izračunano pri 99. percentilu enostranskega intervala zaupanja s testiranjem za nazaj na podlagi hipotetičnih sprememb vrednosti portfelja; |
| --- | --- |

(a)

12 preseganj za tvegano vrednost, izračunano pri 99. percentilu enostranskega intervala zaupanja s testiranjem za nazaj na podlagi hipotetičnih sprememb vrednosti portfelja;

| (b) | 12 preseganj za tvegano vrednost, izračunano pri 99. percentilu enostranskega intervala zaupanja s testiranjem za nazaj na podlagi dejanskih sprememb vrednosti portfelja; |
| --- | --- |

(b)

12 preseganj za tvegano vrednost, izračunano pri 99. percentilu enostranskega intervala zaupanja s testiranjem za nazaj na podlagi dejanskih sprememb vrednosti portfelja;

| (c) | 30 preseganj za tvegano vrednost, izračunano pri 97,5. percentilu enostranskega intervala zaupanja s testiranjem za nazaj na podlagi hipotetičnih sprememb vrednosti portfelja; |
| --- | --- |

(c)

30 preseganj za tvegano vrednost, izračunano pri 97,5. percentilu enostranskega intervala zaupanja s testiranjem za nazaj na podlagi hipotetičnih sprememb vrednosti portfelja;

| (d) | 30 preseganj za tvegano vrednost, izračunano pri 97,5. percentilu enostranskega intervala zaupanja s testiranjem za nazaj na podlagi dejanskih sprememb vrednosti portfelja. |
| --- | --- |

(d)

30 preseganj za tvegano vrednost, izračunano pri 97,5. percentilu enostranskega intervala zaupanja s testiranjem za nazaj na podlagi dejanskih sprememb vrednosti portfelja.

4.   Institucije štejejo dnevna preseganja v skladu z naslednjim:

| (a) | testiranje za nazaj na podlagi hipotetičnih sprememb vrednosti portfelja temelji na primerjavi med vrednostjo portfelja ob koncu dne in vrednostjo portfelja ob koncu naslednjega dne ob predpostavki, da ostanejo pozicije nespremenjene; |
| --- | --- |

(a)

testiranje za nazaj na podlagi hipotetičnih sprememb vrednosti portfelja temelji na primerjavi med vrednostjo portfelja ob koncu dne in vrednostjo portfelja ob koncu naslednjega dne ob predpostavki, da ostanejo pozicije nespremenjene;

| (b) | testiranje za nazaj na podlagi dejanskih sprememb vrednosti portfelja temelji na primerjavi med vrednostjo portfelja ob koncu dne in njegovo dejansko vrednostjo ob koncu naslednjega dne, zmanjšano za provizije in opravnine; |
| --- | --- |

(b)

testiranje za nazaj na podlagi dejanskih sprememb vrednosti portfelja temelji na primerjavi med vrednostjo portfelja ob koncu dne in njegovo dejansko vrednostjo ob koncu naslednjega dne, zmanjšano za provizije in opravnine;

| (c) | preseganje se šteje za vsak delovni dan, ko institucija ne more oceniti vrednosti portfelja ali ne more izračunati tvegane vrednosti iz odstavka 3. |
| --- | --- |

(c)

preseganje se šteje za vsak delovni dan, ko institucija ne more oceniti vrednosti portfelja ali ne more izračunati tvegane vrednosti iz odstavka 3.

5.   Institucija v skladu z odstavkoma 6 in 7 tega člena izračuna multiplikator (mc) iz člena 325ba za portfelj vseh pozicij, dodeljenih trgovalnim enotam, za katere ji je bilo izdano dovoljenje za uporabo alternativnih notranjih modelov iz člena 325az(2).

6.   Multiplikator (mc) je vsota vrednosti 1,5 ter pribitka med 0 in 0,5 v skladu z razpredelnico 3. Za portfelj iz odstavka 5 se ta pribitek izračuna na podlagi števila preseganj, do katerih je prišlo v zadnjih 250 delovnih dneh, kar je podprto s testiranjem za nazaj, ki ga institucija izvaja za tvegano vrednost, izračunano v skladu s točko (a) tega pododstavka. Za izračun pribitka veljajo naslednje zahteve:

| (a) | preseganje pomeni enodnevno spremembo vrednosti portfelja, ki preseže povezano tvegano vrednost, izračunano z notranjim modelom institucije v skladu z naslednjim:






  (i) | enodnevno obdobje posedovanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

preseganje pomeni enodnevno spremembo vrednosti portfelja, ki preseže povezano tvegano vrednost, izračunano z notranjim modelom institucije v skladu z naslednjim:

(i)

enodnevno obdobje posedovanja;

| (ii) | pri 99. percentilu enostranski interval zaupanja; |
| --- | --- |

(ii)

pri 99. percentilu enostranski interval zaupanja;

| (iii) | scenariji prihodnjih šokov se uporabljajo za dejavnike tveganja pozicij v trgovalni enoti iz člena 325bg(3), ki se štejejo za primerne za modeliranje v skladu s členom 325be; |
| --- | --- |

(iii)

scenariji prihodnjih šokov se uporabljajo za dejavnike tveganja pozicij v trgovalni enoti iz člena 325bg(3), ki se štejejo za primerne za modeliranje v skladu s členom 325be;

| (iv) | vhodni podatki, uporabljeni za določitev scenarijev prihodnjih šokov, ki se uporabljajo za dejavnike tveganja, primerne za modeliranje, se umerijo glede na pretekle podatke iz točke (c) člena 325bc(4); |
| --- | --- |

(iv)

vhodni podatki, uporabljeni za določitev scenarijev prihodnjih šokov, ki se uporabljajo za dejavnike tveganja, primerne za modeliranje, se umerijo glede na pretekle podatke iz točke (c) člena 325bc(4);

| (v) | razen če je v tem členu določeno drugače, notranji model institucije temelji na istih predpostavkah za modeliranje, kot so tiste, ki se uporabljajo za izračun mere tveganja pričakovanega primanjkljaja iz točke (a) člena 325ba(1); |
| --- | --- |

(v)

razen če je v tem členu določeno drugače, notranji model institucije temelji na istih predpostavkah za modeliranje, kot so tiste, ki se uporabljajo za izračun mere tveganja pričakovanega primanjkljaja iz točke (a) člena 325ba(1);

| (b) | število preseganj je enako številu preseganj na podlagi hipotetičnih ali številu preseganj na podlagi dejanskih sprememb vrednosti portfelja, odvisno od tega, katero je višje.

  Razpredelnica 3







  Število preseganj | Pribitek |
| --- | --- | --- |
| manj kot 5 | 0,00 |
| 5 | 0,20 |
| 6 | 0,26 |
| 7 | 0,33 |
| 8 | 0,38 |
| 9 | 0,42 |
| več kot 9 | 0,50 |

(b)

število preseganj je enako številu preseganj na podlagi hipotetičnih ali številu preseganj na podlagi dejanskih sprememb vrednosti portfelja, odvisno od tega, katero je višje.

Razpredelnica 3

Število preseganj

Pribitek

manj kot 5

0,00

5

0,20

6

0,26

7

0,33

8

0,38

9

0,42

več kot 9

0,50

V izjemnih okoliščinah lahko pristojni organi omejijo pribitek na tisto, kar je posledica preseganj pri testiranju za nazaj na podlagi hipotetičnih sprememb, kadar število preseganj dejanskih sprememb na podlagi testiranja za nazaj ne izhaja iz pomanjkljivosti notranjega modela.

7.   Pristojni organi spremljajo, ali je multiplikator iz odstavka 5 ustrezen in ali trgovalne enote spoštujejo zahteve glede testiranja za nazaj iz odstavka 3. Institucije čim prej in v vsakem primeru ne pozneje kot v petih delovnih dneh po nastopu preseganja pristojne organe uradno obvestijo o preseganjih, ki izhajajo iz njihovega programa testiranja za nazaj, ter ta preseganja pojasnijo.

8.   Pristojni organi lahko z odstopanjem od odstavkov 1 in 6 tega člena instituciji dovolijo, da ne upošteva preseganja, če se lahko enodnevna sprememba vrednosti njenega portfelja, ki preseže povezano tvegano vrednost, izračunano z notranjim modelom te institucije, pripiše dejavniku tveganja, ki ni primeren za modeliranje. Da lahko institucija to stori, svojemu pristojnemu organu dokaže, da je mera tveganja za stresni scenarij, izračunana v skladu s členom 325bk za ta dejavnik tveganja, ki ni primeren za modeliranje, višja kot pozitivna razlika med spremembo vrednosti portfelja institucije in povezano tvegano vrednostjo.

9.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi tehnične elemente, ki se vključijo v dejanske in hipotetične spremembe vrednosti portfelja institucije za namene tega člena.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. marca 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 325bg

Zahteva po pripisu dobičkov in izgub

1.   Trgovalna enota institucije izpolnjuje zahteve po pripisu dobičkov in izgub, če izpolnjuje zahteve iz tega člena.

2.   Zahteva po pripisu dobičkov in izgub zagotavlja, da so teoretične spremembe vrednosti portfelja trgovalne enote na podlagi modela institucije za merjenje tveganj dovolj blizu hipotetičnim spremembam vrednosti portfelja trgovalne enote na podlagi modela institucije za določanje cen.

3.   Za vsako pozicijo v dani trgovalni enoti izpolnjevanje zahteve po pripisu dobičkov in izgub s strani institucije privede do opredelitve natančnega seznama dejavnikov tveganja, ki veljajo kot primerni za preverjanje, ali institucija spoštuje zahtevo glede testiranja za nazaj iz člena 325bf.

4.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi:

| (a) | merila, potrebna za zagotovitev, da so teoretične spremembe vrednosti portfelja trgovalne enote dovolj blizu hipotetičnim spremembam vrednosti portfelja trgovalne enote za namene odstavka 2, pri čemer se upošteva mednarodni regulativni razvoj; |
| --- | --- |

(a)

merila, potrebna za zagotovitev, da so teoretične spremembe vrednosti portfelja trgovalne enote dovolj blizu hipotetičnim spremembam vrednosti portfelja trgovalne enote za namene odstavka 2, pri čemer se upošteva mednarodni regulativni razvoj;

| (b) | posledice za institucijo, kadar teoretične spremembe vrednosti portfelja trgovalne enote niso dovolj blizu hipotetičnim spremembam vrednosti portfelja trgovalne enote za namene odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

posledice za institucijo, kadar teoretične spremembe vrednosti portfelja trgovalne enote niso dovolj blizu hipotetičnim spremembam vrednosti portfelja trgovalne enote za namene odstavka 2;

| (c) | pogostost pripisa dobičkov in izgub, ki jih mora opraviti institucija; |
| --- | --- |

(c)

pogostost pripisa dobičkov in izgub, ki jih mora opraviti institucija;

| (d) | tehnične elemente, ki se vključijo v teoretične in hipotetične spremembe vrednosti portfelja trgovalne enote za namene tega člena; |
| --- | --- |

(d)

tehnične elemente, ki se vključijo v teoretične in hipotetične spremembe vrednosti portfelja trgovalne enote za namene tega člena;

| (e) | način, kako naj institucije, ki uporabljajo notranji model, združijo skupne kapitalske zahteve za tržno tveganje za vse svoje pozicije iz trgovalne knjige in za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju ali blagovnemu tveganju, ob upoštevanju posledic iz točke (b). |
| --- | --- |

(e)

način, kako naj institucije, ki uporabljajo notranji model, združijo skupne kapitalske zahteve za tržno tveganje za vse svoje pozicije iz trgovalne knjige in za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju ali blagovnemu tveganju, ob upoštevanju posledic iz točke (b).

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. marca 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 325bh

Zahteve glede merjenja tveganj

1.   Institucije, ki uporabljajo notranji model za merjenje tveganj, s katerim izračunavajo kapitalske zahteve za tržno tveganje, kot je navedeno v členu 325ba, zagotovijo, da ta model izpolnjuje vse naslednje zahteve:

| (a) | notranji model za merjenje tveganj zajema zadostno število dejavnikov tveganja, ki vključujejo vsaj dejavnike tveganja iz pododdelka 1 oddelka 3 poglavja 1a, razen če institucija pristojnim organom dokaže, da opustitev teh dejavnikov tveganja ne vpliva pomembno na rezultate zahteve po pripisu dobičkov in izgub iz člena 325bg; institucija je sposobna pojasniti pristojnim organom, zakaj je posamezen dejavnik tveganja vključila v svoj model določanja cen, ne pa v svoj notranji model za merjenje tveganj; |
| --- | --- |

(a)

notranji model za merjenje tveganj zajema zadostno število dejavnikov tveganja, ki vključujejo vsaj dejavnike tveganja iz pododdelka 1 oddelka 3 poglavja 1a, razen če institucija pristojnim organom dokaže, da opustitev teh dejavnikov tveganja ne vpliva pomembno na rezultate zahteve po pripisu dobičkov in izgub iz člena 325bg; institucija je sposobna pojasniti pristojnim organom, zakaj je posamezen dejavnik tveganja vključila v svoj model določanja cen, ne pa v svoj notranji model za merjenje tveganj;

| (b) | notranji model za merjenje tveganj zajame nelinearnosti za opcije in druge produkte ter korelacijsko tveganje in tveganje osnove; |
| --- | --- |

(b)

notranji model za merjenje tveganj zajame nelinearnosti za opcije in druge produkte ter korelacijsko tveganje in tveganje osnove;

| (c) | notranji model za merjenje tveganj vključuje niz dejavnikov tveganja, ki ustrezajo obrestnim meram v vsaki valuti, v kateri ima institucija obrestno občutljive bilančne ali zunajbilančne pozicije; institucija pripravi modele krivulj donosa na podlagi enega od splošno sprejetih pristopov; krivulja donosa se razdeli na različne razrede zapadlosti, tako da se zajamejo spremembe nihanja obrestnih mer vzdolž krivulje donosa; za pomembne izpostavljenosti obrestnemu tveganju v najpomembnejših valutah in na glavnih trgih se krivulja donosa modelira z uporabo najmanj šestih razredov zapadlosti in število dejavnikov tveganja, ki se uporabljajo za modeliranje krivulje donosa, je sorazmerno z naravo in zapletenostjo strategij trgovanja institucije; model zajema tudi razpršitev tveganja nepopolno koreliranih gibanj med različnimi krivuljami donosa ali različnimi finančnimi instrumenti istega izdajatelja osnovnega instrumenta; |
| --- | --- |

(c)

notranji model za merjenje tveganj vključuje niz dejavnikov tveganja, ki ustrezajo obrestnim meram v vsaki valuti, v kateri ima institucija obrestno občutljive bilančne ali zunajbilančne pozicije; institucija pripravi modele krivulj donosa na podlagi enega od splošno sprejetih pristopov; krivulja donosa se razdeli na različne razrede zapadlosti, tako da se zajamejo spremembe nihanja obrestnih mer vzdolž krivulje donosa; za pomembne izpostavljenosti obrestnemu tveganju v najpomembnejših valutah in na glavnih trgih se krivulja donosa modelira z uporabo najmanj šestih razredov zapadlosti in število dejavnikov tveganja, ki se uporabljajo za modeliranje krivulje donosa, je sorazmerno z naravo in zapletenostjo strategij trgovanja institucije; model zajema tudi razpršitev tveganja nepopolno koreliranih gibanj med različnimi krivuljami donosa ali različnimi finančnimi instrumenti istega izdajatelja osnovnega instrumenta;

| (d) | notranji model za merjenje tveganj vključuje dejavnike tveganja, ki se nanašajo na zlato in posamezne tuje valute, v katerih so denominirane pozicije institucije; za KNP se upoštevajo dejanske pozicije KNP v tujih valutah; institucije se lahko zanašajo na poročanje tretje osebe o pozicijah KNP v tujih valutah, če se ustrezno zagotovi natančnost takega poročila; pozicije KNP v tujih valutah, s katerimi institucija ni seznanjena, se izločijo iz pristopa notranjih modelov in obravnavajo v skladu s poglavjem 1a; |
| --- | --- |

(d)

notranji model za merjenje tveganj vključuje dejavnike tveganja, ki se nanašajo na zlato in posamezne tuje valute, v katerih so denominirane pozicije institucije; za KNP se upoštevajo dejanske pozicije KNP v tujih valutah; institucije se lahko zanašajo na poročanje tretje osebe o pozicijah KNP v tujih valutah, če se ustrezno zagotovi natančnost takega poročila; pozicije KNP v tujih valutah, s katerimi institucija ni seznanjena, se izločijo iz pristopa notranjih modelov in obravnavajo v skladu s poglavjem 1a;

| (e) | kompleksnost tehnike modeliranja je sorazmerna s pomembnostjo dejavnosti institucij na trgih lastniških instrumentov; notranji model za merjenje tveganj uporablja ločen dejavnik tveganja vsaj za vsak trg lastniških instrumentov, na katerem ima institucija pomembne pozicije, in vsaj en dejavnik tveganja, ki zajema sistemske spremembe cen lastniških finančnih instrumentov in odvisnost tega dejavnika tveganja od posameznih dejavnikov tveganja za vsak trg lastniških finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(e)

kompleksnost tehnike modeliranja je sorazmerna s pomembnostjo dejavnosti institucij na trgih lastniških instrumentov; notranji model za merjenje tveganj uporablja ločen dejavnik tveganja vsaj za vsak trg lastniških instrumentov, na katerem ima institucija pomembne pozicije, in vsaj en dejavnik tveganja, ki zajema sistemske spremembe cen lastniških finančnih instrumentov in odvisnost tega dejavnika tveganja od posameznih dejavnikov tveganja za vsak trg lastniških finančnih instrumentov;

| (f) | notranji model za merjenje tveganj uporablja ločen dejavnik tveganja vsaj za vsako vrsto blaga, v kateri ima institucija pomembne pozicije, razen če ima institucija majhno skupno pozicijo v blagu v primerjavi z vsemi svojimi trgovalnimi dejavnostmi; v takem primeru lahko uporabi ločen dejavnik tveganja za vsako široko vrsto blaga; za pomembne izpostavljenosti do blagovnih trgov model zajema tveganje nepopolno koreliranih gibanj med blagom, ki je podobno, vendar ne identično, izpostavljenost spremembam terminskih cen, ki izhajajo iz neusklajenosti zapadlosti, ter donosnost posedovanja med pozicijami v izvedenih finančnih instrumentih in denarnimi pozicijami; |
| --- | --- |

(f)

notranji model za merjenje tveganj uporablja ločen dejavnik tveganja vsaj za vsako vrsto blaga, v kateri ima institucija pomembne pozicije, razen če ima institucija majhno skupno pozicijo v blagu v primerjavi z vsemi svojimi trgovalnimi dejavnostmi; v takem primeru lahko uporabi ločen dejavnik tveganja za vsako široko vrsto blaga; za pomembne izpostavljenosti do blagovnih trgov model zajema tveganje nepopolno koreliranih gibanj med blagom, ki je podobno, vendar ne identično, izpostavljenost spremembam terminskih cen, ki izhajajo iz neusklajenosti zapadlosti, ter donosnost posedovanja med pozicijami v izvedenih finančnih instrumentih in denarnimi pozicijami;

| (g) | uporabljeni približki so se v preteklosti izkazali za zanesljive v zvezi z dejansko pozicijo, so ustrezno konservativni in se uporabijo samo, kadar so razpoložljivi podatki nezadostni, na primer med stresnimi obdobji iz točke (c) člena 325bc(2); |
| --- | --- |

(g)

uporabljeni približki so se v preteklosti izkazali za zanesljive v zvezi z dejansko pozicijo, so ustrezno konservativni in se uporabijo samo, kadar so razpoložljivi podatki nezadostni, na primer med stresnimi obdobji iz točke (c) člena 325bc(2);

| (h) | za pomembne izpostavljenosti tveganjem v zvezi z nestanovitnostjo pri instrumentih z opcionalnostjo notranji model za merjenje tveganj zajema odvisnost vgrajenih nestanovitnosti po različnih izvršilnih cenah in zapadlostih opcij. |
| --- | --- |

(h)

za pomembne izpostavljenosti tveganjem v zvezi z nestanovitnostjo pri instrumentih z opcionalnostjo notranji model za merjenje tveganj zajema odvisnost vgrajenih nestanovitnosti po različnih izvršilnih cenah in zapadlostih opcij.

2.   Institucija lahko uporabi empirične korelacije znotraj širših kategorij dejavnikov tveganja in, za namene izračuna mere neomejenega pričakovanega primanjkljajaUESt, kakor je določeno v členu 325bb(1), med širšimi kategorijami dejavnikov tveganja samo, če je pristop institucije za merjenje teh korelacij zanesljiv, skladen z veljavnimi obdobji likvidnosti in se izvaja dosledno.

3.   EBA do 28. septembra 2020 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, s katerimi opredeli merila za uporabo vhodnih podatkov v modelu za merjenje tveganj, kot je navedeno v členu 325bc.

Člen 325bi

Kvalitativne zahteve

1.   Vsak notranji model za merjenje tveganj, ki se uporablja za namene tega poglavja, je konceptualno zanesljiv, se izračuna in izvaja dosledno ter izpolnjuje vse naslednje kvalitativne zahteve:

| (a) | vsak notranji model za merjenje tveganj, ki se uporablja za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje, je tesno vključen v vsakodnevni proces institucije za upravljanje tveganj in služi kot podlaga za poročanje višjemu vodstvu o izpostavljenostih tveganju; |
| --- | --- |

(a)

vsak notranji model za merjenje tveganj, ki se uporablja za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje, je tesno vključen v vsakodnevni proces institucije za upravljanje tveganj in služi kot podlaga za poročanje višjemu vodstvu o izpostavljenostih tveganju;

| (b) | institucija ima enoto za nadzor tveganj, ki je neodvisna od enot za trgovanje in poroča neposredno višjemu vodstvu; ta enota je odgovorna za oblikovanje in izvajanje vsakega notranjega modela za merjenje tveganj; enota izvaja začetno in redno validacijo vsakega notranjega modela, ki se uporablja za namene tega poglavja, in je odgovorna za celotni sistem upravljanja tveganj; enota pripravlja in analizira dnevna poročila o rezultatih vsakega notranjega modela, ki se uporablja za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje, ter poročila o ustreznosti ukrepov, ki jih je treba sprejeti glede trgovalnih limitov; |
| --- | --- |

(b)

institucija ima enoto za nadzor tveganj, ki je neodvisna od enot za trgovanje in poroča neposredno višjemu vodstvu; ta enota je odgovorna za oblikovanje in izvajanje vsakega notranjega modela za merjenje tveganj; enota izvaja začetno in redno validacijo vsakega notranjega modela, ki se uporablja za namene tega poglavja, in je odgovorna za celotni sistem upravljanja tveganj; enota pripravlja in analizira dnevna poročila o rezultatih vsakega notranjega modela, ki se uporablja za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje, ter poročila o ustreznosti ukrepov, ki jih je treba sprejeti glede trgovalnih limitov;

| (c) | upravljalni organ in višje vodstvo aktivno sodelujeta v procesu nadzora tveganj in dnevna poročila, ki jih pripravi enota za nadzor tveganj, pregledujejo vodstveni delavci, ki imajo ustrezna pooblastila, da zahtevajo zmanjšanje pozicij posameznih trgovcev ter zmanjšanje celotne izpostavljenosti institucije tveganju; |
| --- | --- |

(c)

upravljalni organ in višje vodstvo aktivno sodelujeta v procesu nadzora tveganj in dnevna poročila, ki jih pripravi enota za nadzor tveganj, pregledujejo vodstveni delavci, ki imajo ustrezna pooblastila, da zahtevajo zmanjšanje pozicij posameznih trgovcev ter zmanjšanje celotne izpostavljenosti institucije tveganju;

| (d) | institucija ima zadostno število zaposlenih, katerih raven usposobljenosti je ustrezna glede na raven kompleksnosti notranjih modelov za merjenje tveganj, ter zadostno število zaposlenih, ki so usposobljeni na področju trgovanja, nadzora nad tveganji, revidiranja in zalednih služb; |
| --- | --- |

(d)

institucija ima zadostno število zaposlenih, katerih raven usposobljenosti je ustrezna glede na raven kompleksnosti notranjih modelov za merjenje tveganj, ter zadostno število zaposlenih, ki so usposobljeni na področju trgovanja, nadzora nad tveganji, revidiranja in zalednih služb;

| (e) | institucija ima dokumentiran niz notranjih politik, postopkov in kontrol za spremljanje ter zagotavljanje skladnosti s splošnim delovanjem njenih notranjih modelov za merjenje tveganj; |
| --- | --- |

(e)

institucija ima dokumentiran niz notranjih politik, postopkov in kontrol za spremljanje ter zagotavljanje skladnosti s splošnim delovanjem njenih notranjih modelov za merjenje tveganj;

| (f) | vsak notranji model za merjenje tveganj, vključno z vsakim modelom za določanje cen, se je v preteklosti izkazal kot zadostno natančen pri merjenju tveganj in se ne razlikuje bistveno od modelov, ki jih institucija uporablja za svoje notranje upravljanje tveganj; |
| --- | --- |

(f)

vsak notranji model za merjenje tveganj, vključno z vsakim modelom za določanje cen, se je v preteklosti izkazal kot zadostno natančen pri merjenju tveganj in se ne razlikuje bistveno od modelov, ki jih institucija uporablja za svoje notranje upravljanje tveganj;

| (g) | institucija pogosto izvaja stroge programe stresnega testiranja, vključno s povratnimi stresnimi testi, kar zajema vse notranje modele za merjenje tveganj; rezultate teh stresnih testov vsaj enkrat mesečno pregleda višje vodstvo in morajo biti skladni s politikami in omejitvami, ki jih je odobril upravljalni organ; institucija sprejme ustrezne ukrepe, kadar rezultati teh stresnih testov kažejo na previsoke izgube iz naslova trgovalnih dejavnosti institucije v nekaterih okoliščinah; |
| --- | --- |

(g)

institucija pogosto izvaja stroge programe stresnega testiranja, vključno s povratnimi stresnimi testi, kar zajema vse notranje modele za merjenje tveganj; rezultate teh stresnih testov vsaj enkrat mesečno pregleda višje vodstvo in morajo biti skladni s politikami in omejitvami, ki jih je odobril upravljalni organ; institucija sprejme ustrezne ukrepe, kadar rezultati teh stresnih testov kažejo na previsoke izgube iz naslova trgovalnih dejavnosti institucije v nekaterih okoliščinah;

| (h) | institucija izvede neodvisen pregled svojih notranjih modelov za merjenje tveganj, bodisi v okviru rednega postopka notranje revizije bodisi z imenovanjem tretje osebe za izvedbo tega pregleda; pregled se izvede tako, da se s tem strinjajo pristojni organi. |
| --- | --- |

(h)

institucija izvede neodvisen pregled svojih notranjih modelov za merjenje tveganj, bodisi v okviru rednega postopka notranje revizije bodisi z imenovanjem tretje osebe za izvedbo tega pregleda; pregled se izvede tako, da se s tem strinjajo pristojni organi.

Za namen točke (h) prvega pododstavka tretja oseba pomeni podjetje, ki za institucije izvaja revizijske ali svetovalne storitve in ki ima osebje, ki je dovolj usposobljeno na področju tržnega tveganja pri trgovalnih dejavnostih.

2.   Pregled iz točke (h) odstavka 1 vključuje aktivnosti enot trgovalnih dejavnosti in neodvisnih enot za nadzor tveganj. Institucija opravi pregled celotnega postopka za upravljanje tveganj vsaj enkrat letno. Pri tem pregledu se oceni naslednje:

| (a) | ustreznost dokumentacije sistema in postopka za upravljanje tveganj ter organizacije enote za nadzor tveganj; |
| --- | --- |

(a)

ustreznost dokumentacije sistema in postopka za upravljanje tveganj ter organizacije enote za nadzor tveganj;

| (b) | vključenost meritev tveganja v dnevno upravljanje tveganj in celovitost upravljalnega informacijskega sistema; |
| --- | --- |

(b)

vključenost meritev tveganja v dnevno upravljanje tveganj in celovitost upravljalnega informacijskega sistema;

| (c) | procesi, ki jih institucija uporablja za odobravanje cenovnih modelov in sistemov vrednotenja, ki jih uporabljajo zaposleni v enotah trgovalnih dejavnosti in zalednih službah; |
| --- | --- |

(c)

procesi, ki jih institucija uporablja za odobravanje cenovnih modelov in sistemov vrednotenja, ki jih uporabljajo zaposleni v enotah trgovalnih dejavnosti in zalednih službah;

| (d) | obseg tveganj, ki jih zajema model, natančnost in ustreznost sistema za merjenje tveganj ter validacija vseh večjih sprememb notranjega modela za merjenje tveganj; |
| --- | --- |

(d)

obseg tveganj, ki jih zajema model, natančnost in ustreznost sistema za merjenje tveganj ter validacija vseh večjih sprememb notranjega modela za merjenje tveganj;

| (e) | natančnost in popolnost podatkov o pozicijah, natančnost in ustreznost predpostavk glede nestanovitnosti in korelacij, natančnost vrednotenja in izračunov občutljivosti na tveganje ter natančnost in ustreznost določanja približkov podatkov, kadar so razpoložljivi podatki nezadostni za izpolnjevanje zahteve iz tega poglavja; |
| --- | --- |

(e)

natančnost in popolnost podatkov o pozicijah, natančnost in ustreznost predpostavk glede nestanovitnosti in korelacij, natančnost vrednotenja in izračunov občutljivosti na tveganje ter natančnost in ustreznost določanja približkov podatkov, kadar so razpoložljivi podatki nezadostni za izpolnjevanje zahteve iz tega poglavja;

| (f) | postopek preverjanja, ki ga institucija uporablja za oceno doslednosti, pravočasnosti in zanesljivosti virov podatkov, ki se uporabljajo za delovanje vseh notranjih modelov za merjenje tveganj, vključno z neodvisnostjo teh virov podatkov; |
| --- | --- |

(f)

postopek preverjanja, ki ga institucija uporablja za oceno doslednosti, pravočasnosti in zanesljivosti virov podatkov, ki se uporabljajo za delovanje vseh notranjih modelov za merjenje tveganj, vključno z neodvisnostjo teh virov podatkov;

| (g) | postopek preverjanja, ki ga institucija uporablja za oceno zahtev glede testiranja za nazaj ter zahtev po pripisu dobičkov in izgub, ki se izvede, da bi se ocenila natančnost njenega notranjega modela za merjenje tveganj; |
| --- | --- |

(g)

postopek preverjanja, ki ga institucija uporablja za oceno zahtev glede testiranja za nazaj ter zahtev po pripisu dobičkov in izgub, ki se izvede, da bi se ocenila natančnost njenega notranjega modela za merjenje tveganj;

| (h) | če pregled izvede tretja oseba v skladu s točko (h) odstavka 1 tega člena, preverjanje, ali postopek notranje validacije iz člena 325bj izpolnjuje svoje cilje. |
| --- | --- |

(h)

če pregled izvede tretja oseba v skladu s točko (h) odstavka 1 tega člena, preverjanje, ali postopek notranje validacije iz člena 325bj izpolnjuje svoje cilje.

3.   Institucije posodobijo tehnike in prakse, ki jih uporabljajo za katerega koli od notranjih modelov za merjenje tveganj, uporabljenih za namene tega poglavja, da bi upoštevale nove tehnike in najboljše prakse, ki se razvijajo v zvezi s temi notranjimi modeli za merjenje tveganj.

Člen 325bj

Notranje potrjevanje

1.   Institucije imajo vzpostavljene postopke, s katerimi zagotovijo, da so vse notranje modele za merjenje tveganj, ki se uporabljajo za namene tega poglavja, ustrezno validirale primerno kvalificirane osebe, ki so neodvisne od postopka njihovega razvoja, s čimer se zagotovi, da so vsi taki modeli konceptualno zanesljivi in ustrezno zajemajo vsa pomembna tveganja.

2.   Institucije izvedejo validacijo iz odstavka 1 v naslednjih okoliščinah:

| (a) | vsakič, ko se na novo razvije notranji model za merjenje tveganj, in vsakič, ko se tak model znatno spremeni; |
| --- | --- |

(a)

vsakič, ko se na novo razvije notranji model za merjenje tveganj, in vsakič, ko se tak model znatno spremeni;

| (b) | periodično in kadar pride do večjih strukturnih sprememb na trgu ali sprememb sestave portfelja, zaradi česar bi lahko postal notranji model za merjenje tveganj neustrezen. |
| --- | --- |

(b)

periodično in kadar pride do večjih strukturnih sprememb na trgu ali sprememb sestave portfelja, zaradi česar bi lahko postal notranji model za merjenje tveganj neustrezen.

3.   Validacija notranjih modelov institucije za merjenje tveganj ni omejena na zahteve glede testiranja za nazaj in zahteve po pripisu dobičkov in izgub, ampak vključuje najmanj naslednje:

| (a) | teste za preverjanje, ali so predpostavke v notranjem modelu ustrezne in ne podcenjujejo ali precenjujejo tveganja; |
| --- | --- |

(a)

teste za preverjanje, ali so predpostavke v notranjem modelu ustrezne in ne podcenjujejo ali precenjujejo tveganja;

| (b) | lastne teste za validacijo notranjih modelov, vključno z dodatnim testiranjem za nazaj poleg regulativnih programov testiranja za nazaj, v zvezi s tveganji in strukturami njihovih portfeljev; |
| --- | --- |

(b)

lastne teste za validacijo notranjih modelov, vključno z dodatnim testiranjem za nazaj poleg regulativnih programov testiranja za nazaj, v zvezi s tveganji in strukturami njihovih portfeljev;

| (c) | uporabo hipotetičnih portfeljev za zagotovitev, da je notranji model za merjenje tveganj zmožen upoštevati posebne strukturne okoliščine, ki lahko nastanejo, na primer pomembno tveganje osnove in tveganje koncentracije ali tveganja, povezana z uporabo približkov. |
| --- | --- |

(c)

uporabo hipotetičnih portfeljev za zagotovitev, da je notranji model za merjenje tveganj zmožen upoštevati posebne strukturne okoliščine, ki lahko nastanejo, na primer pomembno tveganje osnove in tveganje koncentracije ali tveganja, povezana z uporabo približkov.

Člen 325bk

Izračun mere tveganja za stresni scenarij

1.   ‚Mera tveganja za stresni scenarij danega dejavnika tveganja, neprimernega za modeliranje‘, pomeni izgubo, ki nastane v vseh pozicijah iz trgovalne knjige ali v pozicijah iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju ali blagovnemu tveganju portfelja, kar vključuje ta za modeliranje neprimerni dejavnik tveganja, kadar se zanj uporabi ekstremni scenarij prihodnjih šokov.

2.   Institucije oblikujejo ustrezne ekstremne scenarije prihodnjih šokov za vse dejavnike tveganja, neprimerne za modeliranje, s čimer se morajo strinjati njihovi pristojni organi.

3.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi:

| (a) | kako naj institucije oblikujejo ekstremne scenarije prihodnjih šokov, ki se uporabljajo za dejavnike tveganja, neprimerne za modeliranje, in na kakšen način naj uporabljajo te ekstremne scenarije prihodnjih šokov za te dejavnike tveganja; |
| --- | --- |

(a)

kako naj institucije oblikujejo ekstremne scenarije prihodnjih šokov, ki se uporabljajo za dejavnike tveganja, neprimerne za modeliranje, in na kakšen način naj uporabljajo te ekstremne scenarije prihodnjih šokov za te dejavnike tveganja;

| (b) | regulativni ekstremni scenarij prihodnjih šokov za vsako širšo podkategorijo dejavnikov tveganja, navedeno v razpredelnici 2 v členu 325bd, ki ga lahko institucije uporabljajo, kadar ne morejo oblikovati ekstremnega scenarija prihodnjih šokov v skladu s točko (a) tega pododstavka, ali za katerega lahko pristojni organi od te institucije zahtevajo, da ga uporablja, če ti organi niso zadovoljni z ekstremnim scenarijem prihodnjih šokov, ki ga oblikuje institucija; |
| --- | --- |

(b)

regulativni ekstremni scenarij prihodnjih šokov za vsako širšo podkategorijo dejavnikov tveganja, navedeno v razpredelnici 2 v členu 325bd, ki ga lahko institucije uporabljajo, kadar ne morejo oblikovati ekstremnega scenarija prihodnjih šokov v skladu s točko (a) tega pododstavka, ali za katerega lahko pristojni organi od te institucije zahtevajo, da ga uporablja, če ti organi niso zadovoljni z ekstremnim scenarijem prihodnjih šokov, ki ga oblikuje institucija;

| (c) | okoliščine, v katerih lahko institucije izračunajo mero tveganja za stresni scenarij za več kot en dejavnik tveganja, neprimeren za modeliranje; |
| --- | --- |

(c)

okoliščine, v katerih lahko institucije izračunajo mero tveganja za stresni scenarij za več kot en dejavnik tveganja, neprimeren za modeliranje;

| (d) | kako institucije združijo mere tveganja za stresni scenarij vseh dejavnikov tveganja, neprimernih za modeliranje, ki so vključeni v njihove pozicije iz trgovalne knjige in pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju ali blagovnemu tveganju. |
| --- | --- |

(d)

kako institucije združijo mere tveganja za stresni scenarij vseh dejavnikov tveganja, neprimernih za modeliranje, ki so vključeni v njihove pozicije iz trgovalne knjige in pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju ali blagovnemu tveganju.

EBA pri pripravi teh osnutkov regulativnih tehničnih standardov upošteva zahtevo, da mora biti raven kapitalskih zahtev za tržno tveganje dejavnika tveganja, neprimernega za modeliranje, kot je določeno v tem členu, tako visoka kot raven kapitalskih zahtev za tržno tveganje, ki bi bila izračunana v skladu s tem poglavjem, če bi bil ta dejavnik tveganja primeren za modeliranje.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. septembra 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Oddelek 3

Notranji model tveganja neplačila

Člen 325bl

Področje uporabe notranjega modela tveganja neplačila

1.   Za vse pozicije institucije, ki so bile dodeljene trgovalnim enotam, za katere je bilo instituciji izdano dovoljenje, kakor je določeno v členu 325az(2), velja kapitalska zahteva za tveganje neplačila, kadar te pozicije vključujejo vsaj en dejavnik tveganja, ki je bil pripisan širšima kategorijama dejavnikov tveganja ‚lastniški instrumenti‘ ali ‚kreditni razmik‘ v skladu s členom 325bd(1). Ta kapitalska zahteva, ki presega tveganja, zajeta v kapitalskih zahtevah iz člena 325ba(1), se izračuna z uporabo notranjega modela tveganja neplačila institucije. Ta model je skladen z zahtevami, določenimi v tem oddelku.

2.   Za vsako pozicijo iz odstavka 1 institucija določi enega izdajatelja dolžniškega ali lastniškega instrumenta, s katerim se trguje, povezanega z vsaj enim dejavnikom tveganja.

Člen 325bm

Dovoljenje za uporabo notranjega modela tveganja neplačila

1.   Pristojni organi instituciji izdajo dovoljenje za uporabo notranjega modela tveganja neplačila za izračun kapitalskih zahtev iz člena 325ba(2) za vse pozicije iz trgovalne knjige iz člena 325bl, ki so dodeljene trgovalni enoti, za katero se notranji model tveganja neplačila sklada z zahtevami iz členov 325bi, 325bj, 325bn, 325bo in 325bp.

2.   Če trgovalna enota institucije, ki ji je bila dodeljena vsaj ena od pozicij iz trgovalne knjige iz člena 325bl, ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1 tega člena, se kapitalske zahteve za tržno tveganje za vse pozicije v zadevni trgovalni enoti izračunajo v skladu s pristopom iz poglavja 1a.

Člen 325bn

Kapitalske zahteve za tveganje neplačila ob uporabi notranjega modela tveganja neplačila

1.   Institucije izračunajo kapitalske zahteve za tveganje neplačila na podlagi notranjega modela tveganja neplačila za portfelj vseh pozicij iz trgovalne knjige iz člena 325bl na naslednji način:

| (a) | kapitalske zahteve so enake tvegani vrednosti, ki meri potencialno izgubo tržne vrednosti portfelja, ki nastane zaradi neplačila izdajateljev, povezanih z zadevnimi pozicijami, pri 99,9 % intervalu zaupanja v obdobju enega leta; |
| --- | --- |

(a)

kapitalske zahteve so enake tvegani vrednosti, ki meri potencialno izgubo tržne vrednosti portfelja, ki nastane zaradi neplačila izdajateljev, povezanih z zadevnimi pozicijami, pri 99,9 % intervalu zaupanja v obdobju enega leta;

| (b) | potencialna izguba iz točke (a) pomeni neposredno ali posredno izgubo tržne vrednosti pozicije, ki je nastala zaradi neplačila izdajateljev in presega morebitne izgube, ki so že upoštevane v tekočem vrednotenju pozicije; neplačilo izdajateljev pozicij v lastniških finančnih instrumentih se ponazori s tem, da se vrednost cen lastniških finančnih instrumentov nastavi na nič; |
| --- | --- |

(b)

potencialna izguba iz točke (a) pomeni neposredno ali posredno izgubo tržne vrednosti pozicije, ki je nastala zaradi neplačila izdajateljev in presega morebitne izgube, ki so že upoštevane v tekočem vrednotenju pozicije; neplačilo izdajateljev pozicij v lastniških finančnih instrumentih se ponazori s tem, da se vrednost cen lastniških finančnih instrumentov nastavi na nič;

| (c) | institucije korelacije neplačila med različnimi izdajatelji določijo na podlagi konceptualno zanesljive metodologije ob uporabi objektivnih preteklih podatkov o tržnih kreditnih razmikih ali cenah lastniških finančnih instrumentov v obdobju najmanj desetih let, ki vključuje stresno obdobje, ki ga institucija opredeli v skladu s členom 325bc(2); izračun korelacij neplačila med različnimi izdajatelji se umeri na obdobje enega leta; |
| --- | --- |

(c)

institucije korelacije neplačila med različnimi izdajatelji določijo na podlagi konceptualno zanesljive metodologije ob uporabi objektivnih preteklih podatkov o tržnih kreditnih razmikih ali cenah lastniških finančnih instrumentov v obdobju najmanj desetih let, ki vključuje stresno obdobje, ki ga institucija opredeli v skladu s členom 325bc(2); izračun korelacij neplačila med različnimi izdajatelji se umeri na obdobje enega leta;

| (d) | notranji model tveganja neplačila temelji na predpostavki o enoletni nespremenjeni poziciji. |
| --- | --- |

(d)

notranji model tveganja neplačila temelji na predpostavki o enoletni nespremenjeni poziciji.

2.   Institucije kapitalsko zahtevo za tveganje neplačila izračunajo na podlagi notranjega modela tveganja neplačila iz odstavka 1, in sicer najmanj enkrat tedensko.

3.   Institucija lahko z odstopanjem od točk (a) in (c) odstavka 1 za namen izračuna tveganja neplačila nekaterih ali vseh pozicij v lastniških finančnih instrumentih obdobje enega leta nadomesti z obdobjem šestdesetih dni, kjer je to ustrezno. V tem primeru je izračun korelacij neplačila med cenami lastniških finančnih instrumentov in verjetnostjo neplačila skladen z obdobjem šestdesetih dni, izračun korelacij neplačila med cenami lastniških finančnih instrumentov in cenami obveznic pa je skladen z obdobjem enega leta.

Člen 325bo

Priznanje varovanj v notranjem modelu tveganja neplačila

1.   Institucije lahko v svoj notranji model tveganja neplačila vključijo varovanje in lahko pobotajo pozicije, če se dolge pozicije in kratke pozicije nanašajo na isti finančni instrument.

2.   Institucije lahko v svojih notranjih modelih tveganj neplačila učinke varovanja ali razpršenosti, povezane z dolgimi in kratkimi pozicijami, ki vključujejo različne instrumente ali različne vrednostne papirje istega dolžnika, ter dolgimi in kratkimi pozicijami v različnih izdajateljih, priznajo samo z izrecnim modeliranjem bruto dolgih in kratkih pozicij v različnih instrumentih, vključno z modeliranjem tveganj osnove med različnimi izdajatelji.

3.   Institucije v svojih notranjih modelih tveganj neplačila zajamejo pomembna tveganja med instrumentom za varovanje in varovanim instrumentom, ki bi se lahko pojavila v intervalu med zapadlostjo instrumenta za varovanje in obdobjem enega leta, ter tudi možnost pomembnih tveganj osnove v strategijah varovanja, ki izhajajo iz razlik v vrsti produkta, statusu nadrejenosti v strukturi kapitala, notranji ali zunanji bonitetni oceni, zapadlosti, letniku in iz drugih razlik. Institucije priznajo instrument za varovanje samo, če ga je mogoče ohraniti tudi v primeru, ko se dolžnik sooča z možnostjo nastopa kreditnega dogodka ali drugega dogodka.

Člen 325bp

Posebne zahteve za notranji model tveganja neplačila

1.   Notranji model tveganja neplačila iz člena 325bm(1) lahko modelira neplačilo posameznih izdajateljev in sočasno neplačilo več izdajateljev ter upošteva vpliv teh neplačil na tržne vrednosti pozicij, ki so vključene v področje uporabe zadevnega modela. V ta namen se neplačilo posameznega izdajatelja modelira z uporabo dveh vrst dejavnikov sistemskega tveganja.

2.   Notranji model tveganja neplačila odraža ekonomski cikel, vključno z medsebojno odvisnostjo med stopnjami poplačljivosti in dejavniki sistemskega tveganja iz odstavka 1.

3.   Notranji model tveganja neplačila odraža nelinearen vpliv opcij in drugih pozicij s pomembnim nelinearnim gibanjem v zvezi s spremembami cene. Institucije tudi ustrezno upoštevajo obseg modelskega tveganja, ki je sestavni del vrednotenja in ocenjevanja cenovnih tveganj, povezanih s temi produkti.

4.   Notranji model tveganja neplačila temelji na objektivnih in posodobljenih podatkih.

5.   Za simulacijo neplačila izdajateljev v notranjem modelu tveganja neplačila morajo ocene institucije o verjetnosti neplačila izpolnjevati naslednje zahteve:

| (a) | najnižja vrednost verjetnosti neplačila je 0,03 %; |
| --- | --- |

(a)

najnižja vrednost verjetnosti neplačila je 0,03 %;

| (b) | verjetnosti neplačila temeljijo na obdobju enega leta, razen če je v tem oddelku določeno drugače; |
| --- | --- |

(b)

verjetnosti neplačila temeljijo na obdobju enega leta, razen če je v tem oddelku določeno drugače;

| (c) | verjetnosti neplačila se izmerijo bodisi samo s podatki o dejanskih preteklih neplačilih iz preteklega obdobja najmanj petih let in izrednimi padci tržnih cen, ustrezajočih dogodkom neplačila, bodisi s temi podatki v kombinaciji s tekočimi tržnimi cenami; o verjetnosti neplačila se ne sklepa izključno na podlagi tekočih tržnih cen; |
| --- | --- |

(c)

verjetnosti neplačila se izmerijo bodisi samo s podatki o dejanskih preteklih neplačilih iz preteklega obdobja najmanj petih let in izrednimi padci tržnih cen, ustrezajočih dogodkom neplačila, bodisi s temi podatki v kombinaciji s tekočimi tržnimi cenami; o verjetnosti neplačila se ne sklepa izključno na podlagi tekočih tržnih cen;

| (d) | institucija, ki ji je bilo izdano dovoljenje za ocenjevanje verjetnosti neplačila v skladu z oddelkom 1 poglavja 3 naslova II, za izračun verjetnosti neplačila uporabi metodologijo, določeno v navedenem oddelku; |
| --- | --- |

(d)

institucija, ki ji je bilo izdano dovoljenje za ocenjevanje verjetnosti neplačila v skladu z oddelkom 1 poglavja 3 naslova II, za izračun verjetnosti neplačila uporabi metodologijo, določeno v navedenem oddelku;

| (e) | institucija, ki ji dovoljenje za ocenjevanje verjetnosti neplačila v skladu z oddelkom 1 poglavja 3 naslova II ni bilo izdano, za ocenjevanje verjetnosti neplačila razvije notranjo metodologijo ali uporabi zunanje vire. V obeh primerih so ocene verjetnosti neplačila skladne z zahtevami, določenimi v tem členu. |
| --- | --- |

(e)

institucija, ki ji dovoljenje za ocenjevanje verjetnosti neplačila v skladu z oddelkom 1 poglavja 3 naslova II ni bilo izdano, za ocenjevanje verjetnosti neplačila razvije notranjo metodologijo ali uporabi zunanje vire. V obeh primerih so ocene verjetnosti neplačila skladne z zahtevami, določenimi v tem členu.

6.   Za simulacijo neplačila izdajateljev v notranjem modelu tveganja neplačila mora ocena institucije glede izgube ob neplačilu izpolnjevati naslednje zahteve:

| (a) | najnižja vrednost izgube ob neplačilu je 0 %; |
| --- | --- |

(a)

najnižja vrednost izgube ob neplačilu je 0 %;

| (b) | ocene izgube ob neplačilu odražajo status nadrejenosti posamezne pozicije; |
| --- | --- |

(b)

ocene izgube ob neplačilu odražajo status nadrejenosti posamezne pozicije;

| (c) | institucija, ki ji je bilo izdano dovoljenje za ocenjevanje izgube ob neplačilu v skladu z oddelkom 1 poglavja 3 naslova II, za izračun ocene izgube ob neplačilu uporabi metodologijo, določeno v navedenem oddelku; |
| --- | --- |

(c)

institucija, ki ji je bilo izdano dovoljenje za ocenjevanje izgube ob neplačilu v skladu z oddelkom 1 poglavja 3 naslova II, za izračun ocene izgube ob neplačilu uporabi metodologijo, določeno v navedenem oddelku;

| (d) | institucija, ki ji dovoljenje za ocenjevanje izgube ob neplačilu v skladu z oddelkom 1 poglavja 3 naslova II ni bilo izdano, za ocenjevanje verjetnosti neplačila razvije notranjo metodologijo ali uporabi zunanje vire za oceno izgube ob neplačilu. V obeh primerih so ocene izgube ob neplačilu skladne z zahtevami, določenimi v tem členu. |
| --- | --- |

(d)

institucija, ki ji dovoljenje za ocenjevanje izgube ob neplačilu v skladu z oddelkom 1 poglavja 3 naslova II ni bilo izdano, za ocenjevanje verjetnosti neplačila razvije notranjo metodologijo ali uporabi zunanje vire za oceno izgube ob neplačilu. V obeh primerih so ocene izgube ob neplačilu skladne z zahtevami, določenimi v tem členu.

7.   Institucije kot del neodvisnega pregleda in validacije notranjih modelov, ki jih uporabljajo za namene tega poglavja, tudi za sistem merjenja tveganja:

| (a) | preverijo, ali je njihov pristop modeliranja v primeru sprememb korelacije in cen ustrezen za njihov portfelj, vključno z izbiro in utežmi dejavnikov sistemskega tveganja v modelu; |
| --- | --- |

(a)

preverijo, ali je njihov pristop modeliranja v primeru sprememb korelacije in cen ustrezen za njihov portfelj, vključno z izbiro in utežmi dejavnikov sistemskega tveganja v modelu;

| (b) | izvedejo različne stresne teste, vključno z analizami občutljivosti in analizami scenarijev, da ocenijo kvalitativno in kvantitativno sprejemljivost notranjega modela tveganja neplačila, zlasti glede obravnave koncentracij, ter |
| --- | --- |

(b)

izvedejo različne stresne teste, vključno z analizami občutljivosti in analizami scenarijev, da ocenijo kvalitativno in kvantitativno sprejemljivost notranjega modela tveganja neplačila, zlasti glede obravnave koncentracij, ter

| (c) | uporabijo ustrezno kvantitativno validacijo, ki vključuje primerna notranja merila za modeliranje. |
| --- | --- |

(c)

uporabijo ustrezno kvantitativno validacijo, ki vključuje primerna notranja merila za modeliranje.

Testi iz točke (b) niso omejeni na izkušnje, povezane s sklopom dogodkov iz preteklosti.

8.   Notranji model tveganja neplačila ustrezno odraža koncentracije izdajateljev in koncentracije, ki lahko nastanejo znotraj razredov produktov in med njimi v stresnih pogojih.

9.   Notranji model tveganja neplačila je skladen z notranjimi metodologijami institucije za upravljanje tveganj za ugotavljanje, merjenje in upravljanje tveganj v zvezi s trgovanjem.

10.   Institucije imajo jasno opredeljene politike in postopke za določanje predpostavk o korelaciji neplačil med različnimi izdajatelji v skladu s točko (c) člena 325bn(1) ter za izbiro preferenčne metode za ocenjevanje verjetnosti neplačila iz točke (e) odstavka 5 tega člena in oceno izgube ob neplačilu iz točke (d) odstavka 6 tega člena.

11.   Institucije dokumentirajo svoje notranje modele tako, da so pristojnim organom njihove predpostavke glede korelacij in druge predpostavke v zvezi z modeliranjem jasno razvidne.

12.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi zahteve, ki jih morajo izpolnjevati notranja metodologija institucije ali njeni zunanji viri za ocenjevanje verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu v skladu s točko (e) odstavka 5 in točko (d) odstavka 6.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. septembra 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (91) | v členu 384(1) se opredelitev



  nadomesti z naslednjim:





  „ | = | celotna vrednost izpostavljenosti kreditnemu tveganju nasprotne stranke za nasprotno stranko ‚i‘ (sešteta za vse njene nize pobotov), vključno z upoštevanjem učinkov zavarovanja s premoženjem, v skladu z metodami, določenimi v oddelkih 3 do 6 poglavja 6 naslova II, kot se uporabljajo za izračun kapitalskih zahtev za kreditno tveganje nasprotne stranke za zadevno nasprotno stranko.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(91)

Formula

Formula

=

celotna vrednost izpostavljenosti kreditnemu tveganju nasprotne stranke za nasprotno stranko ‚i‘ (sešteta za vse njene nize pobotov), vključno z upoštevanjem učinkov zavarovanja s premoženjem, v skladu z metodami, določenimi v oddelkih 3 do 6 poglavja 6 naslova II, kot se uporabljajo za izračun kapitalskih zahtev za kreditno tveganje nasprotne stranke za zadevno nasprotno stranko.“;

| (92) | člen 385 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 385
  Alternativa uporabi metode CVA pri izračunu kapitalskih zahtev
  Kot alternativo uporabi člena 384 za instrumente iz člena 382 in s predhodnim soglasjem pristojnega organa lahko institucije, ki uporabljajo metodo originalne izpostavljenosti, kot je določena v členu 282, namesto izračuna kapitalskih zahtev za tveganje CVA za te izpostavljenosti uporabijo multiplikator 10 za posledične zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje nasprotne stranke.“; |
| --- | --- |

(92)

člen 385 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 385

Alternativa uporabi metode CVA pri izračunu kapitalskih zahtev

Kot alternativo uporabi člena 384 za instrumente iz člena 382 in s predhodnim soglasjem pristojnega organa lahko institucije, ki uporabljajo metodo originalne izpostavljenosti, kot je določena v členu 282, namesto izračuna kapitalskih zahtev za tveganje CVA za te izpostavljenosti uporabijo multiplikator 10 za posledične zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje nasprotne stranke.“;

| (93) | člen 390 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 390
  Izračun vrednosti izpostavljenosti

  1.   Celotne izpostavljenosti do skupine povezanih strank se izračunajo s seštevanjem izpostavljenosti do posameznih strank v tej skupini.


  2.   Skupne izpostavljenosti do posameznih strank se izračunajo tako, da se seštejejo izpostavljenosti v trgovalni knjigi in izpostavljenosti v netrgovalni knjigi.


  3.   Institucije lahko za izpostavljenosti v trgovalni knjigi:






  (a) | pobotajo svoje dolge pozicije s kratkimi pozicijami v istih finančnih instrumentih, ki jih izda posamezna stranka, pri čemer se neto pozicija v vsakem od različnih instrumentov izračuna v skladu z metodami, določenimi v poglavju 2 naslova IV dela 3; |
| --- | --- | --- |

(93)

člen 390 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 390

Izračun vrednosti izpostavljenosti

1.   Celotne izpostavljenosti do skupine povezanih strank se izračunajo s seštevanjem izpostavljenosti do posameznih strank v tej skupini.

2.   Skupne izpostavljenosti do posameznih strank se izračunajo tako, da se seštejejo izpostavljenosti v trgovalni knjigi in izpostavljenosti v netrgovalni knjigi.

3.   Institucije lahko za izpostavljenosti v trgovalni knjigi:

(a)

pobotajo svoje dolge pozicije s kratkimi pozicijami v istih finančnih instrumentih, ki jih izda posamezna stranka, pri čemer se neto pozicija v vsakem od različnih instrumentov izračuna v skladu z metodami, določenimi v poglavju 2 naslova IV dela 3;

| (b) | pobotajo svoje dolge pozicije s kratkimi pozicijami v različnih finančnih instrumentih, ki jih izda posamezna stranka, vendar le, če je finančni instrument, ki je osnovni instrument za kratko pozicijo, podrejen finančnemu instrumentu, ki je osnovni instrument za dolgo pozicijo, ali kadar imata osnovna instrumenta enak status nadrejenosti. |
| --- | --- |

(b)

pobotajo svoje dolge pozicije s kratkimi pozicijami v različnih finančnih instrumentih, ki jih izda posamezna stranka, vendar le, če je finančni instrument, ki je osnovni instrument za kratko pozicijo, podrejen finančnemu instrumentu, ki je osnovni instrument za dolgo pozicijo, ali kadar imata osnovna instrumenta enak status nadrejenosti.

Za namene točk (a) in (b) se finančni instrumenti lahko razvrstijo v skupine na podlagi različnih stopenj nadrejenosti, da se tako določi relativni status nadrejenosti pozicij.

4.   Institucije izračunajo vrednosti izpostavljenosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih iz Priloge II in pogodb o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, sklenjenih neposredno s stranko, v skladu z eno od metod, ki so določene v oddelkih 3, 4 in 5 poglavja 6 naslova II dela 3, kakor je ustrezno. Izpostavljenosti, ki izhajajo iz poslov iz členov 378, 379 in 380, se izračunajo na način, ki je določen v navedenih členih.

Pri izračunu vrednosti izpostavljenosti za pogodbe iz prvega pododstavka, kadar so te pogodbe razporejene v trgovalno knjigo, institucije upoštevajo tudi načela iz člena 299.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko institucije, ki imajo dovoljenje za uporabo metod iz oddelka 4 poglavja 4 naslova II dela 3 in oddelka 6 poglavja 6 naslova II dela 3, uporabijo te metode za izračun vrednosti izpostavljenosti za posle financiranja z vrednostnimi papirji.

5.   Institucije celotni izpostavljenosti do stranke dodajo izpostavljenost, ki izhaja iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih iz Priloge II in pogodb o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, če pogodbe niso sklenile neposredno s to stranko, vendar je osnovni instrument dolžniški ali lastniški instrument, ki ga je izdala ta stranka.

6.   Izpostavljenosti ne vključujejo nič od naslednjega:

| (a) | v primeru poslov s tujimi valutami izpostavljenosti, ki nastanejo med običajnim potekom poravnave v dveh delovnih dneh po plačilu; |
| --- | --- |

(a)

v primeru poslov s tujimi valutami izpostavljenosti, ki nastanejo med običajnim potekom poravnave v dveh delovnih dneh po plačilu;

| (b) | v primeru poslov nakupa ali prodaje vrednostnih papirjev izpostavljenosti, ki nastanejo med običajnim potekom poravnave v petih delovnih dneh po plačilu ali izročitvi vrednostnih papirjev, kar nastopi prej; |
| --- | --- |

(b)

v primeru poslov nakupa ali prodaje vrednostnih papirjev izpostavljenosti, ki nastanejo med običajnim potekom poravnave v petih delovnih dneh po plačilu ali izročitvi vrednostnih papirjev, kar nastopi prej;

| (c) | v primeru opravljanja storitev prenosa denarja, vključno z izvrševanjem plačilnih storitev, kliringa in poravnave v kateri koli valuti ter korespondenčnega bančništva ali kliringa, poravnave in skrbniških storitev finančnih instrumentov za stranke, zapoznelih prejemkov iz naslova financiranja ter drugih izpostavljenosti, ki izhajajo iz dejavnosti strank, ki ne trajajo dlje kot do naslednjega delovnega dne; |
| --- | --- |

(c)

v primeru opravljanja storitev prenosa denarja, vključno z izvrševanjem plačilnih storitev, kliringa in poravnave v kateri koli valuti ter korespondenčnega bančništva ali kliringa, poravnave in skrbniških storitev finančnih instrumentov za stranke, zapoznelih prejemkov iz naslova financiranja ter drugih izpostavljenosti, ki izhajajo iz dejavnosti strank, ki ne trajajo dlje kot do naslednjega delovnega dne;

| (d) | v primeru opravljanja storitev prenosa denarja, vključno z izvrševanjem plačilnih storitev, kliringa in poravnave v kateri koli valuti ter korespondenčnega bančništva, izpostavljenosti znotraj tekočega delovnega dne do institucij, ki ponujajo zadevne storitve; |
| --- | --- |

(d)

v primeru opravljanja storitev prenosa denarja, vključno z izvrševanjem plačilnih storitev, kliringa in poravnave v kateri koli valuti ter korespondenčnega bančništva, izpostavljenosti znotraj tekočega delovnega dne do institucij, ki ponujajo zadevne storitve;

| (e) | izpostavljenosti, odbitih od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali postavk dodatnega temeljnega kapitala v skladu s členoma 36 in 56, ali kakršnega koli drugega odbitka od teh postavk, ki zmanjšuje količnik kapitalske ustreznosti. |
| --- | --- |

(e)

izpostavljenosti, odbitih od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali postavk dodatnega temeljnega kapitala v skladu s členoma 36 in 56, ali kakršnega koli drugega odbitka od teh postavk, ki zmanjšuje količnik kapitalske ustreznosti.

7.   Da se ugotovi skupna izpostavljenost do stranke ali skupine povezanih strank, institucija za stranke, do katerih ima izpostavljenosti prek poslov, navedenih v točkah (m) in (o) člena 112, ali prek drugih poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti, oceni osnovne izpostavljenosti teh poslov ob upoštevanju ekonomske vsebine strukture posla in tveganj, ki so sestavni del strukture posla samega, da bi ugotovila, ali ta struktura predstavlja dodatno izpostavljenost.

8.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | pogoje in metodologije, ki se uporabljajo za ugotavljanje skupne izpostavljenosti do stranke ali skupine povezanih strank za vrste izpostavljenosti iz odstavka 7; |
| --- | --- |

(a)

pogoje in metodologije, ki se uporabljajo za ugotavljanje skupne izpostavljenosti do stranke ali skupine povezanih strank za vrste izpostavljenosti iz odstavka 7;

| (b) | pogoje, pod katerimi struktura poslov iz odstavka 7 ne predstavlja dodatne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(b)

pogoje, pod katerimi struktura poslov iz odstavka 7 ne predstavlja dodatne izpostavljenosti.

EBA predloži Komisiji navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

9.   Za namene odstavka 5 EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi, kako se ugotovijo izpostavljenosti, ki izhajajo iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih iz Priloge II in kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, če pogodbe niso sklenile neposredno s stranko, vendar je osnovni instrument dolžniški ali lastniški instrument, ki ga je izdala ta stranka, za njihovo vključitev med izpostavljenosti do stranke.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. marca 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (94) | v členu 391 se doda naslednji odstavek:
  „Za namene prvega odstavka lahko Komisija z izvedbenimi akti in ob upoštevanju postopka pregleda iz člena 464(2) sprejme odločitve, ali so zahteve glede bonitetnega nadzora in regulativne zahteve tretje države vsaj enakovredne tistim, ki se uporabljajo v Uniji.“; |
| --- | --- |

(94)

v členu 391 se doda naslednji odstavek:

„Za namene prvega odstavka lahko Komisija z izvedbenimi akti in ob upoštevanju postopka pregleda iz člena 464(2) sprejme odločitve, ali so zahteve glede bonitetnega nadzora in regulativne zahteve tretje države vsaj enakovredne tistim, ki se uporabljajo v Uniji.“;

| (95) | člen 392 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 392
  Opredelitev velike izpostavljenosti
  Izpostavljenost institucije do stranke ali skupine povezanih strank šteje za veliko izpostavljenost, kadar je vrednost izpostavljenosti enaka ali presega 10 % temeljnega kapitala institucije.“; |
| --- | --- |

(95)

člen 392 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 392

Opredelitev velike izpostavljenosti

Izpostavljenost institucije do stranke ali skupine povezanih strank šteje za veliko izpostavljenost, kadar je vrednost izpostavljenosti enaka ali presega 10 % temeljnega kapitala institucije.“;

| (96) | člen 394 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 394
  Zahteve glede poročanja

  1.   Institucije pristojnim organom poročajo o naslednjih informacijah glede vsake svoje velike izpostavljenosti, vključno z velikimi izpostavljenostmi, ki so izvzete iz uporabe člena 395(1):






  (a) | identiteto stranke ali skupine povezanih strank, do katerih ima institucija veliko izpostavljenost; |
| --- | --- | --- |

(96)

člen 394 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 394

Zahteve glede poročanja

1.   Institucije pristojnim organom poročajo o naslednjih informacijah glede vsake svoje velike izpostavljenosti, vključno z velikimi izpostavljenostmi, ki so izvzete iz uporabe člena 395(1):

(a)

identiteto stranke ali skupine povezanih strank, do katerih ima institucija veliko izpostavljenost;

| (b) | vrednost izpostavljenosti pred upoštevanjem učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, kjer je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

vrednost izpostavljenosti pred upoštevanjem učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, kjer je ustrezno;

| (c) | vrsto stvarnega ali osebnega kreditnega zavarovanja, kadar se uporablja; |
| --- | --- |

(c)

vrsto stvarnega ali osebnega kreditnega zavarovanja, kadar se uporablja;

| (d) | vrednost izpostavljenosti po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, izračunano za namene člena 395(1), kjer je ustrezno. |
| --- | --- |

(d)

vrednost izpostavljenosti po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, izračunano za namene člena 395(1), kjer je ustrezno.

Institucije, za katere se uporablja poglavje 3 naslova II dela 3, svojim pristojnim organom poročajo o svojih 20 največjih izpostavljenostih na konsolidirani podlagi, z izjemo tistih, ki so izvzete iz uporabe člena 395(1).

Institucije svojim pristojnim organom poročajo tudi o izpostavljenostih na konsolidirani podlagi, katerih vrednost je enaka ali večja od 300 milijonov EUR, vendar je nižja od 10 % temeljnega kapitala institucije.

2.   Institucije poleg informacij iz odstavka 1 tega člena svojim pristojnim organom poročajo tudi o naslednjih informacijah glede svojih desetih največjih izpostavljenosti do institucij na konsolidirani podlagi in glede svojih desetih največjih izpostavljenosti do subjektov, ki opravljajo dejavnosti bančništva v senci zunaj reguliranega okvira, na konsolidirani podlagi, vključno z velikimi izpostavljenostmi, ki so izvzete iz uporabe člena 395(1):

| (a) | identiteto stranke ali skupine povezanih strank, do katerih ima institucija veliko izpostavljenost; |
| --- | --- |

(a)

identiteto stranke ali skupine povezanih strank, do katerih ima institucija veliko izpostavljenost;

| (b) | vrednost izpostavljenosti pred upoštevanjem učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, kjer je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

vrednost izpostavljenosti pred upoštevanjem učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, kjer je ustrezno;

| (c) | vrsto stvarnega ali osebnega kreditnega zavarovanja, kadar se uporablja; |
| --- | --- |

(c)

vrsto stvarnega ali osebnega kreditnega zavarovanja, kadar se uporablja;

| (d) | vrednost izpostavljenosti po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, izračunano za namene člena 395(1), kjer je ustrezno. |
| --- | --- |

(d)

vrednost izpostavljenosti po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, izračunano za namene člena 395(1), kjer je ustrezno.

3.   Institucije poročajo o informacijah iz odstavkov 1 in 2 svojim pristojnim organom najmanj dvakrat letno.

4.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi merila za identifikacijo subjektov, ki opravljajo dejavnosti bančništva v senci, iz odstavka 2.

Pri pripravi teh osnutkov regulativnih tehničnih standardov EBA upošteva razvoj na mednarodni ravni in mednarodno dogovorjene standarde na področju bančništva v senci ter preuči, ali:

| (a) | razmerje s posameznim subjektom ali skupino subjektov lahko predstavlja tveganje za kapitalsko ustreznost ali likvidnostni položaj institucije; |
| --- | --- |

(a)

razmerje s posameznim subjektom ali skupino subjektov lahko predstavlja tveganje za kapitalsko ustreznost ali likvidnostni položaj institucije;

| (b) | bi morali biti subjekti, za katere se uporabljajo kapitalske ali likvidnostne zahteve, podobne zahtevam, ki jih določata ta uredba in Direktiva 2013/36/EU, v celoti ali delno izvzeti iz obveznosti poročanja o subjektih, ki opravljajo dejavnosti bančništva v senci, iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(b)

bi morali biti subjekti, za katere se uporabljajo kapitalske ali likvidnostne zahteve, podobne zahtevam, ki jih določata ta uredba in Direktiva 2013/36/EU, v celoti ali delno izvzeti iz obveznosti poročanja o subjektih, ki opravljajo dejavnosti bančništva v senci, iz odstavka 2.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (97) | člen 395 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Vrednost izpostavljenosti institucije do strank ali skupine povezanih strank po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja v skladu s členi 399 do 403 ne presega 25 % njenega temeljnega kapitala. Kadar je ta stranka institucija ali kadar skupina povezanih strank vključuje eno ali več institucij, zadevna vrednost ne presega 25 % temeljnega kapitala institucije ali 150 milijonov EUR, kar od tega je večje, pod pogojem, da vsota vrednosti izpostavljenosti do vseh povezanih strank, ki niso institucije, po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja v skladu s členi 399 do 403 ne presega 25 % temeljnega kapitala institucije.
  Kadar znesek 150 milijonov EUR presega 25 % temeljnega kapitala institucije, vrednost izpostavljenosti po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja v skladu s členi 399 do 403 te uredbe ne presega razumne omejitve glede na temeljni kapital te institucije. Zadevno omejitev določi institucija v skladu s politikami in postopki iz člena 81 Direktive 2013/36/EU, da obravnava in nadzira tveganje koncentracije. Ta omejitev ne presega 100 % temeljnega kapitala institucije.
  Pristojni organi lahko določijo omejitev, ki je nižja od 150 milijonov EUR, in v tem primeru o tem obvestijo EBA in Komisijo.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka vrednost izpostavljenosti GSPI do druge GSPI ali do GSPI zunaj EU, po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja v skladu s členi 399 do 403 ne presega 15 % njenega temeljnega kapitala. GSPI zagotovi skladnost z navedeno omejitvijo najpozneje 12 mesecev po datumu njene opredelitve kot GSPI. Kadar ima GSPI izpostavljenost do druge institucije ali skupine, ki postane opredeljena kot GSPI ali GSPI zunaj EU, zagotovi skladnost z navedeno omejitvijo najpozneje 12 mesecev po datumu opredelitve take institucije ali skupine kot GSPI ali GSPI zunaj EU.“; |
| --- | --- | --- |

(97)

člen 395 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vrednost izpostavljenosti institucije do strank ali skupine povezanih strank po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja v skladu s členi 399 do 403 ne presega 25 % njenega temeljnega kapitala. Kadar je ta stranka institucija ali kadar skupina povezanih strank vključuje eno ali več institucij, zadevna vrednost ne presega 25 % temeljnega kapitala institucije ali 150 milijonov EUR, kar od tega je večje, pod pogojem, da vsota vrednosti izpostavljenosti do vseh povezanih strank, ki niso institucije, po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja v skladu s členi 399 do 403 ne presega 25 % temeljnega kapitala institucije.

Kadar znesek 150 milijonov EUR presega 25 % temeljnega kapitala institucije, vrednost izpostavljenosti po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja v skladu s členi 399 do 403 te uredbe ne presega razumne omejitve glede na temeljni kapital te institucije. Zadevno omejitev določi institucija v skladu s politikami in postopki iz člena 81 Direktive 2013/36/EU, da obravnava in nadzira tveganje koncentracije. Ta omejitev ne presega 100 % temeljnega kapitala institucije.

Pristojni organi lahko določijo omejitev, ki je nižja od 150 milijonov EUR, in v tem primeru o tem obvestijo EBA in Komisijo.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka vrednost izpostavljenosti GSPI do druge GSPI ali do GSPI zunaj EU, po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja v skladu s členi 399 do 403 ne presega 15 % njenega temeljnega kapitala. GSPI zagotovi skladnost z navedeno omejitvijo najpozneje 12 mesecev po datumu njene opredelitve kot GSPI. Kadar ima GSPI izpostavljenost do druge institucije ali skupine, ki postane opredeljena kot GSPI ali GSPI zunaj EU, zagotovi skladnost z navedeno omejitvijo najpozneje 12 mesecev po datumu opredelitve take institucije ali skupine kot GSPI ali GSPI zunaj EU.“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Omejitve, določene v tem členu, se lahko presežejo za izpostavljenosti v trgovalni knjigi institucije, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | izpostavljenost do zadevne stranke ali skupine povezanih strank v netrgovalni knjigi ne presega omejitve, določene v odstavku 1, ki se izračuna glede na temeljni kapital, tako da preseganje v celoti nastane v trgovalni knjigi; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Omejitve, določene v tem členu, se lahko presežejo za izpostavljenosti v trgovalni knjigi institucije, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

izpostavljenost do zadevne stranke ali skupine povezanih strank v netrgovalni knjigi ne presega omejitve, določene v odstavku 1, ki se izračuna glede na temeljni kapital, tako da preseganje v celoti nastane v trgovalni knjigi;

| (b) | institucija za del izpostavljenosti, ki presega omejitev, določeno v odstavku 1 tega člena, izpolnjuje dodatno kapitalsko zahtevo, ki se izračuna v skladu s členoma 397 in 398; |
| --- | --- |

(b)

institucija za del izpostavljenosti, ki presega omejitev, določeno v odstavku 1 tega člena, izpolnjuje dodatno kapitalsko zahtevo, ki se izračuna v skladu s členoma 397 in 398;

| (c) | kadar od pojava preseganja iz točke (b) preteče deset dni ali manj, izpostavljenost iz trgovalne knjige do zadevne stranke ali skupine povezanih strank ne presega 500 % temeljnega kapitala institucije; |
| --- | --- |

(c)

kadar od pojava preseganja iz točke (b) preteče deset dni ali manj, izpostavljenost iz trgovalne knjige do zadevne stranke ali skupine povezanih strank ne presega 500 % temeljnega kapitala institucije;

| (d) | vsa preseganja, ki trajajo več kot deset dni, skupaj ne presegajo 600 % temeljnega kapitala institucije. |
| --- | --- |

(d)

vsa preseganja, ki trajajo več kot deset dni, skupaj ne presegajo 600 % temeljnega kapitala institucije.

Institucija pristojnim organom za vsak primer preseganja omejitve nemudoma poroča o znesku preseganja in imenu zadevne stranke ter, kjer je ustrezno, imenu zadevne skupine povezanih strank.“;

| (98) | člen 396 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Kadar se uporablja znesek 150 milijonov EUR iz člena 395(1), lahko pristojni organi v posameznih primerih dovolijo preseganje omejitve v višini 100 % glede na temeljni kapital institucije.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(98)

člen 396 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Kadar se uporablja znesek 150 milijonov EUR iz člena 395(1), lahko pristojni organi v posameznih primerih dovolijo preseganje omejitve v višini 100 % glede na temeljni kapital institucije.“;

| (ii) | doda se naslednji pododstavek:
  „Kadar v izjemnih primerih iz prvega in drugega pododstavka tega odstavka pristojni organ za obdobje, daljše od treh mesecev, dovoli instituciji, da presega omejitev iz člena 395(1), institucija predloži načrt za pravočasno ponovno vzpostavitev skladnosti z zadevno omejitvijo na način, s katerim se pristojni organ strinja, in ta načrt izvede v roku, dogovorjenem s pristojnim organom. Pristojni organ spremlja izvajanje načrta in po potrebi zahteva, da se skladnost vzpostavi hitreje, kot je bilo sprva predvideno.“; |
| --- | --- |

(ii)

doda se naslednji pododstavek:

„Kadar v izjemnih primerih iz prvega in drugega pododstavka tega odstavka pristojni organ za obdobje, daljše od treh mesecev, dovoli instituciji, da presega omejitev iz člena 395(1), institucija predloži načrt za pravočasno ponovno vzpostavitev skladnosti z zadevno omejitvijo na način, s katerim se pristojni organ strinja, in ta načrt izvede v roku, dogovorjenem s pristojnim organom. Pristojni organ spremlja izvajanje načrta in po potrebi zahteva, da se skladnost vzpostavi hitreje, kot je bilo sprva predvideno.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „3.   Za namene odstavka 1 EBA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 in v njih opredeli, kako lahko pristojni organi določijo:






  (a) | izjemne primere iz odstavka 1 tega člena; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Za namene odstavka 1 EBA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 in v njih opredeli, kako lahko pristojni organi določijo:

(a)

izjemne primere iz odstavka 1 tega člena;

| (b) | ustrezen rok za ponovno vzpostavitev skladnosti; |
| --- | --- |

(b)

ustrezen rok za ponovno vzpostavitev skladnosti;

| (c) | ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da se zagotovi pravočasna ponovna vzpostavitev skladnosti institucije.“; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da se zagotovi pravočasna ponovna vzpostavitev skladnosti institucije.“;

| (99) | v členu 397 se v stolpcu 1 razpredelnice 1 besedilo „sprejemljivega kapitala“ nadomesti z besedilom „temeljnega kapitala“; |
| --- | --- |

(99)

v členu 397 se v stolpcu 1 razpredelnice 1 besedilo „sprejemljivega kapitala“ nadomesti z besedilom „temeljnega kapitala“;

| (100) | člen 399 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Institucija pri izračunu izpostavljenosti uporabi tehniko za zmanjševanje kreditnega tveganja, kadar je uporabila to tehniko za izračun kapitalskih zahtev za kreditno tveganje v skladu z naslovom II dela 3, če tehnika za zmanjševanje kreditnega tveganja izpolnjuje pogoje iz tega člena.
  Za namene členov 400 do 403 izraz ‚jamstvo‘ vključuje kreditne izvedene finančne instrumente, priznane v skladu s poglavjem 4 naslova II dela 3, razen kreditnih zapisov.“; |
| --- | --- | --- |

(100)

člen 399 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Institucija pri izračunu izpostavljenosti uporabi tehniko za zmanjševanje kreditnega tveganja, kadar je uporabila to tehniko za izračun kapitalskih zahtev za kreditno tveganje v skladu z naslovom II dela 3, če tehnika za zmanjševanje kreditnega tveganja izpolnjuje pogoje iz tega člena.

Za namene členov 400 do 403 izraz ‚jamstvo‘ vključuje kreditne izvedene finančne instrumente, priznane v skladu s poglavjem 4 naslova II dela 3, razen kreditnih zapisov.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, ki so na voljo samo institucijam, ki uporabljajo enega od pristopov IRB, se ne uporabljajo za zmanjšanje vrednosti izpostavljenosti za namene velikih izpostavljenosti, razen za izpostavljenosti, zavarovane z nepremičninami v skladu s členom 402.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, ki so na voljo samo institucijam, ki uporabljajo enega od pristopov IRB, se ne uporabljajo za zmanjšanje vrednosti izpostavljenosti za namene velikih izpostavljenosti, razen za izpostavljenosti, zavarovane z nepremičninami v skladu s členom 402.“;

| (101) | člen 400 se spremeni:






  (a) | prvi pododstavek odstavka 1 se spremeni na naslednji način:






  (i) | točka (j) se nadomesti z naslednjim:






  „(j) | trgovalne izpostavljenosti klirinških članov in prispevki v jamstveni sklad kvalificiranih centralnih nasprotnih strank;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(101)

člen 400 se spremeni:

(a)

prvi pododstavek odstavka 1 se spremeni na naslednji način:

(i)

točka (j) se nadomesti z naslednjim:

„(j)

trgovalne izpostavljenosti klirinških članov in prispevki v jamstveni sklad kvalificiranih centralnih nasprotnih strank;“;

| (ii) | dodajo se naslednje točke:






  „(l) | trgovalne izpostavljenosti strank iz člena 305(2) ali (3); |
| --- | --- | --- |

(ii)

dodajo se naslednje točke:

„(l)

trgovalne izpostavljenosti strank iz člena 305(2) ali (3);

| (m) | deleži subjektov v postopku reševanja ali njihovih podrejenih družb, ki same niso subjekti v postopku reševanja, v kapitalskih instrumentih in kvalificiranih obveznostih iz člena 45f(2) Direktive 2014/59/EU, ki jih izda kateri koli od naslednjih subjektov:






  (i) | v zvezi s subjekti v postopku reševanja: drugi subjekti, ki spadajo v isto skupino v postopku reševanja; |
| --- | --- | --- |

(m)

deleži subjektov v postopku reševanja ali njihovih podrejenih družb, ki same niso subjekti v postopku reševanja, v kapitalskih instrumentih in kvalificiranih obveznostih iz člena 45f(2) Direktive 2014/59/EU, ki jih izda kateri koli od naslednjih subjektov:

(i)

v zvezi s subjekti v postopku reševanja: drugi subjekti, ki spadajo v isto skupino v postopku reševanja;

| (ii) | v zvezi s podrejenimi družbami subjekta v postopku reševanja, ki same niso subjekti v postopku reševanja: zadevne hčerinske družbe podrejene družbe, ki spadajo v isto skupino v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(ii)

v zvezi s podrejenimi družbami subjekta v postopku reševanja, ki same niso subjekti v postopku reševanja: zadevne hčerinske družbe podrejene družbe, ki spadajo v isto skupino v postopku reševanja;

| (n) | izpostavljenosti, ki izhajajo iz prevzete obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti, ki izpolnjuje vse pogoje iz člena 132c(3).“; |
| --- | --- |

(n)

izpostavljenosti, ki izhajajo iz prevzete obveznosti za zagotavljanje minimalne vrednosti, ki izpolnjuje vse pogoje iz člena 132c(3).“;

| (b) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | izpostavljenosti institucije, vključno z udeležbami ali drugimi vrstami deležev, do njene nadrejene osebe, do drugih podrejenih družb te nadrejene osebe ali do lastnih podrejenih družb in iz naslova kvalificiranih deležev, če so te družbe predmet istega nadzora na konsolidirani podlagi kot sama institucija v skladu s to uredbo, Direktivo 2002/87/ES ali z enakovrednimi standardi, ki veljajo v tretji državi; izpostavljenosti, ki ne izpolnjujejo teh meril, se ne glede na to, ali so izvzete iz člena 395(1) te uredbe ali ne, obravnavajo kot izpostavljenosti do tretje osebe;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

izpostavljenosti institucije, vključno z udeležbami ali drugimi vrstami deležev, do njene nadrejene osebe, do drugih podrejenih družb te nadrejene osebe ali do lastnih podrejenih družb in iz naslova kvalificiranih deležev, če so te družbe predmet istega nadzora na konsolidirani podlagi kot sama institucija v skladu s to uredbo, Direktivo 2002/87/ES ali z enakovrednimi standardi, ki veljajo v tretji državi; izpostavljenosti, ki ne izpolnjujejo teh meril, se ne glede na to, ali so izvzete iz člena 395(1) te uredbe ali ne, obravnavajo kot izpostavljenosti do tretje osebe;“;

| (ii) | točka (k) se nadomesti z naslednjim:






  „(k) | izpostavljenosti iz naslova zavarovanja s premoženjem ali jamstva za stanovanjske kredite, ki ga zagotovi primeren dajalec zavarovanja iz člena 201, ki izpolnjuje pogoje za bonitetno oceno, ki ustreza vsaj nižji kreditni stopnji od naslednjih:






  (i) | stopnji kreditne kakovosti 2; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

točka (k) se nadomesti z naslednjim:

„(k)

izpostavljenosti iz naslova zavarovanja s premoženjem ali jamstva za stanovanjske kredite, ki ga zagotovi primeren dajalec zavarovanja iz člena 201, ki izpolnjuje pogoje za bonitetno oceno, ki ustreza vsaj nižji kreditni stopnji od naslednjih:

(i)

stopnji kreditne kakovosti 2;

| (ii) | stopnji kreditne kakovosti, ki ustreza bonitetni oceni v tuji valuti enote centralne ravni države članice, v kateri ima sedež dajalec zavarovanja;“; |
| --- | --- |

(ii)

stopnji kreditne kakovosti, ki ustreza bonitetni oceni v tuji valuti enote centralne ravni države članice, v kateri ima sedež dajalec zavarovanja;“;

| (iii) | doda se naslednja točka:






  „(l) | izpostavljenosti iz naslova jamstva za uradno podprte izvozne kredite, ki ga zagotovi izvozna agencija, ki izpolnjuje pogoje za bonitetno oceno, ki ustreza vsaj nižji kreditni stopnji od naslednjih:






  (i) | stopnji kreditne kakovosti 2; |
| --- | --- | --- | --- |

(iii)

doda se naslednja točka:

„(l)

izpostavljenosti iz naslova jamstva za uradno podprte izvozne kredite, ki ga zagotovi izvozna agencija, ki izpolnjuje pogoje za bonitetno oceno, ki ustreza vsaj nižji kreditni stopnji od naslednjih:

(i)

stopnji kreditne kakovosti 2;

| (ii) | stopnji kreditne kakovosti, ki ustreza bonitetni oceni v tuji valuti enote centralne ravni države članice, v kateri ima sedež izvozna agencija.“; |
| --- | --- |

(ii)

stopnji kreditne kakovosti, ki ustreza bonitetni oceni v tuji valuti enote centralne ravni države članice, v kateri ima sedež izvozna agencija.“;

| (c) | v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Pristojni organi obvestijo EBA, ali nameravajo uporabiti katero od izvzetij iz odstavka 2 v skladu s točkama (a) in (b) tega odstavka, in EBA podajo razloge, s katerimi utemeljijo uporabo teh izvzetij.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Pristojni organi obvestijo EBA, ali nameravajo uporabiti katero od izvzetij iz odstavka 2 v skladu s točkama (a) in (b) tega odstavka, in EBA podajo razloge, s katerimi utemeljijo uporabo teh izvzetij.“;

| (d) | doda se naslednji odstavek:

  „4.   Za isto izpostavljenost ni dovoljeno hkrati uporabiti več kot enega izvzetja iz odstavkov 1 in 2.“; |
| --- | --- |

(d)

doda se naslednji odstavek:

„4.   Za isto izpostavljenost ni dovoljeno hkrati uporabiti več kot enega izvzetja iz odstavkov 1 in 2.“;

| (102) | člen 401 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 401
  Izračunavanje učinka uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja

  1.   Pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti za namene člena 395(1) lahko institucija uporabi popolnoma prilagojeno vrednost izpostavljenosti (E*), izračunano v skladu s poglavjem 4 naslova II dela 3, ob upoštevanju zmanjševanja kreditnega tveganja, prilagoditev za nestanovitnost in morebitne neusklajenosti zapadlosti iz navedenega poglavja.


  2.   Razen institucij, ki uporabljajo enostavno metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, za namene prvega odstavka institucije uporabljajo razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, in sicer ne glede na metodo, uporabljeno za izračun kapitalskih zahtev za kreditno tveganje.
  Z odstopanjem od odstavka 1 lahko institucije, ki imajo dovoljenje za uporabo metod iz oddelka 4 poglavja 4 naslova II dela 3 in oddelka 6 poglavja 6 naslova II dela 3, uporabijo te metode za izračun vrednosti izpostavljenosti iz naslova poslov financiranja z vrednostnimi papirji.


  3.   Pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti za namene člena 395(1) institucije opravljajo redne stresne teste v zvezi s svojimi koncentracijami kreditnih tveganj, vključno v zvezi z unovčljivo vrednostjo vsakega prejetega zavarovanja s premoženjem.
  Ti redni stresni testi iz prvega pododstavka obravnavajo tveganja iz naslova možnih sprememb pogojev na trgu, ki bi lahko neugodno vplivale na kapitalsko ustreznost institucije, in tveganja iz naslova unovčenja zavarovanja s premoženjem v stresnih razmerah.
  Opravljeni stresni testi so ustrezni in primerni za oceno teh tveganj.
  Institucije v svoje strategije za obravnavanje tveganja koncentracije vključijo naslednje:






  (a) | politike in postopke za obravnavanje tveganj iz naslova neusklajenosti zapadlosti med izpostavljenostmi in katerim koli kreditnim zavarovanjem za zadevne izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |

(102)

člen 401 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 401

Izračunavanje učinka uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja

1.   Pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti za namene člena 395(1) lahko institucija uporabi popolnoma prilagojeno vrednost izpostavljenosti (E*), izračunano v skladu s poglavjem 4 naslova II dela 3, ob upoštevanju zmanjševanja kreditnega tveganja, prilagoditev za nestanovitnost in morebitne neusklajenosti zapadlosti iz navedenega poglavja.

2.   Razen institucij, ki uporabljajo enostavno metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, za namene prvega odstavka institucije uporabljajo razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, in sicer ne glede na metodo, uporabljeno za izračun kapitalskih zahtev za kreditno tveganje.

Z odstopanjem od odstavka 1 lahko institucije, ki imajo dovoljenje za uporabo metod iz oddelka 4 poglavja 4 naslova II dela 3 in oddelka 6 poglavja 6 naslova II dela 3, uporabijo te metode za izračun vrednosti izpostavljenosti iz naslova poslov financiranja z vrednostnimi papirji.

3.   Pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti za namene člena 395(1) institucije opravljajo redne stresne teste v zvezi s svojimi koncentracijami kreditnih tveganj, vključno v zvezi z unovčljivo vrednostjo vsakega prejetega zavarovanja s premoženjem.

Ti redni stresni testi iz prvega pododstavka obravnavajo tveganja iz naslova možnih sprememb pogojev na trgu, ki bi lahko neugodno vplivale na kapitalsko ustreznost institucije, in tveganja iz naslova unovčenja zavarovanja s premoženjem v stresnih razmerah.

Opravljeni stresni testi so ustrezni in primerni za oceno teh tveganj.

Institucije v svoje strategije za obravnavanje tveganja koncentracije vključijo naslednje:

(a)

politike in postopke za obravnavanje tveganj iz naslova neusklajenosti zapadlosti med izpostavljenostmi in katerim koli kreditnim zavarovanjem za zadevne izpostavljenosti;

| (b) | politike in postopke v zvezi s tveganjem koncentracije, ki je posledica uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja, zlasti iz naslova velikih posrednih kreditnih izpostavljenosti, na primer izpostavljenosti do enega samega izdajatelja vrednostnih papirjev, prejetih kot zavarovanje s premoženjem. |
| --- | --- |

(b)

politike in postopke v zvezi s tveganjem koncentracije, ki je posledica uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja, zlasti iz naslova velikih posrednih kreditnih izpostavljenosti, na primer izpostavljenosti do enega samega izdajatelja vrednostnih papirjev, prejetih kot zavarovanje s premoženjem.

4.   Kadar institucija zmanjša izpostavljenost do stranke z uporabo ustrezne tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja v skladu s členom 399(1), obravnava na način, določen v členu 403, del izpostavljenosti, za katerega se je izpostavljenost do stranke zmanjšala, kakor da je nastal do izdajatelja zavarovanja in ne do stranke.“;

| (103) | v členu 402 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti za namene člena 395 lahko institucije, razen kadar je to prepovedano po veljavni nacionalni zakonodaji, zmanjšajo vrednost izpostavljenosti ali katerega koli dela izpostavljenosti, ki je v skladu s členom 125(1) v celoti zavarovan s stanovanjskimi nepremičninami, za zastavljeni znesek tržne vrednosti ali hipotekarne kreditne vrednosti zadevne nepremičnine, vendar ne več kot za 50 % tržne vrednosti ali 60 % hipotekarne kreditne vrednosti v tistih državah članicah, ki so v zakonih ali predpisih določile stroga merila za ocenjevanje hipotekarne kreditne vrednosti, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | pristojni organ države članice za izpostavljenosti ali dele izpostavljenosti, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, v skladu s členom 124(2) ni določil uteži tveganja, ki je višja od 35 %; |
| --- | --- | --- |

(103)

v členu 402 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti za namene člena 395 lahko institucije, razen kadar je to prepovedano po veljavni nacionalni zakonodaji, zmanjšajo vrednost izpostavljenosti ali katerega koli dela izpostavljenosti, ki je v skladu s členom 125(1) v celoti zavarovan s stanovanjskimi nepremičninami, za zastavljeni znesek tržne vrednosti ali hipotekarne kreditne vrednosti zadevne nepremičnine, vendar ne več kot za 50 % tržne vrednosti ali 60 % hipotekarne kreditne vrednosti v tistih državah članicah, ki so v zakonih ali predpisih določile stroga merila za ocenjevanje hipotekarne kreditne vrednosti, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

pristojni organ države članice za izpostavljenosti ali dele izpostavljenosti, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, v skladu s členom 124(2) ni določil uteži tveganja, ki je višja od 35 %;

| (b) | izpostavljenost ali del izpostavljenosti je v celoti zavarovan z enim od naslednjega:






  (i) | eno ali več hipotekami na stanovanjske nepremičnine; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

izpostavljenost ali del izpostavljenosti je v celoti zavarovan z enim od naslednjega:

(i)

eno ali več hipotekami na stanovanjske nepremičnine; ali

| (ii) | stanovanjsko nepremičnino v okviru posla finančnega zakupa, pri katerem zakupodajalec zadrži popolno lastništvo nad zakupljeno stanovanjsko nepremičnino, zakupnik pa še ni uveljavil svoje možnosti za nakup; |
| --- | --- |

(ii)

stanovanjsko nepremičnino v okviru posla finančnega zakupa, pri katerem zakupodajalec zadrži popolno lastništvo nad zakupljeno stanovanjsko nepremičnino, zakupnik pa še ni uveljavil svoje možnosti za nakup;

| (c) | izpolnjene so zahteve iz členov 208 in 229(1). |
| --- | --- |

(c)

izpolnjene so zahteve iz členov 208 in 229(1).

2.   Pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti za namene člena 395 lahko institucija, razen kadar je to prepovedano po veljavni nacionalni zakonodaji, zmanjša vrednost izpostavljenosti ali katerega koli dela izpostavljenosti, ki je v skladu s členom 126(1) v celoti zavarovan s poslovnimi nepremičninami, za zastavljeni znesek tržne vrednosti ali hipotekarne kreditne vrednosti zadevne nepremičnine, vendar ne več kot za 50 % tržne vrednosti ali 60 % hipotekarne kreditne vrednosti v tistih državah članicah, ki so v zakonih ali predpisih določile stroga merila za ocenjevanje hipotekarne kreditne vrednosti, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | pristojni organ države članice za izpostavljenosti ali dele izpostavljenosti, zavarovane s poslovnimi nepremičninami, v skladu s členom 124(2) ni določil uteži tveganja, ki je višja od 50 %; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ države članice za izpostavljenosti ali dele izpostavljenosti, zavarovane s poslovnimi nepremičninami, v skladu s členom 124(2) ni določil uteži tveganja, ki je višja od 50 %;

| (b) | izpostavljenost je v celoti zavarovana z enim od naslednjega:






  (i) | eno ali več hipotekami na pisarne ali druge gospodarske objekte ali |
| --- | --- | --- |

(b)

izpostavljenost je v celoti zavarovana z enim od naslednjega:

(i)

eno ali več hipotekami na pisarne ali druge gospodarske objekte ali

| (ii) | eno ali več pisarnami ali drugimi gospodarskimi objekti, izpostavljenosti pa se nanašajo na posle finančnega zakupa nepremičnine; |
| --- | --- |

(ii)

eno ali več pisarnami ali drugimi gospodarskimi objekti, izpostavljenosti pa se nanašajo na posle finančnega zakupa nepremičnine;

| (c) | izpolnjene so zahteve iz točke (a) člena 126(2) ter člena 208 in člena 229(1); |
| --- | --- |

(c)

izpolnjene so zahteve iz točke (a) člena 126(2) ter člena 208 in člena 229(1);

| (d) | poslovna nepremičnina je v celoti zgrajena.“; |
| --- | --- |

(d)

poslovna nepremičnina je v celoti zgrajena.“;

| (104) | člen 403 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 403
  Pristop substitucije

  „1.   Kadar je izpostavljenost do stranke zavarovana z jamstvom tretje osebe ali s premoženjem, ki ga izda tretja oseba, institucija:






  (a) | obravnava del izpostavljenosti, ki je zavarovan z jamstvom, kot izpostavljenost do dajalca jamstva in ne do stranke, če bi se nezavarovani izpostavljenosti do dajalca jamstva dodelila utež tveganja, ki je enaka ali nižja od uteži tveganja nezavarovane izpostavljenosti do stranke v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3; |
| --- | --- | --- |

(104)

člen 403 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 403

Pristop substitucije

„1.   Kadar je izpostavljenost do stranke zavarovana z jamstvom tretje osebe ali s premoženjem, ki ga izda tretja oseba, institucija:

(a)

obravnava del izpostavljenosti, ki je zavarovan z jamstvom, kot izpostavljenost do dajalca jamstva in ne do stranke, če bi se nezavarovani izpostavljenosti do dajalca jamstva dodelila utež tveganja, ki je enaka ali nižja od uteži tveganja nezavarovane izpostavljenosti do stranke v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3;

| (b) | obravnava del izpostavljenosti, ki je zavarovan s tržno vrednostjo priznanega zavarovanja s premoženjem, kot izpostavljenost do tretje osebe in ne do stranke, če je izpostavljenost zavarovana s premoženjem in pod pogojem, da bi bila zavarovanemu delu izpostavljenosti dodeljena utež tveganja, ki je enaka ali nižja od uteži tveganja nezavarovane izpostavljenosti do stranke v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3. |
| --- | --- |

(b)

obravnava del izpostavljenosti, ki je zavarovan s tržno vrednostjo priznanega zavarovanja s premoženjem, kot izpostavljenost do tretje osebe in ne do stranke, če je izpostavljenost zavarovana s premoženjem in pod pogojem, da bi bila zavarovanemu delu izpostavljenosti dodeljena utež tveganja, ki je enaka ali nižja od uteži tveganja nezavarovane izpostavljenosti do stranke v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3.

Pristopa iz točke (b) prvega pododstavka institucija ne uporablja, kadar obstaja neusklajenost med zapadlostjo izpostavljenosti in zapadlostjo zavarovanja.

Za namene tega dela lahko institucija razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem in obravnavo iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka uporablja samo, kadar je za namene člena 92 dovoljeno uporabljati tako razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem kot enostavno metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem.

2.   Kadar institucija uporabi točko (a) odstavka 1, ta institucija:

| (a) | kadar je jamstvo denominirano v valuti, ki ni valuta, v kateri je denominirana izpostavljenost, znesek izpostavljenosti, ki se šteje za krito, izračuna v skladu z določbami o obravnavanju valutne neusklajenosti za osebno kreditno zavarovanje iz dela 3; |
| --- | --- |

(a)

kadar je jamstvo denominirano v valuti, ki ni valuta, v kateri je denominirana izpostavljenost, znesek izpostavljenosti, ki se šteje za krito, izračuna v skladu z določbami o obravnavanju valutne neusklajenosti za osebno kreditno zavarovanje iz dela 3;

| (b) | katero koli neusklajenost med zapadlostjo izpostavljenosti in zapadlostjo zavarovanja obravnava v skladu z določbami o obravnavanju neusklajenosti zapadlosti iz poglavja 4 naslova II dela 3; |
| --- | --- |

(b)

katero koli neusklajenost med zapadlostjo izpostavljenosti in zapadlostjo zavarovanja obravnava v skladu z določbami o obravnavanju neusklajenosti zapadlosti iz poglavja 4 naslova II dela 3;

| (c) | lahko prizna delno kritje v skladu z obravnavo iz poglavja 4 naslova II dela 3. |
| --- | --- |

(c)

lahko prizna delno kritje v skladu z obravnavo iz poglavja 4 naslova II dela 3.

3.   Za namene točke (b) odstavka 1 lahko institucija nadomesti znesek iz točke (a) tega odstavka z zneskom iz točke (b) tega odstavka, če so izpolnjeni pogoji iz točk (c), (d) in (e) tega odstavka:

| (a) | skupni znesek izpostavljenosti institucije do izdajatelja zavarovanja s premoženjem na podlagi tristranskih pogodb o začasni prodaji, pri katerih sodeluje tripartitni agent; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek izpostavljenosti institucije do izdajatelja zavarovanja s premoženjem na podlagi tristranskih pogodb o začasni prodaji, pri katerih sodeluje tripartitni agent;

| (b) | celotni znesek omejitev, ki jih tripartitni agent iz točke (a) po navodilih institucije uporablja za vrednostne papirje, ki jih izda izdajatelj zavarovanja s premoženjem iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

celotni znesek omejitev, ki jih tripartitni agent iz točke (a) po navodilih institucije uporablja za vrednostne papirje, ki jih izda izdajatelj zavarovanja s premoženjem iz točke (a);

| (c) | institucija je preverila, da ima tripartitni agent vzpostavljene ustrezne zaščitne ukrepe, da bi se preprečile kršitve omejitev iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

institucija je preverila, da ima tripartitni agent vzpostavljene ustrezne zaščitne ukrepe, da bi se preprečile kršitve omejitev iz točke (b);

| (d) | pristojni organ glede institucije ni izrazil pomembnih pomislekov; |
| --- | --- |

(d)

pristojni organ glede institucije ni izrazil pomembnih pomislekov;

| (e) | vsota zneska omejitve iz točke (b) tega odstavka in katerih koli drugih izpostavljenosti institucije do izdajatelja zavarovanja s premoženjem ne presega omejitve iz člena 395(1). |
| --- | --- |

(e)

vsota zneska omejitve iz točke (b) tega odstavka in katerih koli drugih izpostavljenosti institucije do izdajatelja zavarovanja s premoženjem ne presega omejitve iz člena 395(1).

4.   EBA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice, v katerih opredeli pogoje za uporabo obravnave iz odstavka 3 tega člena, vključno s pogoji in pogostostjo določanja, spremljanja in revizije omejitev iz točke (b) navedenega odstavka.

EBA te smernice objavi do 31. decembra 2019.“;

| (105) | besedilo naslova I dela 6 se nadomesti z naslednjim:

  „
  OPREDELITVE POJMOV IN LIKVIDNOSTNE ZAHTEVE
  “; |
| --- | --- |

(105)

besedilo naslova I dela 6 se nadomesti z naslednjim:

„
  OPREDELITVE POJMOV IN LIKVIDNOSTNE ZAHTEVE
  “;

OPREDELITVE POJMOV IN LIKVIDNOSTNE ZAHTEVE

| (106) | člen 411 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 411
  Opredelitve pojmov
  V tem delu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (1) | ‚finančna stranka‘ pomeni stranko, vključno s finančno stranko, ki pripada nefinančni skupini družb, ki kot svojo glavno poslovno dejavnost opravlja eno ali več dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2013/36/EU, ali ki je nekaj od naslednjega:






  (a) | kreditna institucija; |
| --- | --- | --- | --- |

(106)

člen 411 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 411

Opredelitve pojmov

V tem delu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1)

‚finančna stranka‘ pomeni stranko, vključno s finančno stranko, ki pripada nefinančni skupini družb, ki kot svojo glavno poslovno dejavnost opravlja eno ali več dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2013/36/EU, ali ki je nekaj od naslednjega:

(a)

kreditna institucija;

| (b) | investicijsko podjetje; |
| --- | --- |

(b)

investicijsko podjetje;

| (c) | subjekt s posebnim namenom pri listinjenju (v nadaljnjem besedilu: SSPE); |
| --- | --- |

(c)

subjekt s posebnim namenom pri listinjenju (v nadaljnjem besedilu: SSPE);

| (d) | kolektivni naložbeni podjem (v nadaljnjem besedilu: KNP); |
| --- | --- |

(d)

kolektivni naložbeni podjem (v nadaljnjem besedilu: KNP);

| (e) | zaprt investicijski sklad; |
| --- | --- |

(e)

zaprt investicijski sklad;

| (f) | zavarovalnica; |
| --- | --- |

(f)

zavarovalnica;

| (g) | pozavarovalnica; |
| --- | --- |

(g)

pozavarovalnica;

| (h) | finančni holding ali mešani finančni holding; |
| --- | --- |

(h)

finančni holding ali mešani finančni holding;

| (i) | finančna institucija; |
| --- | --- |

(i)

finančna institucija;

| (j) | pokojninska shema, kot je opredeljena v točki (10) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(j)

pokojninska shema, kot je opredeljena v točki (10) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (2) | ‚vloga na drobno‘ pomeni obveznost do fizične osebe ali do MSP, kadar bi to MSP izpolnjevalo pogoje za razvrstitev v kategorijo izpostavljenosti na drobno v skladu s standardiziranim pristopom ali pristopom IRB za kreditno tveganje, ali obveznost do podjetja, ki je upravičeno do obravnave iz člena 153(4), in kadar skupne vloge tega MSP ali podjetja na skupinski podlagi ne presegajo 1 milijona EUR; |
| --- | --- |

(2)

‚vloga na drobno‘ pomeni obveznost do fizične osebe ali do MSP, kadar bi to MSP izpolnjevalo pogoje za razvrstitev v kategorijo izpostavljenosti na drobno v skladu s standardiziranim pristopom ali pristopom IRB za kreditno tveganje, ali obveznost do podjetja, ki je upravičeno do obravnave iz člena 153(4), in kadar skupne vloge tega MSP ali podjetja na skupinski podlagi ne presegajo 1 milijona EUR;

| (3) | ‚osebno investicijsko podjetje‘ pomeni podjetje ali sklad, čigar lastnik oziroma upravičenec je fizična oseba ali skupina tesno povezanih fizičnih oseb, ki ne opravlja drugih poslovnih, industrijskih ali strokovnih dejavnosti in ki je bila ustanovljena izključno za upravljanje premoženja lastnikov, vključno z drugimi pomožnimi dejavnostmi, kot so ločevanje sredstev lastnikov od sredstev podjetja, olajševanje prenosa sredstev v okviru družine ali preprečevanje ločitve sredstev po smrti družinskega člana, če so te pomožne dejavnosti povezane z glavnim namenom, ki je upravljanje premoženja lastnikov; |
| --- | --- |

(3)

‚osebno investicijsko podjetje‘ pomeni podjetje ali sklad, čigar lastnik oziroma upravičenec je fizična oseba ali skupina tesno povezanih fizičnih oseb, ki ne opravlja drugih poslovnih, industrijskih ali strokovnih dejavnosti in ki je bila ustanovljena izključno za upravljanje premoženja lastnikov, vključno z drugimi pomožnimi dejavnostmi, kot so ločevanje sredstev lastnikov od sredstev podjetja, olajševanje prenosa sredstev v okviru družine ali preprečevanje ločitve sredstev po smrti družinskega člana, če so te pomožne dejavnosti povezane z glavnim namenom, ki je upravljanje premoženja lastnikov;

| (4) | ‚posrednik pri vlogah‘ pomeni fizično osebo ali podjetje, ki v zameno za plačilo pri kreditnih institucijah polaga vloge tretjih oseb, vključno z vlogami na drobno in vlogami podjetij, razen vlog finančnih institucij; |
| --- | --- |

(4)

‚posrednik pri vlogah‘ pomeni fizično osebo ali podjetje, ki v zameno za plačilo pri kreditnih institucijah polaga vloge tretjih oseb, vključno z vlogami na drobno in vlogami podjetij, razen vlog finančnih institucij;

| (5) | ‚neobremenjena sredstva‘ pomeni sredstva, za katera ne veljajo nobene pravne, pogodbene, regulativne ali druge omejitve, ki bi instituciji preprečile unovčenje, prodajo, prenos, odstop ali, na splošno, odtujitev takih sredstev z dokončno prodajo na trgih ali s pogodbo o začasni prodaji; |
| --- | --- |

(5)

‚neobremenjena sredstva‘ pomeni sredstva, za katera ne veljajo nobene pravne, pogodbene, regulativne ali druge omejitve, ki bi instituciji preprečile unovčenje, prodajo, prenos, odstop ali, na splošno, odtujitev takih sredstev z dokončno prodajo na trgih ali s pogodbo o začasni prodaji;

| (6) | ‚neobvezno presežno zavarovanje s premoženjem‘ pomeni vsak znesek sredstev, ki ga instituciji ni treba pripisati izdaji kritih obveznic zaradi pravnih ali regulativnih zahtev, pogodbenih obveznosti ali zaradi tržne discipline, zlasti če zagotovljena sredstva presegajo najnižje pravne, zakonske ali regulativne zahteve po presežnem zavarovanju s premoženjem, ki se uporabljajo za krite obveznice v skladu z nacionalno zakonodajo države članice ali tretje države; |
| --- | --- |

(6)

‚neobvezno presežno zavarovanje s premoženjem‘ pomeni vsak znesek sredstev, ki ga instituciji ni treba pripisati izdaji kritih obveznic zaradi pravnih ali regulativnih zahtev, pogodbenih obveznosti ali zaradi tržne discipline, zlasti če zagotovljena sredstva presegajo najnižje pravne, zakonske ali regulativne zahteve po presežnem zavarovanju s premoženjem, ki se uporabljajo za krite obveznice v skladu z nacionalno zakonodajo države članice ali tretje države;

| (7) | ‚zahteva glede pokritosti sredstev‘ pomeni razmerje sredstev glede na obveznosti, kot je določeno za namene izboljšanja kreditne kakovosti v zvezi s kritimi obveznicami v skladu z nacionalno zakonodajo države članice ali tretje države; |
| --- | --- |

(7)

‚zahteva glede pokritosti sredstev‘ pomeni razmerje sredstev glede na obveznosti, kot je določeno za namene izboljšanja kreditne kakovosti v zvezi s kritimi obveznicami v skladu z nacionalno zakonodajo države članice ali tretje države;

| (8) | ‚krediti za povečanje trgovalnega portfelja‘ pomeni zavarovane kredite, odobrene strankam z namenom prevzema trgovalne pozicije s finančnim vzvodom; |
| --- | --- |

(8)

‚krediti za povečanje trgovalnega portfelja‘ pomeni zavarovane kredite, odobrene strankam z namenom prevzema trgovalne pozicije s finančnim vzvodom;

| (9) | ‚pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih‘ pomeni pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, navedene v Prilogi II, in kreditne izvedene finančne instrumente; |
| --- | --- |

(9)

‚pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih‘ pomeni pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, navedene v Prilogi II, in kreditne izvedene finančne instrumente;

| (10) | ‚stresne razmere‘ pomeni nenadno ali veliko poslabšanje kapitalske ustreznosti ali likvidnostnega položaja institucije zaradi spremembe razmer na trgu ali idiosinkratičnih dejavnikov, ki povzročijo veliko tveganje, da institucija ne bo mogla izpolniti svojih obveznosti, ko zapadejo v naslednjih 30 dneh; |
| --- | --- |

(10)

‚stresne razmere‘ pomeni nenadno ali veliko poslabšanje kapitalske ustreznosti ali likvidnostnega položaja institucije zaradi spremembe razmer na trgu ali idiosinkratičnih dejavnikov, ki povzročijo veliko tveganje, da institucija ne bo mogla izpolniti svojih obveznosti, ko zapadejo v naslednjih 30 dneh;

| (11) | ‚sredstva stopnje 1‘ pomeni sredstva z izjemno visoko likvidnostjo in kreditno kakovostjo iz drugega pododstavka člena 416(1); |
| --- | --- |

(11)

‚sredstva stopnje 1‘ pomeni sredstva z izjemno visoko likvidnostjo in kreditno kakovostjo iz drugega pododstavka člena 416(1);

| (12) | ‚sredstva stopnje 2‘ pomeni sredstva z visoko likvidnostjo in kreditno kakovostjo iz drugega pododstavka člena 416(1) te uredbe; sredstva stopnje 2 so dodatno razdeljena na sredstva stopnje 2A in sredstva stopnje 2B, kot je navedeno v delegiranem aktu iz člena 460(1); |
| --- | --- |

(12)

‚sredstva stopnje 2‘ pomeni sredstva z visoko likvidnostjo in kreditno kakovostjo iz drugega pododstavka člena 416(1) te uredbe; sredstva stopnje 2 so dodatno razdeljena na sredstva stopnje 2A in sredstva stopnje 2B, kot je navedeno v delegiranem aktu iz člena 460(1);

| (13) | ‚likvidnostni blažilnik‘ pomeni znesek sredstev stopnje 1 in stopnje 2, ki jih ima institucija v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1); |
| --- | --- |

(13)

‚likvidnostni blažilnik‘ pomeni znesek sredstev stopnje 1 in stopnje 2, ki jih ima institucija v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1);

| (14) | ‚neto likvidnostni odlivi‘ pomeni znesek, ki se izračuna tako, da se od likvidnostnih odlivov institucije odštejejo njeni likvidnostni prilivi; |
| --- | --- |

(14)

‚neto likvidnostni odlivi‘ pomeni znesek, ki se izračuna tako, da se od likvidnostnih odlivov institucije odštejejo njeni likvidnostni prilivi;

| (15) | ‚valuta poročanja‘ pomeni valuto države članice, v kateri je sedež institucije; |
| --- | --- |

(15)

‚valuta poročanja‘ pomeni valuto države članice, v kateri je sedež institucije;

| (16) | ‚faktoring‘ pomeni pogodbeni sporazum med podjetjem (odstopnik) in finančnim subjektom (prevzemnik), v katerem odstopnik odstopi ali proda svoje terjatve prevzemniku in prevzemnik v zameno odstopniku zagotovi eno ali več od naslednjih storitev v zvezi z odstopljenimi terjatvami:






  (a) | predplačilo odstotka zneska odstopljenih terjatev, ki so običajno odstopljene kratkoročno, neporabljene in brez samodejne obnovitve; |
| --- | --- | --- |

(16)

‚faktoring‘ pomeni pogodbeni sporazum med podjetjem (odstopnik) in finančnim subjektom (prevzemnik), v katerem odstopnik odstopi ali proda svoje terjatve prevzemniku in prevzemnik v zameno odstopniku zagotovi eno ali več od naslednjih storitev v zvezi z odstopljenimi terjatvami:

(a)

predplačilo odstotka zneska odstopljenih terjatev, ki so običajno odstopljene kratkoročno, neporabljene in brez samodejne obnovitve;

| (b) | upravljanje terjatev, izterjavo in kreditno zavarovanje, pri čemer običajno prevzemnik vodi računovodske knjige odstopnika in izterja terjatve v svojem imenu; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje terjatev, izterjavo in kreditno zavarovanje, pri čemer običajno prevzemnik vodi računovodske knjige odstopnika in izterja terjatve v svojem imenu;

za namene naslova IV se faktoring obravnava kot trgovinsko financiranje;

| (17) | ‚odobreni kreditni aranžmaji ali okvirni likvidnostni kredit‘ pomeni kreditni aranžma ali okvirni likvidnostni kredit, ki je nepreklicen ali pogojno preklicen.“; |
| --- | --- |

(17)

‚odobreni kreditni aranžmaji ali okvirni likvidnostni kredit‘ pomeni kreditni aranžma ali okvirni likvidnostni kredit, ki je nepreklicen ali pogojno preklicen.“;

| (107) | člen 412 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Institucije likvidnostnih odlivov, likvidnostnih prilivov in likvidnih sredstev ne štejejo dvakrat.
  Razen če je drugače opredeljeno v delegiranem aktu iz člena 460(1), se postavka, ki se lahko šteje v več kot eni kategoriji odliva, šteje v tisti kategoriji odliva, ki ustvarja največji pogodbeni odliv za to postavko.“; |
| --- | --- | --- |

(107)

člen 412 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Institucije likvidnostnih odlivov, likvidnostnih prilivov in likvidnih sredstev ne štejejo dvakrat.

Razen če je drugače opredeljeno v delegiranem aktu iz člena 460(1), se postavka, ki se lahko šteje v več kot eni kategoriji odliva, šteje v tisti kategoriji odliva, ki ustvarja največji pogodbeni odliv za to postavko.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „4a.   Delegirani akt iz člena 460(1) se uporablja za kreditne institucije in investicijska podjetja iz člena 6(4).“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„4a.   Delegirani akt iz člena 460(1) se uporablja za kreditne institucije in investicijska podjetja iz člena 6(4).“;

| (108) | Člena 413 in 414 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 413
  Zahteva glede stabilnega financiranja

  1.   Institucije zagotovijo, da so dolgoročne aktivne in zunajbilančne postavke ustrezno izpolnjene z raznolikim naborom instrumentov za financiranje, ki so stabilni v običajnih, pa tudi v stresnih pogojih.


  2.   Določbe iz naslova III se uporabljajo izključno za namene določitve obveznosti poročanja iz člena 415, dokler se v pravu Unije ne določijo in uvedejo obveznosti poročanja iz navedenega člena za količnik neto stabilnega financiranja iz naslova IV.


  3.   Določbe iz naslova IV se uporabljajo za namen določitve zahteve glede stabilnega financiranja iz odstavka 1 tega člena in obveznosti poročanja za institucije iz člena 415.


  4.   Države članice lahko ohranijo ali uvedejo nacionalne določbe na področju zahtev po stabilnem financiranju, preden se začnejo uporabljati zavezujoči minimalni standardi za zahteve po neto stabilnem financiranju iz odstavka 1.



  Člen 414
  Izpolnjevanje likvidnostnih zahtev
  Institucija, ki ne izpolnjuje zahtev iz člena 412 ali člena 413(1) ali pričakuje, da jih ne bo izpolnila, tudi v času stresnih razmer, o tem takoj uradno obvesti pristojne organe in jim nemudoma predloži načrt za hitro ponovno vzpostavitev skladnosti z zahtevami iz člena 412 oziroma člena 413(1), kot je ustrezno. Dokler se skladnost ponovno ne vzpostavi, institucija dnevno poroča o postavkah iz naslova III in naslova IV, iz izvedbenega akta iz člena 415(3) ali (3a) ali iz delegiranega akta iz člena 460(1), kot je ustrezno, ob koncu vsakega delovnega dne, razen če pristojni organ ne odobri manjše pogostosti poročanja in daljšega odloga za poročanje. Pristojni organi odobrijo manjšo pogostost poročanja ali daljši odlog za poročanje samo na podlagi individualnega položaja institucije, pri čemer upoštevajo obseg in zapletenost dejavnosti institucije. Pristojni organi spremljajo izvajanje takšnega načrta za ponovno vzpostavitev skladnosti in po potrebi zahtevajo, da se skladnost vzpostavi hitreje, kot je bilo sprva predvideno.“; |
| --- | --- |

(108)

Člena 413 in 414 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 413

Zahteva glede stabilnega financiranja

1.   Institucije zagotovijo, da so dolgoročne aktivne in zunajbilančne postavke ustrezno izpolnjene z raznolikim naborom instrumentov za financiranje, ki so stabilni v običajnih, pa tudi v stresnih pogojih.

2.   Določbe iz naslova III se uporabljajo izključno za namene določitve obveznosti poročanja iz člena 415, dokler se v pravu Unije ne določijo in uvedejo obveznosti poročanja iz navedenega člena za količnik neto stabilnega financiranja iz naslova IV.

3.   Določbe iz naslova IV se uporabljajo za namen določitve zahteve glede stabilnega financiranja iz odstavka 1 tega člena in obveznosti poročanja za institucije iz člena 415.

4.   Države članice lahko ohranijo ali uvedejo nacionalne določbe na področju zahtev po stabilnem financiranju, preden se začnejo uporabljati zavezujoči minimalni standardi za zahteve po neto stabilnem financiranju iz odstavka 1.

Člen 414

Izpolnjevanje likvidnostnih zahtev

Institucija, ki ne izpolnjuje zahtev iz člena 412 ali člena 413(1) ali pričakuje, da jih ne bo izpolnila, tudi v času stresnih razmer, o tem takoj uradno obvesti pristojne organe in jim nemudoma predloži načrt za hitro ponovno vzpostavitev skladnosti z zahtevami iz člena 412 oziroma člena 413(1), kot je ustrezno. Dokler se skladnost ponovno ne vzpostavi, institucija dnevno poroča o postavkah iz naslova III in naslova IV, iz izvedbenega akta iz člena 415(3) ali (3a) ali iz delegiranega akta iz člena 460(1), kot je ustrezno, ob koncu vsakega delovnega dne, razen če pristojni organ ne odobri manjše pogostosti poročanja in daljšega odloga za poročanje. Pristojni organi odobrijo manjšo pogostost poročanja ali daljši odlog za poročanje samo na podlagi individualnega položaja institucije, pri čemer upoštevajo obseg in zapletenost dejavnosti institucije. Pristojni organi spremljajo izvajanje takšnega načrta za ponovno vzpostavitev skladnosti in po potrebi zahtevajo, da se skladnost vzpostavi hitreje, kot je bilo sprva predvideno.“;

| (109) | člen 415 se spremeni:






  (a) | odstavki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:

  „1.   Institucije pristojnim organom poročajo o postavkah iz izvedbenih tehničnih standardov iz odstavka 3 ali 3a tega člena, naslova IV in delegiranega akta iz člena 460(1) v valuti poročanja, ne glede na dejansko denominacijo teh postavk. Dokler se za količnik neto stabilnega financiranja iz naslova IV v pravu Unije ne določijo in uvedejo obveznosti poročanja in oblika poročanja, institucije pristojnim organom poročajo o postavkah iz naslova III v valuti poročanja, ne glede na dejansko denominacijo teh postavk.
  Frekvenca poročanja je najmanj mesečna za postavke iz delegiranega akta iz člena 460(1) in najmanj četrtletna za postavke iz naslovov III in IV.


  2.   Institucija pristojnim organom ločeno poroča o postavkah iz izvedbenega tehničnega standarda iz odstavka 3 ali 3a tega člena, iz naslova III, dokler se v pravu Unije ne določijo in uvedejo obveznosti poročanja in oblika poročanja za količnik neto stabilnega financiranja iz naslova IV, iz naslova IV in iz delegiranega akta iz člena 460(1), kot je ustrezno, v skladu z naslednjim:






  (a) | kadar so postavke denominirane v valuti, ki se razlikuje od valute poročanja, in so celotne obveznosti institucije denominirane v tej valuti, pri čemer so enake ali presegajo 5 % celotnih obveznosti institucije ali enotne likvidnostne podskupine, razen postavk kapitala in zunajbilančnih postavk, se poročanje opravi v valuti denominacije; |
| --- | --- | --- | --- |

(109)

člen 415 se spremeni:

(a)

odstavki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:

„1.   Institucije pristojnim organom poročajo o postavkah iz izvedbenih tehničnih standardov iz odstavka 3 ali 3a tega člena, naslova IV in delegiranega akta iz člena 460(1) v valuti poročanja, ne glede na dejansko denominacijo teh postavk. Dokler se za količnik neto stabilnega financiranja iz naslova IV v pravu Unije ne določijo in uvedejo obveznosti poročanja in oblika poročanja, institucije pristojnim organom poročajo o postavkah iz naslova III v valuti poročanja, ne glede na dejansko denominacijo teh postavk.

Frekvenca poročanja je najmanj mesečna za postavke iz delegiranega akta iz člena 460(1) in najmanj četrtletna za postavke iz naslovov III in IV.

2.   Institucija pristojnim organom ločeno poroča o postavkah iz izvedbenega tehničnega standarda iz odstavka 3 ali 3a tega člena, iz naslova III, dokler se v pravu Unije ne določijo in uvedejo obveznosti poročanja in oblika poročanja za količnik neto stabilnega financiranja iz naslova IV, iz naslova IV in iz delegiranega akta iz člena 460(1), kot je ustrezno, v skladu z naslednjim:

(a)

kadar so postavke denominirane v valuti, ki se razlikuje od valute poročanja, in so celotne obveznosti institucije denominirane v tej valuti, pri čemer so enake ali presegajo 5 % celotnih obveznosti institucije ali enotne likvidnostne podskupine, razen postavk kapitala in zunajbilančnih postavk, se poročanje opravi v valuti denominacije;

| (b) | kadar so postavke denominirane v valuti države članice gostiteljice, kjer ima institucija pomembno podružnico iz člena 51 Direktive 2013/36/EU in zadevna država članica uporablja valuto, ki ni valuta poročanja, se poročanje opravi v valuti države članice, v kateri je pomembna podružnica; |
| --- | --- |

(b)

kadar so postavke denominirane v valuti države članice gostiteljice, kjer ima institucija pomembno podružnico iz člena 51 Direktive 2013/36/EU in zadevna država članica uporablja valuto, ki ni valuta poročanja, se poročanje opravi v valuti države članice, v kateri je pomembna podružnica;

| (c) | kadar so postavke denominirane v valuti poročanja in je skupni znesek obveznosti v valutah, ki se razlikujejo od valute poročanja, enak ali presega 5 % celotnih obveznosti institucije ali enotne likvidnostne podskupine, razen postavk kapitala in zunajbilančnih postavk, se poročanje opravi v valuti poročanja. |
| --- | --- |

(c)

kadar so postavke denominirane v valuti poročanja in je skupni znesek obveznosti v valutah, ki se razlikujejo od valute poročanja, enak ali presega 5 % celotnih obveznosti institucije ali enotne likvidnostne podskupine, razen postavk kapitala in zunajbilančnih postavk, se poročanje opravi v valuti poročanja.

3.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da opredeli naslednje:

| (a) | enotne obrazce za poročanje in rešitve na področju informacijske tehnologije z ustreznimi navodili za pogostost, referenčne datume in datume predložitve; načini in pogostost poročanja so sorazmerni z naravo, obsegom in zapletenostjo različnih dejavnosti institucij ter vključujejo poročanje, zahtevano v skladu z odstavkoma 1 in 2; |
| --- | --- |

(a)

enotne obrazce za poročanje in rešitve na področju informacijske tehnologije z ustreznimi navodili za pogostost, referenčne datume in datume predložitve; načini in pogostost poročanja so sorazmerni z naravo, obsegom in zapletenostjo različnih dejavnosti institucij ter vključujejo poročanje, zahtevano v skladu z odstavkoma 1 in 2;

| (b) | potrebne dodatne metrike za spremljanje likvidnosti, da se pristojnim organom omogoči pridobitev celostnega pregleda nad profilom likvidnostnega tveganja institucije v sorazmerju z naravo, obsegom in zapletenostjo dejavnosti institucije; |
| --- | --- |

(b)

potrebne dodatne metrike za spremljanje likvidnosti, da se pristojnim organom omogoči pridobitev celostnega pregleda nad profilom likvidnostnega tveganja institucije v sorazmerju z naravo, obsegom in zapletenostjo dejavnosti institucije;

EBA Komisiji predloži zadevne osnutke izvedbenih tehničnih standardov za elemente iz točke (a) do 28. julija 2013, za elemente iz točke (b) pa do 1. januarja 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“

| (b) | vstavi se naslednji pododstavek:

  „3a.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, s katerimi opredeli, katere dodatne metrike za spremljanje likvidnosti, kot so navedene v odstavku 3, se uporabljajo za majhne in nekompleksne institucije.
  EBA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2020.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji pododstavek:

„3a.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, s katerimi opredeli, katere dodatne metrike za spremljanje likvidnosti, kot so navedene v odstavku 3, se uporabljajo za majhne in nekompleksne institucije.

EBA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (110) | člen 416 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   V skladu z odstavkom 1 institucije o sredstvih poročajo kot o likvidnih sredstvih, če izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (a) | sredstva so neobremenjena ali so na voljo v skupini zavarovanj s premoženjem za pridobitev dodatnega financiranja na podlagi kreditnih linij, ki jih ima na voljo institucija, za katere so obveznosti prevzete, v primeru, da skupino upravlja centralna banka, pa tudi neprevzete, a še nefinancirane; |
| --- | --- | --- | --- |

(110)

člen 416 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   V skladu z odstavkom 1 institucije o sredstvih poročajo kot o likvidnih sredstvih, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a)

sredstva so neobremenjena ali so na voljo v skupini zavarovanj s premoženjem za pridobitev dodatnega financiranja na podlagi kreditnih linij, ki jih ima na voljo institucija, za katere so obveznosti prevzete, v primeru, da skupino upravlja centralna banka, pa tudi neprevzete, a še nefinancirane;

| (b) | sredstev ne izda sama institucija ali njej nadrejene ali podrejene institucije ali druga podrejena družba njej nadrejene institucije ali nadrejenega finančnega holdinga; |
| --- | --- |

(b)

sredstev ne izda sama institucija ali njej nadrejene ali podrejene institucije ali druga podrejena družba njej nadrejene institucije ali nadrejenega finančnega holdinga;

| (c) | o ceni sredstev se običajno dogovorijo tržni udeleženci in jo je mogoče zlahka spremljati na trgu, ali pa se njihova cena lahko določi s pomočjo formule, ki jo je enostavno izračunati na podlagi javno dostopnih vhodnih podatkov in ki ni odvisna od močnih predpostavk, kot je običajno pri strukturiranih ali eksotičnih produktih; |
| --- | --- |

(c)

o ceni sredstev se običajno dogovorijo tržni udeleženci in jo je mogoče zlahka spremljati na trgu, ali pa se njihova cena lahko določi s pomočjo formule, ki jo je enostavno izračunati na podlagi javno dostopnih vhodnih podatkov in ki ni odvisna od močnih predpostavk, kot je običajno pri strukturiranih ali eksotičnih produktih;

| (d) | sredstva kotirajo na priznani borzi ali se z njimi trguje na podlagi dokončne prodaje na trgih ali s preprostim sporazumom o začasni prodaji/začasnem odkupu na trgih začasne prodaje/začasnega odkupa; ta merila se ocenjujejo za vsak trg posebej. |
| --- | --- |

(d)

sredstva kotirajo na priznani borzi ali se z njimi trguje na podlagi dokončne prodaje na trgih ali s preprostim sporazumom o začasni prodaji/začasnem odkupu na trgih začasne prodaje/začasnega odkupa; ta merila se ocenjujejo za vsak trg posebej.

Pogoji iz točk (c) in (d) prvega pododstavka se ne uporabljajo za sredstva, navedena v točkah (a), (e) in (f) odstavka 1.“;

| (b) | odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

  „5.   Delnice ali enote KNP se lahko obravnavajo kot likvidna sredstva do absolutnega zneska 500 milijonov EUR ali enakovrednega zneska v domači valuti v portfelju likvidnih sredstev posamezne institucije, če so zahteve iz člena 132(3) izpolnjene in če KNP, z izjemo izvedenih finančnih instrumentov za zmanjševanje obrestnega, kreditnega ali valutnega tveganja, vlaga izključno v likvidna sredstva iz odstavka 1 tega člena.
  Če KNP za varovanje tveganj dovoljenih naložb uporablja ali bi lahko uporabljal izvedene finančne instrumente, to ne izključuje primernosti tega KNP za obravnavo iz prvega pododstavka tega odstavka. Kadar tretje strani iz točk (a) in (b) člena 418(4) vrednosti delnic ali enot KNP ne vrednotijo redno z uporabo tekočih tržnih cen, pristojni organ pa ni prepričan, da ima institucija razvite zanesljive metode in procese za tovrstno vrednotenje, kot je določeno v členu 418(4), se delnice ali enote v navedenem KNP ne obravnavajo kot likvidna sredstva.


  6.   Kadar likvidno sredstvo ne izpolnjuje več zahtev za likvidno sredstvo iz tega člena, ga lahko institucija kljub temu še naprej šteje za likvidno sredstvo za dodatno obdobje 30 dni. Kadar likvidno sredstvo v KNP ni več primerno za obravnavo iz odstavka 5, se delnice ali enote v KNP lahko kljub temu štejejo za likvidno sredstvo za dodatno obdobje 30 dni, če ta sredstva ne presegajo 10 % vseh sredstev KNP.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

„5.   Delnice ali enote KNP se lahko obravnavajo kot likvidna sredstva do absolutnega zneska 500 milijonov EUR ali enakovrednega zneska v domači valuti v portfelju likvidnih sredstev posamezne institucije, če so zahteve iz člena 132(3) izpolnjene in če KNP, z izjemo izvedenih finančnih instrumentov za zmanjševanje obrestnega, kreditnega ali valutnega tveganja, vlaga izključno v likvidna sredstva iz odstavka 1 tega člena.

Če KNP za varovanje tveganj dovoljenih naložb uporablja ali bi lahko uporabljal izvedene finančne instrumente, to ne izključuje primernosti tega KNP za obravnavo iz prvega pododstavka tega odstavka. Kadar tretje strani iz točk (a) in (b) člena 418(4) vrednosti delnic ali enot KNP ne vrednotijo redno z uporabo tekočih tržnih cen, pristojni organ pa ni prepričan, da ima institucija razvite zanesljive metode in procese za tovrstno vrednotenje, kot je določeno v členu 418(4), se delnice ali enote v navedenem KNP ne obravnavajo kot likvidna sredstva.

6.   Kadar likvidno sredstvo ne izpolnjuje več zahtev za likvidno sredstvo iz tega člena, ga lahko institucija kljub temu še naprej šteje za likvidno sredstvo za dodatno obdobje 30 dni. Kadar likvidno sredstvo v KNP ni več primerno za obravnavo iz odstavka 5, se delnice ali enote v KNP lahko kljub temu štejejo za likvidno sredstvo za dodatno obdobje 30 dni, če ta sredstva ne presegajo 10 % vseh sredstev KNP.“;

| (c) | odstavek 7 se črta; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 7 se črta;

| (111) | člen 419 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar utemeljene potrebe po likvidnih sredstvih glede na zahtevo iz člena 412 presegajo razpoložljivost teh likvidnih sredstev v določeni valuti, se uporabi eno ali več od naslednjih odstopanj:






  (a) | z odstopanjem od točke (f) člena 417 je lahko denominacija likvidnih sredstev neskladna z razporeditvijo glede na valuto likvidnostnih odlivov po odbitku prilivov; |
| --- | --- | --- | --- |

(111)

člen 419 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar utemeljene potrebe po likvidnih sredstvih glede na zahtevo iz člena 412 presegajo razpoložljivost teh likvidnih sredstev v določeni valuti, se uporabi eno ali več od naslednjih odstopanj:

(a)

z odstopanjem od točke (f) člena 417 je lahko denominacija likvidnih sredstev neskladna z razporeditvijo glede na valuto likvidnostnih odlivov po odbitku prilivov;

| (b) | za valute države članice ali tretjih držav se lahko zahtevana likvidna sredstva nadomestijo s kreditnimi linijami iz centralne banke zadevne države članice ali tretje države, ki so pogodbeno nepreklicno odobrene za naslednjih 30 dni in dane po pošteni ceni ne glede na trenutno črpan znesek, če pristojni organi zadevne države članice ali tretje države storijo isto ter ima zadevna država članica ali tretja država vzpostavljene primerljive zahteve glede poročanja; |
| --- | --- |

(b)

za valute države članice ali tretjih držav se lahko zahtevana likvidna sredstva nadomestijo s kreditnimi linijami iz centralne banke zadevne države članice ali tretje države, ki so pogodbeno nepreklicno odobrene za naslednjih 30 dni in dane po pošteni ceni ne glede na trenutno črpan znesek, če pristojni organi zadevne države članice ali tretje države storijo isto ter ima zadevna država članica ali tretja država vzpostavljene primerljive zahteve glede poročanja;

| (c) | kadar primanjkuje sredstev stopnje 1, ima institucija lahko dodatna sredstva stopnje 2A, ki so predmet višjih odbitkov, in se lahko spremenijo morebitne omejitve višine teh sredstev, ki veljajo v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1).“; |
| --- | --- |

(c)

kadar primanjkuje sredstev stopnje 1, ima institucija lahko dodatna sredstva stopnje 2A, ki so predmet višjih odbitkov, in se lahko spremenijo morebitne omejitve višine teh sredstev, ki veljajo v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1).“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi odstopanja iz odstavka 2, vključno s pogoji njihove uporabe.
  EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. decembra 2019.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi odstopanja iz odstavka 2, vključno s pogoji njihove uporabe.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. decembra 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (112) | člen 422 se spremeni:






  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Storitve kliringa, skrbništva, upravljanja denarja ali druge primerljive storitve, navedene v točkah (a) in (d) odstavka 3, se upoštevajo samo v obsegu, v katerem se te storitve izvajajo v okviru vzpostavljenega odnosa, od katerega je vlagatelj močno odvisen. Te storitve niso le storitve korespondenčnega bančništva ali storitve posredovanja in institucije imajo dokaze, da stranka ne more dvigniti zneskov, ki jih po zakonu dolguje, v obdobju 30 dni, ne da bi ogrozila svoje operativno delovanje.
  Dokler ni določena enotna opredelitev vzpostavljenega operativnega odnosa iz točke (c) odstavka 3, institucije same določijo merila, na podlagi katerih lahko ugotovijo, da gre za vzpostavljen operativni odnos, kadar imajo dokaze, da stranka ne more dvigniti zneskov, ki jih po zakonu dolguje, v obdobju 30 dni, ne da bi ogrozila svoje operativno delovanje, in o teh merilih obvestijo pristojne organe. Pristojni organi lahko v odsotnosti enotne opredelitve zagotovijo splošna napotila, ki jih morajo institucije upoštevati pri opredelitvi vlog, ki jih vlagatelj vzdržuje v okviru vzpostavljenega operativnega odnosa.“; |
| --- | --- | --- |

(112)

člen 422 se spremeni:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Storitve kliringa, skrbništva, upravljanja denarja ali druge primerljive storitve, navedene v točkah (a) in (d) odstavka 3, se upoštevajo samo v obsegu, v katerem se te storitve izvajajo v okviru vzpostavljenega odnosa, od katerega je vlagatelj močno odvisen. Te storitve niso le storitve korespondenčnega bančništva ali storitve posredovanja in institucije imajo dokaze, da stranka ne more dvigniti zneskov, ki jih po zakonu dolguje, v obdobju 30 dni, ne da bi ogrozila svoje operativno delovanje.

Dokler ni določena enotna opredelitev vzpostavljenega operativnega odnosa iz točke (c) odstavka 3, institucije same določijo merila, na podlagi katerih lahko ugotovijo, da gre za vzpostavljen operativni odnos, kadar imajo dokaze, da stranka ne more dvigniti zneskov, ki jih po zakonu dolguje, v obdobju 30 dni, ne da bi ogrozila svoje operativno delovanje, in o teh merilih obvestijo pristojne organe. Pristojni organi lahko v odsotnosti enotne opredelitve zagotovijo splošna napotila, ki jih morajo institucije upoštevati pri opredelitvi vlog, ki jih vlagatelj vzdržuje v okviru vzpostavljenega operativnega odnosa.“;

| (b) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

  „8.   Pristojni organi lahko za obveznosti iz odstavka 7 dovolijo uporabo nižjega odstotka odliva za vsak posamezen primer posebej, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | nasprotna stranka je eno od naslednjega:






  (i) | institucija, ki je nadrejena ali podrejena instituciji, ali druga podrejena družba iste nadrejene institucije; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Pristojni organi lahko za obveznosti iz odstavka 7 dovolijo uporabo nižjega odstotka odliva za vsak posamezen primer posebej, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

nasprotna stranka je eno od naslednjega:

(i)

institucija, ki je nadrejena ali podrejena instituciji, ali druga podrejena družba iste nadrejene institucije;

| (ii) | nasprotna stranka je z zadevno institucijo povezana v smislu člena 22(7) Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- |

(ii)

nasprotna stranka je z zadevno institucijo povezana v smislu člena 22(7) Direktive 2013/34/EU;

| (iii) | institucija, ki spada v isto institucionalno shemo za zaščito vlog, ki izpolnjuje zahteve iz člena 113(7), ali |
| --- | --- |

(iii)

institucija, ki spada v isto institucionalno shemo za zaščito vlog, ki izpolnjuje zahteve iz člena 113(7), ali

| (iv) | osrednja institucija ali član mreže v skladu s točko (d) člena 400(2); |
| --- | --- |

(iv)

osrednja institucija ali član mreže v skladu s točko (d) člena 400(2);

| (b) | obstajajo razlogi, zaradi katerih se v prihodnjih 30 dneh pričakuje manjši odliv, tudi v primeru kombinacije idiosinkratičnega in tržnega stresnega scenarija; |
| --- | --- |

(b)

obstajajo razlogi, zaradi katerih se v prihodnjih 30 dneh pričakuje manjši odliv, tudi v primeru kombinacije idiosinkratičnega in tržnega stresnega scenarija;

| (c) | nasprotna stranka z odstopanjem od člena 425 uporablja ustrezni simetrični ali bolj konservativni priliv; |
| --- | --- |

(c)

nasprotna stranka z odstopanjem od člena 425 uporablja ustrezni simetrični ali bolj konservativni priliv;

| (d) | institucija in nasprotna stranka imata sedež v isti državi članici.“; |
| --- | --- |

(d)

institucija in nasprotna stranka imata sedež v isti državi članici.“;

| (113) | v členu 423 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

  „2.   Institucija pristojne organe uradno obvesti o vseh sklenjenih pogodbah, katerih pogodbeni pogoji v 30 dneh po pomembnem poslabšanju kreditne kakovosti institucije povzročijo likvidnostne odlive ali dodatne potrebe po zavarovanju s premoženjem. Kadar pristojni organi menijo, da so te pogodbe pomembne v povezavi s potencialnimi likvidnostnimi odlivi institucije, od institucije zahtevajo, da za te pogodbe doda dodatni odliv, ki ustreza dodatnim potrebam po zavarovanju s premoženjem, ki izhajajo iz pomembnega poslabšanja kreditne kakovosti institucije, kot je poslabšanje njene zunanje bonitetne ocene za tri stopnje. Institucija redno pregleduje obseg tega pomembnega poslabšanja glede na zadevne določbe iz sklenjenih pogodb in rezultate tega pregleda uradno sporoča pristojnim organom.


  3.   Institucija doda dodatni odliv, ki ustreza potrebam po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na njene posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, če je ta vpliv pomemben.
  EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi pogoje, pod katerimi se lahko uporabi pojem pomembnosti, in metode za merjenje tega dodatnega odliva.
  EBA predloži Komisiji navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov do 31. marca 2014.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“; |
| --- | --- |

(113)

v členu 423 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Institucija pristojne organe uradno obvesti o vseh sklenjenih pogodbah, katerih pogodbeni pogoji v 30 dneh po pomembnem poslabšanju kreditne kakovosti institucije povzročijo likvidnostne odlive ali dodatne potrebe po zavarovanju s premoženjem. Kadar pristojni organi menijo, da so te pogodbe pomembne v povezavi s potencialnimi likvidnostnimi odlivi institucije, od institucije zahtevajo, da za te pogodbe doda dodatni odliv, ki ustreza dodatnim potrebam po zavarovanju s premoženjem, ki izhajajo iz pomembnega poslabšanja kreditne kakovosti institucije, kot je poslabšanje njene zunanje bonitetne ocene za tri stopnje. Institucija redno pregleduje obseg tega pomembnega poslabšanja glede na zadevne določbe iz sklenjenih pogodb in rezultate tega pregleda uradno sporoča pristojnim organom.

3.   Institucija doda dodatni odliv, ki ustreza potrebam po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na njene posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, če je ta vpliv pomemben.

EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi pogoje, pod katerimi se lahko uporabi pojem pomembnosti, in metode za merjenje tega dodatnega odliva.

EBA predloži Komisiji navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov do 31. marca 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (114) | v členu 424 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Odobreni znesek okvirnega likvidnostnega kredita, dodeljenega subjektu s posebnim namenom pri listinjenju (v nadaljnjem besedilu: SSPE), da bi lahko ta SSPE od strank, ki niso finančne stranke, pridobil sredstva, ki niso vrednostni papirji, se pomnoži z 10 %, če odobreni znesek presega vrednost sredstev, ki se trenutno pridobivajo od strank, in je najvišji znesek dviga pogodbeno omejen na vrednost trenutno pridobljenih sredstev.“; |
| --- | --- |

(114)

v členu 424 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Odobreni znesek okvirnega likvidnostnega kredita, dodeljenega subjektu s posebnim namenom pri listinjenju (v nadaljnjem besedilu: SSPE), da bi lahko ta SSPE od strank, ki niso finančne stranke, pridobil sredstva, ki niso vrednostni papirji, se pomnoži z 10 %, če odobreni znesek presega vrednost sredstev, ki se trenutno pridobivajo od strank, in je najvišji znesek dviga pogodbeno omejen na vrednost trenutno pridobljenih sredstev.“;

| (115) | v členu 425(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | krediti z nedoločenim pogodbenim končnim datumom se upoštevajo z 20 % prilivom, če pogodba instituciji omogoča, da odstopi od pogodbe in zahteva plačilo v 30 dneh;“; |
| --- | --- | --- |

(115)

v členu 425(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

krediti z nedoločenim pogodbenim končnim datumom se upoštevajo z 20 % prilivom, če pogodba instituciji omogoča, da odstopi od pogodbe in zahteva plačilo v 30 dneh;“;

| (116) | v delu 6 se za členom 428 vstavi naslednji naslov:


  „NASLOV IV


  KOLIČNIK NETO STABILNEGA FINANCIRANJA




  POGLAVJE 1




  Količnik neto stabilnega financiranja




  Člen 428a
  Uporaba na konsolidirani podlagi
  Kadar se količnik neto stabilnega financiranja iz tega naslova uporablja na konsolidirani podlagi v skladu s členom 11(4), se uporabljajo naslednje določbe:






  (a) | za sredstva in zunajbilančne postavke podrejene družbe s sedežem v tretji državi, za katere se v skladu z zahtevo glede neto stabilnega financiranja, določeno v nacionalni zakonodaji te tretje države, uporabljajo faktorji potrebnega stabilnega financiranja, ki so višji od tistih iz poglavja 4, se uporablja konsolidacija v skladu z višjimi faktorji, določenimi v nacionalni zakonodaji zadevne tretje države; |
| --- | --- | --- |

(116)

v delu 6 se za členom 428 vstavi naslednji naslov:

„NASLOV IV

KOLIČNIK NETO STABILNEGA FINANCIRANJA

POGLAVJE 1

Količnik neto stabilnega financiranja

Člen 428a

Uporaba na konsolidirani podlagi

Kadar se količnik neto stabilnega financiranja iz tega naslova uporablja na konsolidirani podlagi v skladu s členom 11(4), se uporabljajo naslednje določbe:

(a)

za sredstva in zunajbilančne postavke podrejene družbe s sedežem v tretji državi, za katere se v skladu z zahtevo glede neto stabilnega financiranja, določeno v nacionalni zakonodaji te tretje države, uporabljajo faktorji potrebnega stabilnega financiranja, ki so višji od tistih iz poglavja 4, se uporablja konsolidacija v skladu z višjimi faktorji, določenimi v nacionalni zakonodaji zadevne tretje države;

| (b) | za obveznosti in kapital podrejene družbe s sedežem v tretji državi, za katere se v skladu z zahtevo glede neto stabilnega financiranja, določeno v nacionalni zakonodaji te tretje države, uporabljajo faktorji razpoložljivega stabilnega financiranja, ki so nižji od tistih iz poglavja 3, se uporablja konsolidacija v skladu z nižjimi faktorji, določenimi v nacionalni zakonodaji zadevne tretje države; |
| --- | --- |

(b)

za obveznosti in kapital podrejene družbe s sedežem v tretji državi, za katere se v skladu z zahtevo glede neto stabilnega financiranja, določeno v nacionalni zakonodaji te tretje države, uporabljajo faktorji razpoložljivega stabilnega financiranja, ki so nižji od tistih iz poglavja 3, se uporablja konsolidacija v skladu z nižjimi faktorji, določenimi v nacionalni zakonodaji zadevne tretje države;

| (c) | sredstva v tretji državi, ki izpolnjujejo zahteve iz delegiranega akta iz člena 460(1) in ki jih ima podrejena družba s sedežem v tretji državi, se ne pripoznajo kot likvidna sredstva za namene konsolidacije, če ne štejejo za likvidna sredstva v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne tretje države, ki določa zahtevo glede likvidnostnega kritja; |
| --- | --- |

(c)

sredstva v tretji državi, ki izpolnjujejo zahteve iz delegiranega akta iz člena 460(1) in ki jih ima podrejena družba s sedežem v tretji državi, se ne pripoznajo kot likvidna sredstva za namene konsolidacije, če ne štejejo za likvidna sredstva v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne tretje države, ki določa zahtevo glede likvidnostnega kritja;

| (d) | za investicijska podjetja znotraj skupine, za katera se v skladu s členom 6(4) ta naslov ne uporablja, se na konsolidirani podlagi uporabljata člena 413 in 428b; vendar pa, kot je določeno v tej točki, za taka investicijska podjetja še naprej velja podrobna zahteva glede neto stabilnega financiranja za investicijska podjetja, kot je določena v nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

(d)

za investicijska podjetja znotraj skupine, za katera se v skladu s členom 6(4) ta naslov ne uporablja, se na konsolidirani podlagi uporabljata člena 413 in 428b; vendar pa, kot je določeno v tej točki, za taka investicijska podjetja še naprej velja podrobna zahteva glede neto stabilnega financiranja za investicijska podjetja, kot je določena v nacionalni zakonodaji.

Člen 428b

Količnik neto stabilnega financiranja

1.   Zahteva glede neto stabilnega financiranja iz člena 413(1), je enaka razmerju med razpoložljivim stabilnim financiranjem institucije iz poglavja 3 in potrebnim stabilnim financiranjem institucije iz poglavja 4 ter je izražena kot odstotek. Institucije svoj količnik neto stabilnega financiranja izračunajo v skladu z naslednjo formulo:

Formula

2.   Institucije ohranjajo količnik neto stabilnega financiranja v višini vsaj 100 %, izračunanega v valuti poročanja za vse svoje posle, ne glede na njihovo dejansko valutno denominacijo.

3.   Kadar se količnik neto stabilnega financiranja institucije zmanjša pod 100 % oziroma se lahko razumno pričakuje, da se bo zmanjšal pod 100 %, se uporabi zahteva iz člena 414. Institucija si prizadeva za ponovno vzpostavitev količnika neto stabilnega financiranja na raven iz odstavka 2 tega člena. Pristojni organi ocenijo, zakaj institucija ni uspela izpolniti zahtev iz odstavka 2 tega člena, preden sprejmejo kakršne koli nadzorniške ukrepe.

4.   Institucije izračunajo in spremljajo količnik neto stabilnega financiranja v valuti poročanja za vse svoje posle, ne glede na njihovo dejansko valutno denominacijo, in ločeno za svoje posle, denominirane v vsaki od valut, za katere velja ločeno poročanje v skladu s členom 415(2).

5.   Institucije zagotovijo, da je valutna denominacija njihovega profila financiranja na splošno usklajena z razporeditvijo njihovih sredstev po valutah. Kadar je primerno, lahko pristojni organi od institucij zahtevajo, da omejijo valutno neusklajenost, zato določijo omejitev za delež potrebnega stabilnega financiranja v določeni valuti, ki se lahko pokrije z razpoložljivim stabilnim financiranjem, ki ni denominirano v tej valuti. Taka omejitev se lahko uporablja samo za valuto, za katero velja ločeno poročanje v skladu s členom 415(2).

Pri določanju stopnje morebitne omejitve glede valutne neusklajenosti, ki se lahko uporablja v skladu s tem členom, pristojni organi upoštevajo vsaj:

| (a) | ali ima institucija zmožnost, da prenese razpoložljivo stabilno financiranje iz ene valute v drugo ter med jurisdikcijami in pravnimi osebami znotraj svoje skupine, in ali ima zmožnost, da izvede valutne zamenjave in zbere finančna sredstva na trgih tujih valut v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja; |
| --- | --- |

(a)

ali ima institucija zmožnost, da prenese razpoložljivo stabilno financiranje iz ene valute v drugo ter med jurisdikcijami in pravnimi osebami znotraj svoje skupine, in ali ima zmožnost, da izvede valutne zamenjave in zbere finančna sredstva na trgih tujih valut v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja;

| (b) | učinek negativnih gibanj menjalnega tečaja na obstoječe pozicije z valutno neusklajenostjo in na učinkovitost vseh vzpostavljenih varovanj pred tveganjem v tuji valuti. |
| --- | --- |

(b)

učinek negativnih gibanj menjalnega tečaja na obstoječe pozicije z valutno neusklajenostjo in na učinkovitost vseh vzpostavljenih varovanj pred tveganjem v tuji valuti.

Vse omejitve valutne neusklajenosti, naložene v skladu s tem členom, so posebna zahteva glede likvidnosti iz člena 105 Direktive 2013/36/EU.

POGLAVJE 2

Splošna pravila za izračun količnika neto stabilnega financiranja

Člen 428c

Izračun količnika neto stabilnega financiranja

1.   Če v tem naslovu ni določeno drugače, institucije sredstva, obveznosti in zunajbilančne postavke upoštevajo na bruto osnovi.

2.   Institucije za namene izračuna svojega količnika neto stabilnega financiranja uporabijo ustrezne faktorje stabilnega financiranja iz poglavij 3 in 4, za knjigovodsko vrednost svojih sredstev, obveznosti in zunajbilančnih postavk, razen če v tem naslovu ni določeno drugače.

3.   Institucije obsega potrebnega stabilnega financiranja in razpoložljivega stabilnega financiranja ne štejejo dvakrat.

Če v tem naslovu ni določeno drugače, se postavka, ki se lahko dodeli v več kot eno kategorijo potrebnega stabilnega financiranja, dodeli v tisto kategorijo potrebnega stabilnega financiranja, ki ustvarja največje potrebno stabilno pogodbeno financiranje za to postavko.

Člen 428d

Pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih

1.   Institucije uporabljajo ta člen za izračun zneska potrebnega stabilnega financiranja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih iz poglavij 3 in 4.

2.   Institucije brez poseganja v člen 428ah(2) upoštevajo pošteno vrednost pozicij v izvedenih finančnih instrumentih na neto osnovi, kadar so te pozicije vključene v isti niz pobotov, ki izpolnjuje zahteve iz člena 429c(1). V nasprotnem primeru institucije upoštevajo pošteno vrednost pozicij v izvedenih finančnih instrumentih na bruto osnovi in te pozicije v izvedenih finančnih instrumentih za namene poglavja 4 obravnavajo kot lastni niz pobotov.

3.   Za namene tega naslova ‚poštena vrednost niza pobotov‘ pomeni vsoto poštenih vrednosti vseh poslov, vključenih v niz pobotov.

4.   Brez poseganja v člen 428ah(2) se vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih iz točk 2(a) do (e) Priloge II, ki vključujejo popolno izmenjavo zneskov glavnice na isti dan, izračunajo na neto osnovi za vse valute, vključno za namene poročanja v valuti, za katero velja ločeno poročanje v skladu s členom 415(2), tudi če navedeni posli niso vključeni v isti niz pobotov, ki izpolnjuje zahteve iz člena 429c(1).

5.   Denarna sredstva, prejeta kot zavarovanje s premoženjem za zmanjšanje izpostavljenosti pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, se obravnavajo kot taka in se ne obravnavajo kot vloge, za katere se uporablja poglavje 3.

6.   Pristojni organi se lahko ob odobritvi zadevne centralne banke odločijo opustiti učinek pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na izračun količnika neto stabilnega financiranja, tudi prek določitve faktorjev potrebnega stabilnega financiranja ter rezervacij in izgub, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | preostala zapadlost teh pogodb je manj kot šest mesecev; |
| --- | --- |

(a)

preostala zapadlost teh pogodb je manj kot šest mesecev;

| (b) | nasprotna stranka je ECB ali centralna banka države članice; |
| --- | --- |

(b)

nasprotna stranka je ECB ali centralna banka države članice;

| (c) | pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih so namenjene monetarni politiki ECB ali centralne banke države članice. |
| --- | --- |

(c)

pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih so namenjene monetarni politiki ECB ali centralne banke države članice.

Kadar je podrejena družba, ki ima sedež v tretji državi, upravičena do opustitve iz prvega pododstavka v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne tretje države, ki določa zahtevo glede neto stabilnega financiranja, se opustitev, kot je določena v nacionalni zakonodaji tretje države, upošteva za namene konsolidacije.

Člen 428e

Pobot zavarovanih kreditnih poslov in poslov z instrumenti kapitalskega trga

Sredstva in obveznosti, ki izhajajo iz poslov financiranja z vrednostnimi papirji z eno samo nasprotno stranko, se izračunajo na neto osnovi, če ta sredstva in obveznosti izpolnjujejo pogoje za pobot iz člena 429b(4).

Člen 428f

Soodvisna sredstva in obveznosti

1.   Na podlagi predhodne odobritve pristojnih organov lahko institucija sredstvo in obveznost obravnava kot soodvisna, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | institucija deluje izključno kot pretočna enota za usmerjanje financiranja od obveznosti do ustreznega soodvisnega sredstva; |
| --- | --- |

(a)

institucija deluje izključno kot pretočna enota za usmerjanje financiranja od obveznosti do ustreznega soodvisnega sredstva;

| (b) | posamezna soodvisna sredstva in obveznosti so jasno razpoznavni in imajo isti znesek glavnice; |
| --- | --- |

(b)

posamezna soodvisna sredstva in obveznosti so jasno razpoznavni in imajo isti znesek glavnice;

| (c) | sredstvo in soodvisna obveznost imata znatno podobno zapadlost, tako da je časovni zamik med zapadlostjo sredstva in zapadlostjo obveznosti največ 20 dni; |
| --- | --- |

(c)

sredstvo in soodvisna obveznost imata znatno podobno zapadlost, tako da je časovni zamik med zapadlostjo sredstva in zapadlostjo obveznosti največ 20 dni;

| (d) | soodvisna obveznost je bila zahtevana v skladu s pravno, regulativno ali pogodbeno obveznostjo in se ne uporablja za financiranje drugih sredstev; |
| --- | --- |

(d)

soodvisna obveznost je bila zahtevana v skladu s pravno, regulativno ali pogodbeno obveznostjo in se ne uporablja za financiranje drugih sredstev;

| (e) | tokovi plačil glavnice iz sredstva se ne uporabijo v druge namene kot za poplačilo soodvisne obveznosti; |
| --- | --- |

(e)

tokovi plačil glavnice iz sredstva se ne uporabijo v druge namene kot za poplačilo soodvisne obveznosti;

| (f) | nasprotni stranki za posamezen par soodvisnega sredstva in obveznosti nista enaki. |
| --- | --- |

(f)

nasprotni stranki za posamezen par soodvisnega sredstva in obveznosti nista enaki.

2.   Za sredstva in obveznosti se šteje, da izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1 in veljajo za soodvisne, če so neposredno povezani z naslednjimi produkti ali storitvami:

| (a) | centraliziranimi reguliranimi prihranki, če so institucije pravno zavezane k prenosu reguliranih vlog v centralizirani sklad, ki ga je ustanovila in ga nadzira enota centralne ravni države članice in ki zagotavlja kredite za spodbujanje ciljev v javnem interesu, in če se prenos vlog v centralizirani sklad opravi vsaj enkrat mesečno; |
| --- | --- |

(a)

centraliziranimi reguliranimi prihranki, če so institucije pravno zavezane k prenosu reguliranih vlog v centralizirani sklad, ki ga je ustanovila in ga nadzira enota centralne ravni države članice in ki zagotavlja kredite za spodbujanje ciljev v javnem interesu, in če se prenos vlog v centralizirani sklad opravi vsaj enkrat mesečno;

| (b) | promocijskimi krediti ter okvirnimi krediti in okvirnimi likvidnostnimi krediti, ki izpolnjujejo merila iz delegiranega akta iz člena 460(1), za institucije, ki delujejo zgolj kot posredniki, ki ne prevzemajo nikakršnega tveganja financiranja; |
| --- | --- |

(b)

promocijskimi krediti ter okvirnimi krediti in okvirnimi likvidnostnimi krediti, ki izpolnjujejo merila iz delegiranega akta iz člena 460(1), za institucije, ki delujejo zgolj kot posredniki, ki ne prevzemajo nikakršnega tveganja financiranja;

| (c) | kritimi obveznicami, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:






  (i) | so obveznice, ki so navedene v členu 52(4) Direktive 2009/65/ES ali ki izpolnjujejo zahteve glede upravičenosti do obravnave iz člena 129(4) ali (5) te uredbe; |
| --- | --- | --- |

(c)

kritimi obveznicami, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

(i)

so obveznice, ki so navedene v členu 52(4) Direktive 2009/65/ES ali ki izpolnjujejo zahteve glede upravičenosti do obravnave iz člena 129(4) ali (5) te uredbe;

| (ii) | osnovni krediti so popolnoma financirani z izdanimi kritimi obveznicami ali pa obstajajo nediskrecijski sprožilci podaljšanja zapadlosti kritih obveznic za eno leto ali več do konca trajanja osnovnega kredita v primeru neuspešnega refinanciranja na datum zapadlosti krite obveznice; |
| --- | --- |

(ii)

osnovni krediti so popolnoma financirani z izdanimi kritimi obveznicami ali pa obstajajo nediskrecijski sprožilci podaljšanja zapadlosti kritih obveznic za eno leto ali več do konca trajanja osnovnega kredita v primeru neuspešnega refinanciranja na datum zapadlosti krite obveznice;

| (d) | dejavnostmi kliringa izvedenih finančnih instrumentov za stranke pod pogojem, da institucija svojim strankam ne zagotavlja izvajanja dejavnosti CNS in posledično tudi ne prevzema nobenega tveganja financiranja. |
| --- | --- |

(d)

dejavnostmi kliringa izvedenih finančnih instrumentov za stranke pod pogojem, da institucija svojim strankam ne zagotavlja izvajanja dejavnosti CNS in posledično tudi ne prevzema nobenega tveganja financiranja.

3.   EBA zaradi preverjanja, ali in v kolikšni meri so merila ustreznosti iz odstavka 1 izpolnjena, spremlja sredstva in obveznosti ter produkte in storitve, ki so v skladu z odstavkoma 1 in 2 obravnavani kot soodvisna sredstva in obveznosti. EBA Komisiji sporoči rezultate tega spremljanja in ji svetuje, ali bi bilo treba pogoje iz odstavka 1 ali seznam produktov in storitev iz odstavka 2 spremeniti.

Člen 428g

Vloge v institucionalnih shemah za zaščito vlog in zadružnih mrežah

Kadar je institucija udeležena v institucionalni shemi za zaščito vlog v skladu s členom 113(7), v mreži, upravičeni do opustitve iz člena 10, ali v zadružni mreži v državi članici, za vpogledne vloge, ki jih ima institucija pri centralni instituciji in jih institucija vlagateljica šteje za likvidna sredstva na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), veljata naslednji zahtevi:

| (a) | institucija vlagateljica uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu z oddelkom 2 poglavja 4, odvisno od obravnave teh vpoglednih vlog kot sredstev stopnje 1, stopnje 2A ali stopnje 2B na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1) in odvisno od ustreznih odbitkov, uporabljenih za te vpogledne vloge za izračun količnika likvidnostnega kritja; |
| --- | --- |

(a)

institucija vlagateljica uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu z oddelkom 2 poglavja 4, odvisno od obravnave teh vpoglednih vlog kot sredstev stopnje 1, stopnje 2A ali stopnje 2B na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1) in odvisno od ustreznih odbitkov, uporabljenih za te vpogledne vloge za izračun količnika likvidnostnega kritja;

| (b) | centralna institucija, ki prejme vlogo, uporabi ustrezen simetričen faktor razpoložljivega stabilnega financiranja. |
| --- | --- |

(b)

centralna institucija, ki prejme vlogo, uporabi ustrezen simetričen faktor razpoložljivega stabilnega financiranja.

Člen 428h

Prednostna obravnava znotraj skupine ali institucionalne sheme za zaščito vlog

1.   Z odstopanjem od poglavij 3 in 4, v primerih, v katerih se člen 428g ne uporablja, lahko pristojni organi posameznim institucijam dovolijo uporabo višjega faktorja razpoložljivega stabilnega financiranja ali nižjega faktorja potrebnega stabilnega financiranja za sredstva, obveznosti in odobrene kreditne aranžmaje ali okvirne likvidnostne kredite, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | nasprotna stranka je eno od naslednjega:






  (i) | nadrejena oseba ali podrejena družba te institucije; |
| --- | --- | --- |

(a)

nasprotna stranka je eno od naslednjega:

(i)

nadrejena oseba ali podrejena družba te institucije;

| (ii) | druga podrejena družba iste nadrejene osebe; |
| --- | --- |

(ii)

druga podrejena družba iste nadrejene osebe;

| (iii) | podjetje, ki je s to institucijo povezano v smislu člena 22(7) Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- |

(iii)

podjetje, ki je s to institucijo povezano v smislu člena 22(7) Direktive 2013/34/EU;

| (iv) | članica iste institucionalne sheme za zaščito vlog iz člena 113(7) te uredbe kot institucija; |
| --- | --- |

(iv)

članica iste institucionalne sheme za zaščito vlog iz člena 113(7) te uredbe kot institucija;

| (v) | centralni organ ali povezana kreditna institucija mreže ali zadružne skupine iz člena 10 te uredbe; |
| --- | --- |

(v)

centralni organ ali povezana kreditna institucija mreže ali zadružne skupine iz člena 10 te uredbe;

| (b) | obstajajo razlogi, zaradi katerih se lahko pričakuje, da obveznost ali odobreni kreditni aranžmaji ali okvirni likvidnostni kredit, ki jih prejme institucija, predstavljajo stabilnejši vir financiranja ali da je za sredstvo ali odobreni kreditni aranžmaji ali okvirni likvidnostni kredit, ki jih odobri institucija, potrebnega manj stabilnega financiranja v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja kot za enako obveznost, sredstvo ali odobreni kreditni aranžma ali okvirni likvidnostni kredit, ki ga prejmejo ali odobrijo druge nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(b)

obstajajo razlogi, zaradi katerih se lahko pričakuje, da obveznost ali odobreni kreditni aranžmaji ali okvirni likvidnostni kredit, ki jih prejme institucija, predstavljajo stabilnejši vir financiranja ali da je za sredstvo ali odobreni kreditni aranžmaji ali okvirni likvidnostni kredit, ki jih odobri institucija, potrebnega manj stabilnega financiranja v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja kot za enako obveznost, sredstvo ali odobreni kreditni aranžma ali okvirni likvidnostni kredit, ki ga prejmejo ali odobrijo druge nasprotne stranke;

| (c) | nasprotna stranka uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki je enak ali višji kot višji faktor razpoložljivega stabilnega financiranja, ali faktor razpoložljivega stabilnega financiranja, ki je enak ali nižji kot nižji faktor potrebnega stabilnega financiranja; |
| --- | --- |

(c)

nasprotna stranka uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki je enak ali višji kot višji faktor razpoložljivega stabilnega financiranja, ali faktor razpoložljivega stabilnega financiranja, ki je enak ali nižji kot nižji faktor potrebnega stabilnega financiranja;

| (d) | institucija in nasprotna stranka imata sedež v isti državi članici. |
| --- | --- |

(d)

institucija in nasprotna stranka imata sedež v isti državi članici.

2.   Kadar imata institucija in nasprotna stranka sedež v različnih državah članicah, lahko pristojni organi opustijo pogoj iz točke (d) odstavka 1, če so poleg meril iz odstavka 1 izpolnjena naslednja merila:

| (a) | obstajajo pravno zavezujoči dogovori in zaveze med subjekti v skupini v zvezi z obveznostjo, sredstvom ali odobrenimi kreditnimi aranžmaji ali okvirnim likvidnostnim kreditom; |
| --- | --- |

(a)

obstajajo pravno zavezujoči dogovori in zaveze med subjekti v skupini v zvezi z obveznostjo, sredstvom ali odobrenimi kreditnimi aranžmaji ali okvirnim likvidnostnim kreditom;

| (b) | ponudnik financiranja ima nizek profil tveganosti financiranja; |
| --- | --- |

(b)

ponudnik financiranja ima nizek profil tveganosti financiranja;

| (c) | profil tveganosti financiranja prejemnika financiranja je bil ustrezno upoštevan pri upravljanju likvidnostnega tveganja ponudnika financiranja. |
| --- | --- |

(c)

profil tveganosti financiranja prejemnika financiranja je bil ustrezno upoštevan pri upravljanju likvidnostnega tveganja ponudnika financiranja.

Pristojni organi se medsebojno posvetujejo v skladu s točko (b) člena 20(1), da ugotovijo, ali so dodatna merila iz tega odstavka izpolnjena.

POGLAVJE 3

Razpoložljivo stabilno financiranje

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 428i

Izračun zneska razpoložljivega stabilnega financiranja

Če v tem poglavju ni določeno drugače, se znesek razpoložljivega stabilnega financiranja izračuna z množenjem knjigovodske vrednosti različnih kategorij ali vrst obveznosti in kapitala s faktorji razpoložljivega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2. Skupni znesek razpoložljivega stabilnega financiranja je vsota tehtanih zneskov obveznosti in kapitala.

Obveznice in drugi dolžniški vrednostni papirji, ki jih izda institucija in se prodajajo izključno na trgu za male vlagatelje ter so na računu za male vlagatelje, lahko štejejo, kot da spadajo v ustrezno kategorijo vlog na drobno. Uvedejo se takšne omejitve, da teh instrumentov ne morejo kupiti ali imeti stranke, ki niso stranke na drobno.

Člen 428j

Preostala zapadlost obveznosti ali kapitala

1.   Če v tem poglavju ni določeno drugače, institucije za določitev faktorjev razpoložljivega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2, upoštevajo preostalo pogodbeno zapadlost svojih obveznosti in kapitala.

2.   Institucije pri določanju preostale zapadlosti obveznosti ali kapitala upoštevajo obstoječe možnosti. To storijo ob predpostavki, da bo nasprotna stranka nakupne opcije izkoristila na najzgodnejši možni datum. Pri opcijah, ki se lahko izvršijo po diskrecijski presoji institucije, institucija in pristojni organi upoštevajo dejavnike ugleda, ki bi lahko omejili možnost institucije, da ne izvrši opcije, zlasti tržna pričakovanja, da bi morale institucije nekatere obveznosti izpolniti pred njihovo zapadlostjo.

3.   Institucije obravnavajo vloge z določenim odpovednim rokom v skladu z njihovim odpovednim rokom, vezane vloge pa v skladu z njihovo preostalo zapadlostjo. Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena institucije pri določanju preostale zapadlosti vezanih vlog na drobno ne upoštevajo opcij za predčasne dvige, pri katerih mora vlagatelj za predčasne dvige, ki jih opravi v manj kot enem letu, plačati materialno kazen, kot je določena v delegiranem aktu iz člena 460(1).

4.   Za določitev faktorjev razpoložljivega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2, institucije obravnavajo kateri koli del obveznosti s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, ki zapade v manj kot šestih mesecih, in kateri koli del takih obveznosti, ki zapade v obdobju od šestih mesecev do enega leta, kot da imajo preostalo zapadlost manj kot šest mesecev oziroma od šestih mesecev do enega leta.

Oddelek 2

Faktorji razpoložljivega stabilnega financiranja

Člen 428k

Faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 %

1.   Če v členih 428l do 428o ni določeno drugače, se za vse obveznosti brez navedene zapadlosti, vključno s kratkimi pozicijami in pozicijami z neopredeljeno zapadlostjo, uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 %, razen za:

| (a) | odložene obveznosti za davek, ki se obravnavajo v skladu s prvim možnim datumom, na katerega bi se te obveznosti lahko realizirale; |
| --- | --- |

(a)

odložene obveznosti za davek, ki se obravnavajo v skladu s prvim možnim datumom, na katerega bi se te obveznosti lahko realizirale;

| (b) | manjšinske deleže, ki se obravnavajo v skladu s trajanjem instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

manjšinske deleže, ki se obravnavajo v skladu s trajanjem instrumenta.

2.   Za odložene obveznosti za davek in manjšinske deleže iz odstavka 1 se uporablja eden od naslednjih faktorjev:

| (a) | 0 %, če je dejanska preostala zapadlost odložene obveznosti za davek ali manjšinskega deleža manj kot šest mesecev; |
| --- | --- |

(a)

0 %, če je dejanska preostala zapadlost odložene obveznosti za davek ali manjšinskega deleža manj kot šest mesecev;

| (b) | 50 %, če je dejanska preostala zapadlost odložene obveznosti za davek ali manjšinskega deleža najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto; |
| --- | --- |

(b)

50 %, če je dejanska preostala zapadlost odložene obveznosti za davek ali manjšinskega deleža najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto;

| (c) | 100 %, če je dejanska preostala zapadlost odložene obveznosti za davek ali manjšinskega deleža eno leto ali več. |
| --- | --- |

(c)

100 %, če je dejanska preostala zapadlost odložene obveznosti za davek ali manjšinskega deleža eno leto ali več.

3.   Za naslednje obveznosti se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 %:

| (a) | obveznosti iz nakupa finančnih instrumentov, tujih valut in blaga, ki zapadejo na dan sklenitve posla in za katere se pričakuje, da bodo poravnane v standardnem obdobju poravnave ali v obdobju, ki je običajno za zadevno izmenjavo ali vrsto posla, ali ki še niso poravnane, vendar se še vedno pričakuje, da bodo; |
| --- | --- |

(a)

obveznosti iz nakupa finančnih instrumentov, tujih valut in blaga, ki zapadejo na dan sklenitve posla in za katere se pričakuje, da bodo poravnane v standardnem obdobju poravnave ali v obdobju, ki je običajno za zadevno izmenjavo ali vrsto posla, ali ki še niso poravnane, vendar se še vedno pričakuje, da bodo;

| (b) | obveznosti, ki so opredeljene kot soodvisne s sredstvi v skladu s členom 428f; |
| --- | --- |

(b)

obveznosti, ki so opredeljene kot soodvisne s sredstvi v skladu s členom 428f;

| (c) | obveznosti s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev, ki jih zagotovijo:






  (i) | ECB ali centralna banka države članice; |
| --- | --- | --- |

(c)

obveznosti s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev, ki jih zagotovijo:

(i)

ECB ali centralna banka države članice;

| (ii) | centralna banka tretje države; |
| --- | --- |

(ii)

centralna banka tretje države;

| (iii) | finančne stranke; |
| --- | --- |

(iii)

finančne stranke;

| (d) | vse druge obveznosti in kapitalske postavke ali instrumente, ki niso navedeni v členih 428l do 428o. |
| --- | --- |

(d)

vse druge obveznosti in kapitalske postavke ali instrumente, ki niso navedeni v členih 428l do 428o.

4.   Institucije uporabijo faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 % za absolutno vrednost razlike, če je ta negativna, med vsoto poštenih vrednosti skozi vse nize pobotov s pozitivno pošteno vrednostjo in vsoto poštenih vrednosti skozi vse nize pobotov z negativno pošteno vrednostjo, izračunano v skladu s členom 428d.

Za izračun iz prvega pododstavka se uporabljata naslednji pravili:

| (a) | gibljivo kritje, ki ga institucije prejmejo od svojih nasprotnih strank, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov s pozitivno pošteno vrednostjo, kadar se zavarovanje s premoženjem, prejeto kot gibljivo kritje, na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1) šteje za sredstva stopnje 1, pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice, določene v navedenem delegiranem aktu, ter kadar so institucije pravno upravičene in operativno sposobne ponovno uporabiti navedeno zavarovanje; |
| --- | --- |

(a)

gibljivo kritje, ki ga institucije prejmejo od svojih nasprotnih strank, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov s pozitivno pošteno vrednostjo, kadar se zavarovanje s premoženjem, prejeto kot gibljivo kritje, na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1) šteje za sredstva stopnje 1, pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice, določene v navedenem delegiranem aktu, ter kadar so institucije pravno upravičene in operativno sposobne ponovno uporabiti navedeno zavarovanje;

| (b) | vse gibljivo kritje, ki ga institucije dajo nasprotnim strankam, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov z negativno pošteno vrednostjo. |
| --- | --- |

(b)

vse gibljivo kritje, ki ga institucije dajo nasprotnim strankam, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov z negativno pošteno vrednostjo.

Člen 428l

Faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 50 %

Za naslednje obveznosti se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 50 %:

| (a) | prejete vloge, ki izpolnjujejo merila za vloge za operativne namene iz delegiranega akta iz člena 460(1); |
| --- | --- |

(a)

prejete vloge, ki izpolnjujejo merila za vloge za operativne namene iz delegiranega akta iz člena 460(1);

| (b) | obveznosti s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki jih zagotovijo:






  (i) | enota centralne ravni države članice ali tretje države; |
| --- | --- | --- |

(b)

obveznosti s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki jih zagotovijo:

(i)

enota centralne ravni države članice ali tretje države;

| (ii) | enote regionalne ali lokalne ravni države članice ali tretje države; |
| --- | --- |

(ii)

enote regionalne ali lokalne ravni države članice ali tretje države;

| (iii) | subjekti javnega sektorja države članice ali tretje države; |
| --- | --- |

(iii)

subjekti javnega sektorja države članice ali tretje države;

| (iv) | multilateralne razvojne banke iz člena 117(2) in mednarodne organizacije iz člena 118; |
| --- | --- |

(iv)

multilateralne razvojne banke iz člena 117(2) in mednarodne organizacije iz člena 118;

| (v) | nefinančne podjetniške stranke; |
| --- | --- |

(v)

nefinančne podjetniške stranke;

| (vi) | kreditne zadruge, ki jih odobri pristojni organ, osebna investicijska podjetja in stranke, ki so posredniki pri vlogah, če te obveznosti ne spadajo pod točko (a) tega odstavka; |
| --- | --- |

(vi)

kreditne zadruge, ki jih odobri pristojni organ, osebna investicijska podjetja in stranke, ki so posredniki pri vlogah, če te obveznosti ne spadajo pod točko (a) tega odstavka;

| (c) | obveznosti s preostalo pogodbeno zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto, ki jih zagotovijo:






  (i) | ECB ali centralna banka države članice; |
| --- | --- | --- |

(c)

obveznosti s preostalo pogodbeno zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto, ki jih zagotovijo:

(i)

ECB ali centralna banka države članice;

| (ii) | centralna banka tretje države; |
| --- | --- |

(ii)

centralna banka tretje države;

| (iii) | finančne stranke; |
| --- | --- |

(iii)

finančne stranke;

| (d) | vse druge obveznosti s preostalo zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto, ki niso navedene v členih 428m, 428n in 428o. |
| --- | --- |

(d)

vse druge obveznosti s preostalo zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto, ki niso navedene v členih 428m, 428n in 428o.

Člen 428m

Faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 90 %

Za vpogledne vloge na drobno, vloge na drobno z določenim odpovednim rokom, krajšim od enega leta, in vezane vloge na drobno s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki izpolnjujejo ustrezna merila za druge vloge na drobno iz delegiranega akta iz člena 460(1), se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 90 %.

Člen 428n

Faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 95 %

Za vpogledne vloge na drobno, vloge na drobno z določenim odpovednim rokom, krajšim od enega leta, in vezane vloge na drobno s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki izpolnjujejo ustrezna merila za stabilne vloge na drobno iz delegiranega akta iz člena 460(1), se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 95 %.

Člen 428o

Faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 100 %

Za naslednje obveznosti ter kapitalske postavke in instrumente se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 100 %:

| (a) | postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije pred uporabo prilagoditev na podlagi členov 32 do 35, odbitkov na podlagi člena 36 ter izvzetij in drugih možnosti iz členov 48, 49 in 79; |
| --- | --- |

(a)

postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije pred uporabo prilagoditev na podlagi členov 32 do 35, odbitkov na podlagi člena 36 ter izvzetij in drugih možnosti iz členov 48, 49 in 79;

| (b) | postavke dodatnega temeljnega kapitala institucije pred odbitkom postavk iz člena 56 in pred uporabo člena 79, razen katerih koli instrumentov z izrecnimi ali vgrajenimi opcijami, ki bi, če bi se izvršile, skrajšale dejansko preostalo zapadlost na manj kot eno leto; |
| --- | --- |

(b)

postavke dodatnega temeljnega kapitala institucije pred odbitkom postavk iz člena 56 in pred uporabo člena 79, razen katerih koli instrumentov z izrecnimi ali vgrajenimi opcijami, ki bi, če bi se izvršile, skrajšale dejansko preostalo zapadlost na manj kot eno leto;

| (c) | postavke dodatnega kapitala institucije pred odbitki iz člena 66 in pred uporabo člena 79, s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen katerih koli instrumentov z izrecnimi ali vgrajenimi opcijami, ki bi, če bi jih izvršili, skrajšale dejansko preostalo zapadlost na manj kot eno leto; |
| --- | --- |

(c)

postavke dodatnega kapitala institucije pred odbitki iz člena 66 in pred uporabo člena 79, s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen katerih koli instrumentov z izrecnimi ali vgrajenimi opcijami, ki bi, če bi jih izvršili, skrajšale dejansko preostalo zapadlost na manj kot eno leto;

| (d) | katere koli druge kapitalske instrumente institucije s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen katerih koli instrumentov z izrecnimi ali vgrajenimi opcijami, ki bi, če bi jih izvršili, skrajšale dejansko preostalo zapadlost na manj kot eno leto; |
| --- | --- |

(d)

katere koli druge kapitalske instrumente institucije s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen katerih koli instrumentov z izrecnimi ali vgrajenimi opcijami, ki bi, če bi jih izvršili, skrajšale dejansko preostalo zapadlost na manj kot eno leto;

| (e) | katera koli druga zavarovana in nezavarovana posojila in obveznosti s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, vključno z vezanimi vlogami, razen če ni drugače določeno v členih 428k do 428n. |
| --- | --- |

(e)

katera koli druga zavarovana in nezavarovana posojila in obveznosti s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, vključno z vezanimi vlogami, razen če ni drugače določeno v členih 428k do 428n.

POGLAVJE 4

Potrebno stabilno financiranje

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 428p

Izračun zneska potrebnega stabilnega financiranja

1.   Če v tem poglavju ni določeno drugače, se znesek potrebnega stabilnega financiranja izračuna z množenjem knjigovodske vrednosti različnih kategorij ali vrst sredstev in zunajbilančnih postavk s faktorji potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2. Skupni znesek potrebnega stabilnega financiranja je vsota tehtanih zneskov sredstev in zunajbilančnih postavk.

2.   Iz izračuna zneska potrebnega stabilnega financiranja se izključijo sredstva, ki so si jih institucije izposodile, tudi v okviru poslov financiranja z vrednostnimi papirji, če so ta sredstva izkazana v bilancah stanja institucije in jih institucija nima v dejanski lasti.

Sredstva, ki so si jih institucije izposodile, tudi v okviru poslov financiranja z vrednostnimi papirji, so predmet faktorjev potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2, če ta sredstva niso izkazana v bilancah stanja institucije, a jih institucija ima v dejanski lasti.

3.   Sredstva, ki so jih institucije posodile, tudi v okviru poslov financiranja z vrednostnimi papirji, in ki jih institucije obdržijo v dejanski lasti, se za namene tega poglavja obravnavajo kot obremenjena sredstva in so predmet ustreznih faktorjev potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2, četudi zadevna sredstva ne ostanejo v bilanci stanja institucije. Taka sredstva se sicer izključijo iz izračuna zneska potrebnega stabilnega financiranja.

4.   Za sredstva, ki so obremenjena za preostalo zapadlost šestih mesecev ali več, se določi ali faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki bi se v skladu z oddelkom 2 uporabil za ta sredstva, če ne bi bila obremenjena, ali pa faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki se sicer uporablja za ta obremenjena sredstva, odvisno od tega, kateri faktor je večji. Enako velja v primeru, ko je preostala zapadlost obremenjenih sredstev krajša od preostale zapadlosti posla, ki je vir obremenitve.

Za sredstva, ki jim je do izteka obdobja obremenitve ostalo manj kot šest mesecev, se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabi v skladu z oddelkom 2 za enaka sredstva, če ne bi bila obremenjena.

5.   Če institucija ponovno uporabi ali ponovno zastavi sredstvo, ki je bilo izposojeno, vključno v okviru poslov financiranja z vrednostnimi papirji, in ki se obračuna za zunajbilančne postavke, se posel, na podlagi katerega je bilo to sredstvo izposojeno, obravnava kot obremenjen, pod pogojem, da ta posel ne more zapasti, če institucija ne vrne izposojenega sredstva.

6.   Za neobremenjena sredstva štejejo naslednja sredstva:

| (a) | sredstva, vključena v skupino, ki so na voljo za takojšno uporabo kot zavarovanje s premoženjem za pridobitev dodatnega financiranja na podlagi kreditnih linij, ki jih ima na voljo institucija, za katere so obveznosti odobrene ali, če skupino upravlja centralna banka, neodobrene, vendar še ne financirane; ta sredstva vključujejo sredstva, ki jih ima kreditna institucija pri centralni instituciji v zadružni mreži ali institucionalni shemi za zaščito vlog; institucije predpostavljajo, da so sredstva v skupini obremenjena, in sicer po pravilu naraščajoče likvidnosti, pri čemer upoštevajo razvrstitev sredstev glede likvidnosti na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), pri čemer začnejo s sredstvi, ki niso primerna za likvidnostni blažilnik; |
| --- | --- |

(a)

sredstva, vključena v skupino, ki so na voljo za takojšno uporabo kot zavarovanje s premoženjem za pridobitev dodatnega financiranja na podlagi kreditnih linij, ki jih ima na voljo institucija, za katere so obveznosti odobrene ali, če skupino upravlja centralna banka, neodobrene, vendar še ne financirane; ta sredstva vključujejo sredstva, ki jih ima kreditna institucija pri centralni instituciji v zadružni mreži ali institucionalni shemi za zaščito vlog; institucije predpostavljajo, da so sredstva v skupini obremenjena, in sicer po pravilu naraščajoče likvidnosti, pri čemer upoštevajo razvrstitev sredstev glede likvidnosti na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), pri čemer začnejo s sredstvi, ki niso primerna za likvidnostni blažilnik;

| (b) | sredstva, ki jih je institucija prejela kot zavarovanje s premoženjem za namene zmanjševanja kreditnega tveganja pri zavarovanih kreditnih poslih, zavarovanih poslih financiranja ali poslih izmenjave zavarovanja s premoženjem ter ki jih institucija lahko odtuji; |
| --- | --- |

(b)

sredstva, ki jih je institucija prejela kot zavarovanje s premoženjem za namene zmanjševanja kreditnega tveganja pri zavarovanih kreditnih poslih, zavarovanih poslih financiranja ali poslih izmenjave zavarovanja s premoženjem ter ki jih institucija lahko odtuji;

| (c) | sredstva, pripisana izdaji kritih obveznic kot neobvezno presežno zavarovanje s premoženjem. |
| --- | --- |

(c)

sredstva, pripisana izdaji kritih obveznic kot neobvezno presežno zavarovanje s premoženjem.

7.   V primeru nestandardnih, začasnih dejavnosti, ki jih izvaja ECB, centralna banka države članice ali centralna banka tretje države, da bi izpolnila svoj mandat v obdobju finančnih pretresov na trgih ali v izrednih makroekonomskih okoliščinah, se zmanjšan faktor potrebnega stabilnega financiranja lahko dodeli naslednjim sredstvom:

| (a) | z odstopanjem od točke (f) člena 428ad in od točke (a) člena 428ah(1) sredstvom, obremenjenim za namene dejavnosti iz tega pododstavka, |
| --- | --- |

(a)

z odstopanjem od točke (f) člena 428ad in od točke (a) člena 428ah(1) sredstvom, obremenjenim za namene dejavnosti iz tega pododstavka,

| (b) | z odstopanjem od točk (d)(i) in (d)(ii) člena 428ad, od točke (b) člena 428af in od točke (c) člena 428ag denarnim sredstvom, ki izvirajo iz dejavnosti iz tega pododstavka. |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od točk (d)(i) in (d)(ii) člena 428ad, od točke (b) člena 428af in od točke (c) člena 428ag denarnim sredstvom, ki izvirajo iz dejavnosti iz tega pododstavka.

Pristojni organi v dogovoru s centralno banko, ki je nasprotna stranka v poslu, določijo faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabi za sredstva iz točk (a) in (b) prvega pododstavka. Za obremenjena sredstva iz točke (a) prvega pododstavka faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabi, ni nižji od faktorja potrebnega stabilnega financiranja, ki bi se v skladu z oddelkom 2 uporabljal za ta sredstva, če ne bi bila obremenjena.

Pri uporabi zmanjšanega faktorja potrebnega stabilnega financiranja v skladu z drugim pododstavkom pristojni organi pazljivo spremljajo učinek tega zmanjšanega faktorja na pozicije stabilnega financiranja institucije in po potrebi sprejmejo ustrezne nadzorniške ukrepe.

8.   Da se prepreči dvojno štetje, institucije iz drugih delov izračuna zneska potrebnega stabilnega financiranja v skladu s tem poglavjem izključijo sredstva, povezana z zavarovanjem s premoženjem, ki je priznano kot gibljivo kritje, dano v skladu s točko (b) člena 428k(4) in člena 428ah(2), kot predloženo začetno kritje ali kot prispevek v jamstveni sklad CNS v skladu s točkama (a) in (b) člena 428ag.

9.   Institucije v izračun zneska potrebnega stabilnega financiranja vključijo tuje valute in blago, za katere je nakupno naročilo izvršeno. Iz izračuna zneska potrebnega stabilnega financiranja izključijo finančne instrumente, tuje valute in blago, za katere je prodajno naročilo izvršeno, pod pogojem, da ti posli v bilanci stanja institucije niso izkazani kot izvedeni finančni instrumenti ali zavarovani posli financiranja in da bodo ti posli izkazani v bilanci stanja institucije, ko bodo poravnani.

10.   Pristojni organi lahko določijo, da se faktorji potrebnega stabilnega financiranja uporabijo pri zunajbilančnih izpostavljenostih, ki niso navedene v tem poglavju, in tako zagotovijo, da imajo institucije ustrezen znesek razpoložljivega stabilnega financiranja za delež izpostavljenosti, za katere se pričakuje, da jih bo treba financirati v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja. Za določitev teh faktorjev pristojni organi zlasti upoštevajo pomembno škodo za ugled institucije, ki bi lahko nastala, če tega financiranja ne bi zagotovila.

Pristojni organi EBA najmanj enkrat na leto poročajo o vrstah zunajbilančnih izpostavljenosti, za katere so določili faktorje potrebnega stabilnega financiranja. V zadevnem poročilu tudi pojasnijo metodologijo, uporabljeno za določitev teh faktorjev.

Člen 428q

Preostala zapadlost sredstva

1.   Če v tem poglavju ni določeno drugače, institucije za določitev faktorjev potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo za njihova sredstva in zunajbilančne postavke v skladu z oddelkom 2, upoštevajo preostalo pogodbeno zapadlost svojih sredstev in zunajbilančnih poslov.

2.   Institucije sredstva, ki so ločena v skladu s členom 11(3) Uredbe (EU) št. 648/2012, obravnavajo glede na izpostavljenost iz naslova osnovnega instrumenta teh sredstev. Vendar institucije za ta sredstva uporabijo višji faktor potrebnega stabilnega financiranja, odvisno od obdobja obremenitve, ki ga določijo pristojni organi, ki preučijo zmožnost institucije za prosto odtujitev ali izmenjavo takih sredstev ter ročnost obveznosti strank institucij, na katere se nanaša zahteva glede ločevanja.

3.   Institucije pri izračunu preostale zapadlosti sredstva upoštevajo opcije, in sicer ob predpostavki, da bo izdajatelj ali nasprotna stranka izvršil vsako opcijo za podaljšanje zapadlosti zadevnega sredstva. Pri opcijah, ki se lahko izvršijo po diskrecijski presoji institucije, institucija in pristojni organi upoštevajo faktorje ugleda, ki bi lahko omejili možnost institucije, da ne izvrši opcije, zlasti pričakovanja trga in strank, da bi morala institucija zapadlost nekaterih sredstev podaljšati na datum zapadlosti.

4.   Za določitev faktorjev potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2, se za amortizacijo kreditov s preostalo pogodbeno zapadlostjo enega leta ali več kateri koli del takih obveznosti, ki zapade v manj kot šestih mesecih, in kateri koli del takih obveznosti, ki zapade v obdobju od šestih mesecev do enega leta, obravnavata, kot da imata preostalo zapadlost manj kot šest mesecev oziroma od šestih mesecev do enega leta.

Oddelek 2

Faktorji potrebnega stabilnega financiranja

Člen 428r

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 0 %

1.   Za naslednja sredstva se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 0 %:

| (a) | neobremenjena sredstva, ki so primerna za visokokakovostna likvidna sredstva stopnje 1 na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice iz navedenega delegiranega akta, ne glede na to, ali so skladna z operativnimi zahtevami iz navedenega delegiranega akta; |
| --- | --- |

(a)

neobremenjena sredstva, ki so primerna za visokokakovostna likvidna sredstva stopnje 1 na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice iz navedenega delegiranega akta, ne glede na to, ali so skladna z operativnimi zahtevami iz navedenega delegiranega akta;

| (b) | neobremenjene delnice ali enote v KNP, ki so upravičene do 0 % odbitka za izračun količnika likvidnostnega kritja v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1), ne glede na to, ali so v skladu z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, določenimi v navedenem delegiranem aktu; |
| --- | --- |

(b)

neobremenjene delnice ali enote v KNP, ki so upravičene do 0 % odbitka za izračun količnika likvidnostnega kritja v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1), ne glede na to, ali so v skladu z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, določenimi v navedenem delegiranem aktu;

| (c) | vse rezerve, ki jih ima institucija pri ECB, centralni banki države članice ali centralni banki tretje države, vključno z obveznimi in presežnimi rezervami; |
| --- | --- |

(c)

vse rezerve, ki jih ima institucija pri ECB, centralni banki države članice ali centralni banki tretje države, vključno z obveznimi in presežnimi rezervami;

| (d) | vse terjatve do ECB, centralne banke države članice ali centralne banke tretje države s preostalo zapadlostjo, krajšo od šestih mesecev; |
| --- | --- |

(d)

vse terjatve do ECB, centralne banke države članice ali centralne banke tretje države s preostalo zapadlostjo, krajšo od šestih mesecev;

| (e) | terjatve iz prodaje finančnih instrumentov, tujih valut ali blaga, ki zapadejo na dan sklenitve posla, za katere se pričakuje, da bodo poravnane v standardnem obdobju poravnave ali v obdobju, ki je običajno za zadevno izmenjavo ali vrsto poslov, ali ki še niso poravnane, vendar se še vedno pričakuje, da bodo; |
| --- | --- |

(e)

terjatve iz prodaje finančnih instrumentov, tujih valut ali blaga, ki zapadejo na dan sklenitve posla, za katere se pričakuje, da bodo poravnane v standardnem obdobju poravnave ali v obdobju, ki je običajno za zadevno izmenjavo ali vrsto poslov, ali ki še niso poravnane, vendar se še vedno pričakuje, da bodo;

| (f) | sredstva, ki so opredeljena kot soodvisna z obveznostmi v skladu s členom 428f; |
| --- | --- |

(f)

sredstva, ki so opredeljena kot soodvisna z obveznostmi v skladu s členom 428f;

| (g) | zapadla denarna sredstva iz poslov financiranja z vrednostnimi papirji s finančnimi strankami, kadar je preostala zapadlost teh poslov manj kot šest mesecev, kadar so ta zapadla sredstva zavarovana s sredstvi, ki štejejo za sredstva stopnje 1 na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice iz navedenega akta, ter kadar bi bile institucije pravno upravičene in operativno sposobne ponovno uporabiti ta sredstva v času trajanja posla. |
| --- | --- |

(g)

zapadla denarna sredstva iz poslov financiranja z vrednostnimi papirji s finančnimi strankami, kadar je preostala zapadlost teh poslov manj kot šest mesecev, kadar so ta zapadla sredstva zavarovana s sredstvi, ki štejejo za sredstva stopnje 1 na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice iz navedenega akta, ter kadar bi bile institucije pravno upravičene in operativno sposobne ponovno uporabiti ta sredstva v času trajanja posla.

Kadar se uporablja člen 428e, institucije zapadla denarna sredstva iz točke (g) prvega pododstavka tega odstavka upoštevajo na neto osnovi.

2.   Z odstopanjem od točke (c) odstavka 1 se lahko pristojni organi v dogovoru z zadevno centralno banko odločijo uporabiti višji faktor potrebnega stabilnega financiranja za obvezne rezerve in pri tem zlasti upoštevajo, v kakšnem obsegu so potrebne rezerve v enoletnem obdobju in z njimi povezano stabilno financiranje.

Pri podrejenih družbah, ki imajo sedež v tretji državi, kjer za obvezne rezerve centralne banke velja višji faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu z zahtevo glede neto stabilnega financiranja, določeno v nacionalni zakonodaji te tretje države, se ta višji faktor potrebnega stabilnega financiranja upošteva za namene konsolidacije.

Člen 428s

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 5 %

1.   Za naslednja sredstva in zunajbilančne postavke se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 5 %:

| (a) | neobremenjene delnice ali enote v KNP, ki so upravičene do 5 % odbitka za izračun količnika likvidnostnega kritja v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1), ne glede na to, ali so v skladu z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu; |
| --- | --- |

(a)

neobremenjene delnice ali enote v KNP, ki so upravičene do 5 % odbitka za izračun količnika likvidnostnega kritja v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1), ne glede na to, ali so v skladu z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu;

| (b) | zapadla denarna sredstva iz poslov financiranja z vrednostnimi papirji s finančnimi strankami, kadar imajo ti posli preostalo zapadlost, manjšo od šestih mesecev, razen tistih iz točke (g) člena 428r(1); |
| --- | --- |

(b)

zapadla denarna sredstva iz poslov financiranja z vrednostnimi papirji s finančnimi strankami, kadar imajo ti posli preostalo zapadlost, manjšo od šestih mesecev, razen tistih iz točke (g) člena 428r(1);

| (c) | neporabljeni del odobrenih kreditnih aranžmajev ali okvirnega likvidnostnega kredita na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1); |
| --- | --- |

(c)

neporabljeni del odobrenih kreditnih aranžmajev ali okvirnega likvidnostnega kredita na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1);

| (d) | zunajbilančni produkti, povezani s trgovinskim financiranjem, iz Priloge I s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev. |
| --- | --- |

(d)

zunajbilančni produkti, povezani s trgovinskim financiranjem, iz Priloge I s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev.

Kadar se uporablja člen 428e, institucije zapadla denarna sredstva iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka upoštevajo na neto osnovi.

2.   Institucije za vse nize pobotov pogodb o izvedenih finančnih instrumentih uporabijo faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 5 % za absolutno pošteno vrednost navedenih nizov pobotov pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki je bruto vrednost brez danih zavarovanj s premoženjem, kadar imajo ti nizi pobotov negativno pošteno vrednost. Za namene tega odstavka institucije določijo pošteno vrednost kot bruto vrednost brez zavarovanj s premoženjem ali plačil in prejemkov poravnav, povezanih s spremembami tržne vrednosti takih pogodb.

Člen 428t

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 7 %

Za neobremenjena sredstva, primerna za izjemno visokokakovostne krite obveznice stopnje 1 na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 7 %, ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu.

Člen 428u

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 7,5 %

Za zunajbilančne produkte, povezane s trgovinskim financiranjem, iz Priloge I s preostalo zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 7,5 %.

Člen 428v

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 10 %

Za naslednja sredstva in zunajbilančne postavke se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 10 %:

| (a) | zapadla denarna sredstva iz poslov s finančnimi strankami, katerih preostala zapadlost je manj kot šest mesecev, razen tistih iz točke (g) člena 428r(1) in iz točke (b) člena 428s(1); |
| --- | --- |

(a)

zapadla denarna sredstva iz poslov s finančnimi strankami, katerih preostala zapadlost je manj kot šest mesecev, razen tistih iz točke (g) člena 428r(1) in iz točke (b) člena 428s(1);

| (b) | bilančni produkti, povezani s trgovinskim financiranjem, s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev; |
| --- | --- |

(b)

bilančni produkti, povezani s trgovinskim financiranjem, s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev;

| (c) | zunajbilančni produkti, povezani s trgovinskim financiranjem, iz Priloge I s preostalo zapadlostjo enega leta ali več. |
| --- | --- |

(c)

zunajbilančni produkti, povezani s trgovinskim financiranjem, iz Priloge I s preostalo zapadlostjo enega leta ali več.

Člen 428w

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 12 %

Za neobremenjene delnice ali enote v KNP, ki so upravičene do 12 % odbitka za izračun količnika likvidnostnega kritja v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1), se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 12 %, ne glede na to, ali so v skladu z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu.

Člen 428x

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 15 %

Za neobremenjena sredstva, primerna za sredstva stopnje 2A na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 15 %, ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu.

Člen 428y

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 20 %

Za neobremenjene delnice ali enote v KNP, ki so upravičene do 20 % odbitka za izračun količnika likvidnostnega kritja v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1), se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 20 %, ne glede na to, ali so v skladu z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu.

Člen 428z

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 25 %

Za neobremenjena listinjenja stopnje 2B na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1) se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 25 %, ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu.

Člen 428aa

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 30 %

Za naslednja sredstva se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 30 %:

| (a) | neobremenjene izjemno visokokakovostne krite obveznice na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu; |
| --- | --- |

(a)

neobremenjene izjemno visokokakovostne krite obveznice na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu;

| (b) | neobremenjene delnice ali enote v KNP, ki so upravičene do 30 % odbitka za izračun količnika likvidnostnega kritja v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1), ne glede na to, ali so v skladu z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu. |
| --- | --- |

(b)

neobremenjene delnice ali enote v KNP, ki so upravičene do 30 % odbitka za izračun količnika likvidnostnega kritja v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1), ne glede na to, ali so v skladu z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu.

Člen 428ab

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 35 %

Za naslednja sredstva se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 35 %:

| (a) | neobremenjena listinjenja stopnje 2B na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu; |
| --- | --- |

(a)

neobremenjena listinjenja stopnje 2B na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu;

| (b) | neobremenjene delnice ali enote v KNP, ki so upravičene do 35 % odbitka za izračun količnika likvidnostnega kritja na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), ne glede na to, ali so v skladu z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu. |
| --- | --- |

(b)

neobremenjene delnice ali enote v KNP, ki so upravičene do 35 % odbitka za izračun količnika likvidnostnega kritja na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), ne glede na to, ali so v skladu z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu.

Člen 428ac

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 40 %

Za neobremenjene delnice ali enote v KNP, ki so upravičene do 40 % odbitka za izračun količnika likvidnostnega kritja na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 40 %, ne glede na to, ali so v skladu z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu.

Člen 428ad

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 50 %

Za naslednja sredstva se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 50 %:

| (a) | neobremenjena sredstva, primerna za sredstva stopnje 2B na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), pri čemer so izvzeta listinjenja stopnje 2B in visokokakovostne krite obveznice na podlagi navedenega delegiranega akta, ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika iz navedenega delegiranega akta; |
| --- | --- |

(a)

neobremenjena sredstva, primerna za sredstva stopnje 2B na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), pri čemer so izvzeta listinjenja stopnje 2B in visokokakovostne krite obveznice na podlagi navedenega delegiranega akta, ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika iz navedenega delegiranega akta;

| (b) | vloge institucije pri drugi finančni instituciji, ki izpolnjujejo merila za vloge za operativne namene, kot je določeno v delegiranem aktu iz člena 460(1); |
| --- | --- |

(b)

vloge institucije pri drugi finančni instituciji, ki izpolnjujejo merila za vloge za operativne namene, kot je določeno v delegiranem aktu iz člena 460(1);

| (c) | zapadla denarna sredstva iz poslov s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto z:






  (i) | enoto centralne ravni države članice ali tretje države; |
| --- | --- | --- |

(c)

zapadla denarna sredstva iz poslov s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto z:

(i)

enoto centralne ravni države članice ali tretje države;

| (ii) | enotami regionalne ali lokalne ravni države članice ali tretje države; |
| --- | --- |

(ii)

enotami regionalne ali lokalne ravni države članice ali tretje države;

| (iii) | subjekti javnega sektorja države članice ali tretje države; |
| --- | --- |

(iii)

subjekti javnega sektorja države članice ali tretje države;

| (iv) | multilateralnimi razvojnimi bankami iz člena 117(2) in mednarodnimi organizacijami iz člena 118; |
| --- | --- |

(iv)

multilateralnimi razvojnimi bankami iz člena 117(2) in mednarodnimi organizacijami iz člena 118;

| (v) | nefinančnimi družbami, strankami na drobno ter MSP; |
| --- | --- |

(v)

nefinančnimi družbami, strankami na drobno ter MSP;

| (vi) | kreditnimi zadrugami, ki jih odobri pristojni organ, osebnimi investicijskimi podjetji in strankami, ki so posredniki pri vlogah, če ta sredstva ne spadajo pod točko (b) tega odstavka; |
| --- | --- |

(vi)

kreditnimi zadrugami, ki jih odobri pristojni organ, osebnimi investicijskimi podjetji in strankami, ki so posredniki pri vlogah, če ta sredstva ne spadajo pod točko (b) tega odstavka;

| (d) | zapadla denarna sredstva iz poslov s preostalo zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto z:






  (i) | ECB ali centralno banko države članice; |
| --- | --- | --- |

(d)

zapadla denarna sredstva iz poslov s preostalo zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto z:

(i)

ECB ali centralno banko države članice;

| (ii) | centralno banko tretje države; |
| --- | --- |

(ii)

centralno banko tretje države;

| (iii) | finančnimi strankami; |
| --- | --- |

(iii)

finančnimi strankami;

| (e) | bilančni produkti, povezani s trgovinskim financiranjem, s preostalo zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto; |
| --- | --- |

(e)

bilančni produkti, povezani s trgovinskim financiranjem, s preostalo zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto;

| (f) | sredstva, obremenjena za preostalo zapadlost najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto, razen kadar bi bil za ta sredstva določen višji faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu s členi 428ae do 428ah, če ne bi bila obremenjena; v tem primeru se uporablja višji faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki bi se uporabljal za ta sredstva, če ne bi bila obremenjena; |
| --- | --- |

(f)

sredstva, obremenjena za preostalo zapadlost najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto, razen kadar bi bil za ta sredstva določen višji faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu s členi 428ae do 428ah, če ne bi bila obremenjena; v tem primeru se uporablja višji faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki bi se uporabljal za ta sredstva, če ne bi bila obremenjena;

| (g) | vsa druga sredstva s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, razen če ni drugače določeno v členih 428r do 428ac. |
| --- | --- |

(g)

vsa druga sredstva s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, razen če ni drugače določeno v členih 428r do 428ac.

Člen 428ae

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 55 %

Za neobremenjene delnice ali enote v KNP, ki so upravičene do 55 % odbitka za izračun količnika likvidnostnega kritja v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1), se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 55 %, ne glede na to, ali so v skladu z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu.

Člen 428af

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 65 %

Za naslednja sredstva se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 65 %:

| (a) | neobremenjeni krediti, zavarovani s hipotekami na stanovanjske nepremičnine, ali neobremenjeni stanovanjski krediti, za katere v celoti jamči primeren dajalec zavarovanja iz točke (e) člena 129(1), s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, pod pogojem, da se tem kreditom dodeli utež tveganja 35 % ali manj v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3; |
| --- | --- |

(a)

neobremenjeni krediti, zavarovani s hipotekami na stanovanjske nepremičnine, ali neobremenjeni stanovanjski krediti, za katere v celoti jamči primeren dajalec zavarovanja iz točke (e) člena 129(1), s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, pod pogojem, da se tem kreditom dodeli utež tveganja 35 % ali manj v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3;

| (b) | neobremenjeni krediti s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen kreditov za finančne stranke in kreditov iz členov 428r do 428ad, pod pogojem, da se tem kreditom dodeli utež tveganja 35 % ali manj v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3. |
| --- | --- |

(b)

neobremenjeni krediti s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen kreditov za finančne stranke in kreditov iz členov 428r do 428ad, pod pogojem, da se tem kreditom dodeli utež tveganja 35 % ali manj v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3.

Člen 428ag

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 85 %

Za naslednja sredstva in zunajbilančne postavke se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 85 %:

| (a) | vsa sredstva in zunajbilančne postavke, vključno z denarnimi sredstvi, dana kot začetno kritje za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, razen kadar bi bil za ta sredstva določen višji faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu s členom 428ah, če ne bi bila obremenjena; v tem primeru se uporabi višji faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki bi se za ta sredstva uporabljal, če ne bi bila obremenjena; |
| --- | --- |

(a)

vsa sredstva in zunajbilančne postavke, vključno z denarnimi sredstvi, dana kot začetno kritje za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, razen kadar bi bil za ta sredstva določen višji faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu s členom 428ah, če ne bi bila obremenjena; v tem primeru se uporabi višji faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki bi se za ta sredstva uporabljal, če ne bi bila obremenjena;

| (b) | vsa sredstva in zunajbilančne postavke, vključno z denarnimi sredstvi, dana kot prispevek v jamstveni sklad CNS, razen kadar bi bil za ta sredstva določen višji faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu s členom 428ah, če ne bi bila obremenjena; v tem primeru se uporablja višji faktor potrebnega stabilnega financiranja za neobremenjena sredstva; |
| --- | --- |

(b)

vsa sredstva in zunajbilančne postavke, vključno z denarnimi sredstvi, dana kot prispevek v jamstveni sklad CNS, razen kadar bi bil za ta sredstva določen višji faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu s členom 428ah, če ne bi bila obremenjena; v tem primeru se uporablja višji faktor potrebnega stabilnega financiranja za neobremenjena sredstva;

| (c) | neobremenjeni krediti s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen kreditov za finančne stranke in kreditov iz členov 428r do 428af, ki so zapadli pred manj kot 90 dnevi in ki jim je dodeljena utež tveganja več kot 35 % v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3; |
| --- | --- |

(c)

neobremenjeni krediti s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen kreditov za finančne stranke in kreditov iz členov 428r do 428af, ki so zapadli pred manj kot 90 dnevi in ki jim je dodeljena utež tveganja več kot 35 % v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3;

| (d) | bilančni produkti, povezani s trgovinskim financiranjem, s preostalo zapadlostjo enega leta ali več; |
| --- | --- |

(d)

bilančni produkti, povezani s trgovinskim financiranjem, s preostalo zapadlostjo enega leta ali več;

| (e) | neobremenjeni vrednostni papirji s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, pri katerih ni prišlo do neplačila v skladu s členom 178 in ki ne izpolnjujejo pogojev za likvidna sredstva na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1); |
| --- | --- |

(e)

neobremenjeni vrednostni papirji s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, pri katerih ni prišlo do neplačila v skladu s členom 178 in ki ne izpolnjujejo pogojev za likvidna sredstva na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1);

| (f) | neobremenjeni lastniški vrednostni papirji, s katerimi se trguje na borzi, ki niso primerni za sredstva stopnje 2B na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1); |
| --- | --- |

(f)

neobremenjeni lastniški vrednostni papirji, s katerimi se trguje na borzi, ki niso primerni za sredstva stopnje 2B na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1);

| (g) | fizično blago, s katerim se trguje, vključno z zlatom, razen izvedenih finančnih instrumentov na blago; |
| --- | --- |

(g)

fizično blago, s katerim se trguje, vključno z zlatom, razen izvedenih finančnih instrumentov na blago;

| (h) | sredstva, obremenjena s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, v kritnem premoženju, financiranem s kritimi obveznicami iz člena 52(4) Direktive 2009/65/ES ali s kritimi obveznicami, ki izpolnjujejo zahteve glede upravičenosti do obravnave iz člena 129(4) ali (5) te uredbe. |
| --- | --- |

(h)

sredstva, obremenjena s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, v kritnem premoženju, financiranem s kritimi obveznicami iz člena 52(4) Direktive 2009/65/ES ali s kritimi obveznicami, ki izpolnjujejo zahteve glede upravičenosti do obravnave iz člena 129(4) ali (5) te uredbe.

Člen 428ah

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 100 %

1.   Za naslednja sredstva se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 100 %:

| (a) | vsa sredstva, obremenjena za preostalo zapadlost enega leta ali več, razen če je v tem poglavju določeno drugače; |
| --- | --- |

(a)

vsa sredstva, obremenjena za preostalo zapadlost enega leta ali več, razen če je v tem poglavju določeno drugače;

| (b) | vsa sredstva, ki niso navedena v členih 428r do 428ag, vključno s krediti za finančne stranke s preostalo pogodbeno zapadlostjo enega leta ali več, nedonosne izpostavljenosti, postavke, odbite od kapitala, stalna sredstva, lastniški finančni instrumenti, s katerimi se ne trguje na borzi, zadržane obresti, zavarovalna sredstva, vrednostni papirji, pri katerih je prišlo do neplačila. |
| --- | --- |

(b)

vsa sredstva, ki niso navedena v členih 428r do 428ag, vključno s krediti za finančne stranke s preostalo pogodbeno zapadlostjo enega leta ali več, nedonosne izpostavljenosti, postavke, odbite od kapitala, stalna sredstva, lastniški finančni instrumenti, s katerimi se ne trguje na borzi, zadržane obresti, zavarovalna sredstva, vrednostni papirji, pri katerih je prišlo do neplačila.

2.   Institucije uporabijo faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 100 % za razliko, če je ta pozitivna, med vsoto poštenih vrednosti po vseh nizih pobotov s pozitivno pošteno vrednostjo in vsoto poštenih vrednosti vseh nizov pobotov z negativno pošteno vrednostjo, izračunano v skladu s členom 428d.

Za izračun iz prvega pododstavka se uporabljata naslednji pravili:

| (a) | gibljivo kritje, ki ga institucije prejmejo od svojih nasprotnih strank, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov s pozitivno pošteno vrednostjo, kadar se zavarovanje s premoženjem, prejeto kot gibljivo kritje, na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1) šteje za sredstva stopnje 1, pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice, določene v navedenem delegiranem aktu, ter kadar so institucije pravno upravičene in operativno sposobne ponovno uporabiti navedeno zavarovanje s premoženjem; |
| --- | --- |

(a)

gibljivo kritje, ki ga institucije prejmejo od svojih nasprotnih strank, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov s pozitivno pošteno vrednostjo, kadar se zavarovanje s premoženjem, prejeto kot gibljivo kritje, na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1) šteje za sredstva stopnje 1, pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice, določene v navedenem delegiranem aktu, ter kadar so institucije pravno upravičene in operativno sposobne ponovno uporabiti navedeno zavarovanje s premoženjem;

| (b) | vse gibljivo kritje, ki ga institucije dajo svojim nasprotnim strankam, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov z negativno pošteno vrednostjo. |
| --- | --- |

(b)

vse gibljivo kritje, ki ga institucije dajo svojim nasprotnim strankam, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov z negativno pošteno vrednostjo.

POGLAVJE 5

Odstopanje za majhne in nekompleksne institucije

Člen 428ai

Odstopanje za majhne in nekompleksne institucije

Z odstopanjem od poglavij 3 in 4 se lahko majhne in nekompleksne institucije ob predhodnem dovoljenju njihovega pristojnega organa odločijo, da izračunajo razmerje med razpoložljivim stabilnim financiranjem institucije iz poglavja 6 in potrebnim stabilnim financiranjem institucije iz poglavja 7 ter ga izrazijo kot odstotek.

Pristojni organ lahko od majhne in nekompleksne institucije zahteva, da zahtevo glede neto stabilnega financiranja izpolni na podlagi razpoložljivega stabilnega financiranja institucije iz poglavja 3 in potrebnega stabilnega financiranja institucije iz poglavja 4, če meni, da se s poenostavljeno metodologijo ne da ustrezno oceniti tveganja financiranja te institucije.

POGLAVJE 6

Razpoložljivo stabilno financiranje za poenostavljeni izračun količnika neto stabilnega financiranja

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 428aj

Poenostavljeni izračun zneska razpoložljivega stabilnega financiranja

1.   Če v tem poglavju ni določeno drugače, se znesek razpoložljivega stabilnega financiranja izračuna z množenjem knjigovodske vrednosti različnih kategorij ali vrst obveznosti in kapitala s faktorji razpoložljivega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2. Skupni znesek razpoložljivega stabilnega financiranja je vsota tehtanih zneskov obveznosti in kapitala.

2.   Obveznice in drugi dolžniški vrednostni papirji, ki jih izda institucija in se prodajajo izključno na trgu za male vlagatelje ter so na računu za male vlagatelje, lahko štejejo, kot da spadajo v ustrezno kategorijo vlog na drobno. Uvedejo se takšne omejitve, da teh instrumentov ne morejo kupiti ali imeti stranke, ki niso stranke na drobno.

Člen 428ak

Preostala zapadlost obveznosti ali kapitala

1.   Če v tem poglavju ni določeno drugače, institucije za določitev faktorjev razpoložljivega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2, upoštevajo preostalo pogodbeno zapadlost svojih obveznosti in kapitala.

2.   Institucije pri določanju preostale zapadlosti obveznosti ali kapitala upoštevajo obstoječe opcije. To storijo ob predpostavki, da bo nasprotna stranka nakupne opcije izkoristila na najzgodnejši možni datum. Pri opcijah, ki se lahko izvršijo po diskrecijski presoji institucije, institucija in pristojni organi upoštevajo dejavnike ugleda, ki bi lahko omejili možnost institucije, da ne izvrši opcije, zlasti tržna pričakovanja, da bi morale institucije nekatere obveznosti izpolniti pred njihovo zapadlostjo.

3.   Institucije obravnavajo vloge z določenim odpovednim rokom v skladu z njihovim odpovednim rokom, vezane vloge pa v skladu z njihovo preostalo zapadlostjo. Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena institucije pri določanju preostale zapadlosti vezanih vlog na drobno ne upoštevajo opcij za predčasne dvige, pri katerih mora vlagatelj za predčasne dvige, ki jih opravi v manj kot enem letu, plačati materialno kazen, kot je določena v delegiranem aktu iz člena 460(1).

4.   Za določitev faktorjev razpoložljivega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2, se za obveznosti s preostalo pogodbeno zapadlostjo enega leta ali več kateri koli del, ki zapade v manj kot šestih mesecih, in kateri koli del, ki zapade v obdobju od šestih mesecev do enega leta, obravnava, kot da ima preostalo zapadlost manj kot šest mesecev oziroma od šestih mesecev do enega leta.

Oddelek 2

Faktorji razpoložljivega stabilnega financiranja

Člen 428al

Faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 %

1.   Če v tem oddelku ni določeno drugače, se za vse obveznosti brez navedene zapadlosti, vključno s kratkimi pozicijami in pozicijami z neopredeljeno zapadlostjo, uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 %, razen za:

| (a) | odložene obveznosti za davek, ki se obravnavajo v skladu s prvim možnim datumom, na katerega bi se te obveznosti lahko realizirale; |
| --- | --- |

(a)

odložene obveznosti za davek, ki se obravnavajo v skladu s prvim možnim datumom, na katerega bi se te obveznosti lahko realizirale;

| (b) | manjšinske deleže, ki se obravnavajo v skladu z obdobjem veljavnosti zadevnega instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

manjšinske deleže, ki se obravnavajo v skladu z obdobjem veljavnosti zadevnega instrumenta.

2.   Za odložene obveznosti za davek in manjšinske deleže iz odstavka 1 se uporablja eden od naslednjih faktorjev:

| (a) | 0 %, če je dejanska preostala zapadlost odložene obveznosti za davek ali manjšinskega deleža manj kot eno leto; |
| --- | --- |

(a)

0 %, če je dejanska preostala zapadlost odložene obveznosti za davek ali manjšinskega deleža manj kot eno leto;

| (b) | 100 %, če je dejanska preostala zapadlost odložene obveznosti za davek ali manjšinskega deleža eno leto ali več. |
| --- | --- |

(b)

100 %, če je dejanska preostala zapadlost odložene obveznosti za davek ali manjšinskega deleža eno leto ali več.

3.   Za naslednje obveznosti se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 %:

| (a) | obveznosti iz nakupa finančnih instrumentov, tujih valut in blaga, ki zapadejo na dan sklenitve posla, za katere se pričakuje, da bodo poravnane v standardnem obdobju poravnave ali v obdobju, ki je običajno za zadevno izmenjavo ali vrsto posla, ali ki še niso poravnane, vendar se še vedno pričakuje, da bodo; |
| --- | --- |

(a)

obveznosti iz nakupa finančnih instrumentov, tujih valut in blaga, ki zapadejo na dan sklenitve posla, za katere se pričakuje, da bodo poravnane v standardnem obdobju poravnave ali v obdobju, ki je običajno za zadevno izmenjavo ali vrsto posla, ali ki še niso poravnane, vendar se še vedno pričakuje, da bodo;

| (b) | obveznosti, ki so opredeljene kot soodvisne s sredstvi v skladu s členom 428f; |
| --- | --- |

(b)

obveznosti, ki so opredeljene kot soodvisne s sredstvi v skladu s členom 428f;

| (c) | obveznosti s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki jih zagotovijo:






  (i) | ECB ali centralna banka države članice; |
| --- | --- | --- |

(c)

obveznosti s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki jih zagotovijo:

(i)

ECB ali centralna banka države članice;

| (ii) | centralna banka tretje države; |
| --- | --- |

(ii)

centralna banka tretje države;

| (iii) | finančne stranke; |
| --- | --- |

(iii)

finančne stranke;

| (d) | vse druge obveznosti in kapitalske postavke ali instrumenti, ki niso navedeni v tem členu in členih 428am do 428ap. |
| --- | --- |

(d)

vse druge obveznosti in kapitalske postavke ali instrumenti, ki niso navedeni v tem členu in členih 428am do 428ap.

4.   Institucije uporabijo faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 % za absolutno vrednost razlike, če je ta negativna, med vsoto poštenih vrednosti skozi vse nize pobotov s pozitivno pošteno vrednostjo in vsoto poštenih vrednosti skozi vse nize pobotov z negativno pošteno vrednostjo, izračunano v skladu s členom 428d.

Za izračun iz prvega pododstavka se uporabljata naslednji pravili:

| (a) | gibljivo kritje, ki ga institucije prejmejo od svojih nasprotnih strank, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov s pozitivno pošteno vrednostjo, kadar se zavarovanje s premoženjem, prejeto kot gibljivo kritje, na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1) šteje za sredstva stopnje 1, pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice, določene v navedenem delegiranem aktu, ter kadar so institucije pravno upravičene in operativno sposobne ponovno uporabiti navedeno zavarovanje s premoženjem; |
| --- | --- |

(a)

gibljivo kritje, ki ga institucije prejmejo od svojih nasprotnih strank, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov s pozitivno pošteno vrednostjo, kadar se zavarovanje s premoženjem, prejeto kot gibljivo kritje, na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1) šteje za sredstva stopnje 1, pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice, določene v navedenem delegiranem aktu, ter kadar so institucije pravno upravičene in operativno sposobne ponovno uporabiti navedeno zavarovanje s premoženjem;

| (b) | vse gibljivo kritje, ki ga institucije dajo svojim nasprotnim strankam, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov z negativno pošteno vrednostjo. |
| --- | --- |

(b)

vse gibljivo kritje, ki ga institucije dajo svojim nasprotnim strankam, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov z negativno pošteno vrednostjo.

Člen 428am

Faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 50 %

Za naslednje obveznosti se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 50 %:

| (a) | prejete vloge, ki izpolnjujejo merila za vloge za operativne namene, kot je določeno v delegiranem aktu iz člena 460(1); |
| --- | --- |

(a)

prejete vloge, ki izpolnjujejo merila za vloge za operativne namene, kot je določeno v delegiranem aktu iz člena 460(1);

| (b) | obveznosti s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki jih zagotovijo:






  (i) | enota centralne ravni države članice ali tretje države; |
| --- | --- | --- |

(b)

obveznosti s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki jih zagotovijo:

(i)

enota centralne ravni države članice ali tretje države;

| (ii) | enote regionalne ali lokalne ravni države članice ali tretje države; |
| --- | --- |

(ii)

enote regionalne ali lokalne ravni države članice ali tretje države;

| (iii) | subjekti javnega sektorja države članice ali tretje države; |
| --- | --- |

(iii)

subjekti javnega sektorja države članice ali tretje države;

| (iv) | multilateralne razvojne banke iz člena 117(2) in mednarodne organizacije iz člena 118; |
| --- | --- |

(iv)

multilateralne razvojne banke iz člena 117(2) in mednarodne organizacije iz člena 118;

| (v) | nefinančne podjetniške stranke; |
| --- | --- |

(v)

nefinančne podjetniške stranke;

| (vi) | kreditne zadruge, ki jih odobri pristojni organ, osebna investicijska podjetja in stranke, ki so posredniki pri vlogah, z izjemo prejetih vlog, ki izpolnjujejo merila za vloge za operativne namene, kot je določeno v delegiranem aktu iz člena 460(1). |
| --- | --- |

(vi)

kreditne zadruge, ki jih odobri pristojni organ, osebna investicijska podjetja in stranke, ki so posredniki pri vlogah, z izjemo prejetih vlog, ki izpolnjujejo merila za vloge za operativne namene, kot je določeno v delegiranem aktu iz člena 460(1).

Člen 428an

Faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 90 %

Za vpogledne vloge na drobno, vloge na drobno z določenim odpovednim rokom, krajšim od enega leta, in vezane vloge na drobno s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki izpolnjujejo ustrezna merila za druge vloge na drobno iz delegiranega akta iz člena 460(1), se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 90 %.

Člen 428ao

Faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 95 %

Za vpogledne vloge na drobno, vloge na drobno z določenim odpovednim rokom, krajšim od enega leta, in vezane vloge na drobno s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki izpolnjujejo ustrezna merila za stabilne vloge na drobno iz delegiranega akta iz člena 460(1), se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 95 %.

Člen 428ap

Faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 100 %

Za naslednje obveznosti ter kapitalske postavke in instrumente se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 100 %:

| (a) | postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije pred uporabo prilagoditev na podlagi členov 32 do 35, odbitkov na podlagi člena 36 ter izvzetij in drugih možnosti iz členov 48, 49 in 79; |
| --- | --- |

(a)

postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije pred uporabo prilagoditev na podlagi členov 32 do 35, odbitkov na podlagi člena 36 ter izvzetij in drugih možnosti iz členov 48, 49 in 79;

| (b) | postavke dodatnega temeljnega kapitala institucije pred odbitkom postavk iz člena 56 in pred uporabo člena 79, razen katerih koli instrumentov z izrecnimi ali vgrajenimi opcijami, ki bi, če bi se izvršile, skrajšale dejansko preostalo zapadlost na manj kot eno leto; |
| --- | --- |

(b)

postavke dodatnega temeljnega kapitala institucije pred odbitkom postavk iz člena 56 in pred uporabo člena 79, razen katerih koli instrumentov z izrecnimi ali vgrajenimi opcijami, ki bi, če bi se izvršile, skrajšale dejansko preostalo zapadlost na manj kot eno leto;

| (c) | postavke dodatnega kapitala institucije pred odbitki iz člena 66 in pred uporabo člena 79 s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen katerih koli instrumentov z izrecnimi ali vgrajenimi opcijami, ki bi, če bi se izvršile, skrajšale dejansko preostalo zapadlost na manj kot eno leto; |
| --- | --- |

(c)

postavke dodatnega kapitala institucije pred odbitki iz člena 66 in pred uporabo člena 79 s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen katerih koli instrumentov z izrecnimi ali vgrajenimi opcijami, ki bi, če bi se izvršile, skrajšale dejansko preostalo zapadlost na manj kot eno leto;

| (d) | katere koli druge kapitalske instrumente institucije s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen katerih koli instrumentov z izrecnimi ali vgrajenimi opcijami, ki bi, če bi se izvršile, skrajšale dejansko preostalo zapadlost na manj kot eno leto; |
| --- | --- |

(d)

katere koli druge kapitalske instrumente institucije s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen katerih koli instrumentov z izrecnimi ali vgrajenimi opcijami, ki bi, če bi se izvršile, skrajšale dejansko preostalo zapadlost na manj kot eno leto;

| (e) | katera koli druga zavarovana in nezavarovana posojila in obveznosti s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, vključno z vezanimi vlogami, razen če ni drugače določeno v členih 428al do 428ao. |
| --- | --- |

(e)

katera koli druga zavarovana in nezavarovana posojila in obveznosti s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, vključno z vezanimi vlogami, razen če ni drugače določeno v členih 428al do 428ao.

POGLAVJE 7

Potrebno stabilno financiranje za poenostavljeni izračun količnika neto stabilnega financiranja

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 428aq

Poenostavljeni izračun zneska potrebnega stabilnega financiranja

1.   Če v tem poglavju ni določeno drugače, se znesek potrebnega stabilnega financiranja za majhne in nekompleksne institucije izračuna z množenjem knjigovodske vrednosti različnih kategorij ali vrst sredstev in zunajbilančnih postavk s faktorji potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2. Skupni znesek potrebnega stabilnega financiranja je vsota tehtanih zneskov sredstev in zunajbilančnih postavk.

2.   Iz izračuna zneska potrebnega stabilnega financiranja se izključijo sredstva, ki so si jih institucije izposodile, tudi v okviru poslov financiranja z vrednostnimi papirji, in so izkazana v njihovih bilancah stanja ter ki jih nimajo v dejanski lasti.

Sredstva, ki so si jih institucije izposodile, tudi v okviru poslov financiranja z vrednostnimi papirji, in niso izkazana v njihovih bilancah stanja, a jih imajo v dejanski lasti, so predmet faktorjev potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2.

3.   Sredstva, ki so jih institucije posodile, tudi v okviru poslov financiranja z vrednostnimi papirji, in ki jih obdržijo v dejanski lasti, četudi ne ostanejo v njihovi bilanci stanja, se za namene tega poglavja obravnavajo kot obremenjena sredstva in so predmet faktorjev potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2. Taka sredstva se sicer izključijo iz izračuna zneska potrebnega stabilnega financiranja.

4.   Za sredstva, ki so obremenjena za preostalo zapadlost šestih mesecev ali več, se določi ali faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki bi se v skladu z oddelkom 2 uporabil za ta sredstva, če ne bi bila obremenjena, ali pa faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki se sicer uporablja za ta obremenjena sredstva, odvisno od tega, kateri faktor je večji. Enako velja v primeru, ko je preostala zapadlost obremenjenih sredstev krajša od preostale zapadlosti posla, ki je vir obremenitve.

Za sredstva, ki jim je do izteka obdobja obremenitve ostalo manj kot šest mesecev, se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabi v skladu z oddelkom 2 za enaka sredstva, če ne bi bila obremenjena.

5.   Če institucija ponovno uporabi ali ponovno zastavi sredstvo, ki je bilo izposojeno, vključno v okviru poslov financiranja z vrednostnimi papirji, in ki se obračuna za zunajbilančne postavke, se posel, na podlagi katerega je bilo to sredstvo izposojeno, obravnava kot obremenjen, kolikor ta posel ne more zapasti, če institucija ne vrne izposojenega sredstva.

6.   Za neobremenjena sredstva štejejo naslednja sredstva:

| (a) | sredstva, vključena v skupino, ki so na voljo za takojšno uporabo kot zavarovanje s premoženjem za pridobitev dodatnega financiranja na podlagi kreditnih linij, ki jih ima na voljo institucija, za katere so obveznosti odobrene ali, če skupino upravlja centralna banka, neodobrene, vendar še ne financirane, vključno s sredstvi, ki jih ima kreditna institucija pri centralni instituciji v zadružni mreži ali institucionalni shemi za zaščito vlog; |
| --- | --- |

(a)

sredstva, vključena v skupino, ki so na voljo za takojšno uporabo kot zavarovanje s premoženjem za pridobitev dodatnega financiranja na podlagi kreditnih linij, ki jih ima na voljo institucija, za katere so obveznosti odobrene ali, če skupino upravlja centralna banka, neodobrene, vendar še ne financirane, vključno s sredstvi, ki jih ima kreditna institucija pri centralni instituciji v zadružni mreži ali institucionalni shemi za zaščito vlog;

| (b) | sredstva, ki jih je institucija prejela kot zavarovanje s premoženjem za namene zmanjševanja kreditnega tveganja pri zavarovanih kreditnih poslih, zavarovanih poslih financiranja ali poslih izmenjave zavarovanja ter ki jih institucija lahko odtuji; |
| --- | --- |

(b)

sredstva, ki jih je institucija prejela kot zavarovanje s premoženjem za namene zmanjševanja kreditnega tveganja pri zavarovanih kreditnih poslih, zavarovanih poslih financiranja ali poslih izmenjave zavarovanja ter ki jih institucija lahko odtuji;

| (c) | sredstva, pripisana izdaji kritih obveznic kot neobvezno presežno zavarovanje s premoženjem. |
| --- | --- |

(c)

sredstva, pripisana izdaji kritih obveznic kot neobvezno presežno zavarovanje s premoženjem.

Institucije za namene točke (a) prvega pododstavka tega odstavka predpostavljajo, da so sredstva v skupini obremenjena, in sicer po pravilu naraščajoče likvidnosti, pri čemer upoštevajo razvrstitev sredstev glede likvidnosti iz delegiranega akta iz člena 460(1), začenši s sredstvi, ki niso primerna za likvidnostni blažilnik.

7.   V primeru nestandardnih, začasnih dejavnosti, ki jih izvaja ECB, centralna banka države članice ali centralna banka tretje države, da bi izpolnila svoj mandat v obdobju finančnih pretresov na trgih ali v izrednih makroekonomskih okoliščinah, se zmanjšan faktor potrebnega stabilnega financiranja lahko dodeli naslednjim sredstvom:

| (a) | z odstopanjem od člena 428aw in od točke (a) člena 428az(1) sredstvom, obremenjenim za dejavnosti iz tega pododstavka, |
| --- | --- |

(a)

z odstopanjem od člena 428aw in od točke (a) člena 428az(1) sredstvom, obremenjenim za dejavnosti iz tega pododstavka,

| (b) | z odstopanjem od člena 428aw in od točke (b) člena 428ay denarnim sredstvom, ki izvirajo iz dejavnosti iz tega pododstavka. |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od člena 428aw in od točke (b) člena 428ay denarnim sredstvom, ki izvirajo iz dejavnosti iz tega pododstavka.

Pristojni organi v dogovoru s centralno banko, ki je nasprotna stranka v poslu, določijo faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabi za sredstva iz točk (a) in (b) prvega pododstavka. Za obremenjena sredstva iz točke (a) prvega pododstavka faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabi, ni nižji od faktorja potrebnega stabilnega financiranja, ki bi se v skladu z oddelkom 2 uporabljal za ta sredstva, če ne bi bila obremenjena.

Pri uporabi zmanjšanega faktorja potrebnega stabilnega financiranja v skladu z drugim pododstavkom pristojni organi pazljivo spremljajo učinek tega zmanjšanega faktorja na pozicije stabilnega financiranja institucije in po potrebi sprejmejo ustrezne nadzorniške ukrepe.

8.   Institucije iz drugih delov izračuna zneska potrebnega stabilnega financiranja v skladu s tem poglavjem izključijo sredstva, povezana z zavarovanjem s premoženjem, ki je priznano kot gibljivo kritje, dano v skladu s točko (b) člena 428k(4) in členom 428ah(2), ali kot predloženo začetno kritje ali kot prispevek v jamstveni sklad CNS v skladu s točkama (a) in (b) člena 428ag, da se prepreči dvojno štetje.

9.   Institucije v izračun zneska potrebnega stabilnega financiranja vključijo finančne instrumente, tuje valute in blago, za katere je nakupno naročilo izvršeno. Iz izračuna zneska potrebnega stabilnega financiranja izključijo finančne instrumente, tuje valute in blago, za katere je prodajno naročilo izvršeno, pod pogojem, da ti posli v bilanci stanja institucije niso izkazani kot izvedeni finančni instrumenti ali zavarovani posli financiranja in da bodo ti posli izkazani v bilanci stanja institucije, ko bodo poravnani.

10.   Pristojni organi lahko določijo, da se faktorji potrebnega stabilnega financiranja uporabijo pri zunajbilančnih izpostavljenostih, ki niso navedene v tem poglavju, in tako zagotovijo, da imajo institucije ustrezen znesek razpoložljivega stabilnega financiranja za delež izpostavljenosti, za katere se pričakuje, da jih bo treba financirati v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja. Za določitev teh faktorjev pristojni organi zlasti upoštevajo pomembno škodo za ugled institucije, ki bi lahko nastala, če tega financiranja ne bi zagotovila.

Pristojni organi EBA najmanj enkrat na leto poročajo o vrstah zunajbilančnih izpostavljenosti, za katere so določili faktorje potrebnega stabilnega financiranja. V zadevnem poročilu tudi pojasnijo metodologijo, uporabljeno za določitev teh faktorjev.

Člen 428ar

Preostala zapadlost sredstva

1.   Če v tem poglavju ni določeno drugače, institucije za določitev faktorjev potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo za njihova sredstva in zunajbilančne postavke v skladu z oddelkom 2, upoštevajo preostalo pogodbeno zapadlost svojih sredstev in zunajbilančnih poslov.

2.   Institucije sredstva, ki so ločena v skladu s členom 11(3) Uredbe (EU) št. 648/2012, obravnavajo glede na izpostavljenost teh sredstev iz naslova osnovnega instrumenta. Vendar institucije za ta sredstva uporabijo višji faktor potrebnega stabilnega financiranja, odvisno od obdobja obremenitve, ki ga določijo pristojni organi, ki preučijo zmožnost institucije za prosto odtujitev ali izmenjavo takih sredstev ter ročnost obveznosti strank institucij, na katere se nanaša zahteva glede ločevanja.

3.   Institucije pri izračunu preostale zapadlosti sredstva upoštevajo opcije, in sicer ob predpostavki, da bo izdajatelj ali nasprotna stranka izkoristil vsako opcijo za podaljšanje zapadlosti zadevnega sredstva. Pri opcijah, ki se lahko izvršijo po diskrecijski presoji institucije, institucija in pristojni organi upoštevajo faktorje ugleda, ki bi lahko omejili možnost institucije, da ne izvrši opcije, zlasti pričakovanja trga in strank, da bi morala institucija zapadlost nekaterih sredstev podaljšati na datum zapadlosti.

4.   Za amortizacijo kreditov s preostalo pogodbeno zapadlostjo enega leta ali več se z namenom določitve faktorjev potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo v skladu z oddelkom 2, za deleže, ki zapadejo v manj kot šestih mesecih ali v času od šestih mesecev do enega leta, šteje, da ima preostalo zapadlost manj kot šest mesecev oziroma od šest mesecev do enega leta.

Oddelek 2

Faktorji potrebnega stabilnega financiranja

Člen 428as

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 0 %

1.   Za naslednja sredstva se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 0 %:

| (a) | neobremenjena sredstva, ki so primerna za visokokakovostna likvidna sredstva stopnje 1 na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice, določene v navedenem delegiranem aktu, ne glede na to, ali so skladna z operativnimi zahtevami, kot so določene v navedenem delegiranem aktu; |
| --- | --- |

(a)

neobremenjena sredstva, ki so primerna za visokokakovostna likvidna sredstva stopnje 1 na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice, določene v navedenem delegiranem aktu, ne glede na to, ali so skladna z operativnimi zahtevami, kot so določene v navedenem delegiranem aktu;

| (b) | vse rezerve, ki jih ima institucija pri ECB, centralni banki države članice ali centralni banki tretje države, vključno z obveznimi in presežnimi rezervami; |
| --- | --- |

(b)

vse rezerve, ki jih ima institucija pri ECB, centralni banki države članice ali centralni banki tretje države, vključno z obveznimi in presežnimi rezervami;

| (c) | vse terjatve do ECB, centralne banke države članice ali centralne banke tretje države s preostalo zapadlostjo, krajšo od šestih mesecev; |
| --- | --- |

(c)

vse terjatve do ECB, centralne banke države članice ali centralne banke tretje države s preostalo zapadlostjo, krajšo od šestih mesecev;

| (d) | sredstva, ki so opredeljena kot soodvisna z obveznostmi v skladu s členom 428f. |
| --- | --- |

(d)

sredstva, ki so opredeljena kot soodvisna z obveznostmi v skladu s členom 428f.

2.   Z odstopanjem od točke (b) odstavka 1 se lahko pristojni organi v dogovoru z zadevno centralno banko odločijo uporabiti višji faktor potrebnega stabilnega financiranja za obvezne rezerve, zlasti ob upoštevanju, v kakšnem obsegu so potrebne rezerve v enoletnem obdobju in z njimi povezano stabilno financiranje.

Pri podrejenih družbah, ki imajo sedež v tretji državi, kjer za obvezne rezerve centralne banke velja višji faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu z zahtevo glede neto stabilnih virov financiranja, določeno v nacionalni zakonodaji zadevne tretje države, se ta višji faktor potrebnega stabilnega financiranja upošteva za namene konsolidacije.

Člen 428at

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 5 %

1.   Za neporabljeni del odobrenih kreditnih aranžmajev in okvirnega likvidnostnega kredita, določenih v delegiranem aktu iz člena 460(1), se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 5 %.

2.   Institucije za vse nize pobotov pogodb o izvedenih finančnih instrumentih uporabijo faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 5 % za absolutno pošteno vrednost navedenih nizov pobotov pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki je bruto vrednost brez danih zavarovanj s premoženjem, kadar imajo ti nizi pobotov negativno pošteno vrednost. Za namene tega odstavka institucije določijo pošteno vrednost kot bruto vrednost brez danih zavarovanj s premoženjem ali plačil in prejemkov poravnav, povezanih s spremembami tržne vrednosti takih pogodb.

Člen 428au

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 10 %

Za naslednja sredstva in zunajbilančne postavke se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 10 %:

| (a) | neobremenjena sredstva, primerna za izjemno visokokakovostne krite obveznice stopnje 1 na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu; |
| --- | --- |

(a)

neobremenjena sredstva, primerna za izjemno visokokakovostne krite obveznice stopnje 1 na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu;

| (b) | zunajbilančne produkte, povezane s trgovinskim financiranjem, iz Priloge I. |
| --- | --- |

(b)

zunajbilančne produkte, povezane s trgovinskim financiranjem, iz Priloge I.

Člen 428av

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 20 %

Za neobremenjena sredstva, primerna za sredstva stopnje 2A na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), in neobremenjene delnice ali enote v KNP na podlagi navedenega delegiranega akta se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 20 %, ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu.

Člen 428aw

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 50 %

Za naslednja sredstva se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 50 %:

| (a) | zavarovani in nezavarovani krediti, ki imajo preostalo zapadlost manj kot eno leto in so obremenjeni manj kot eno leto, |
| --- | --- |

(a)

zavarovani in nezavarovani krediti, ki imajo preostalo zapadlost manj kot eno leto in so obremenjeni manj kot eno leto,

| (b) | vsa druga sredstva s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, razen če ni drugače določeno v členih 428as do 428av; |
| --- | --- |

(b)

vsa druga sredstva s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, razen če ni drugače določeno v členih 428as do 428av;

| (c) | sredstva, obremenjena za preostalo zapadlost najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto, razen kadar bi bil za ta sredstva določen višji faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu s členi 428ax, 428ay in 428az, če ne bi bila obremenjena; v tem primeru se uporabi višji faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki bi se za ta sredstva uporabljal, če ne bi bila obremenjena. |
| --- | --- |

(c)

sredstva, obremenjena za preostalo zapadlost najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto, razen kadar bi bil za ta sredstva določen višji faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu s členi 428ax, 428ay in 428az, če ne bi bila obremenjena; v tem primeru se uporabi višji faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki bi se za ta sredstva uporabljal, če ne bi bila obremenjena.

Člen 428ax

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 55 %

Za sredstva, ki so primerna za sredstva stopnje 2B na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), in delnice ali enote v KNP na podlagi navedenega delegiranega akta se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 55 %, ne glede na njihovo skladnost z operativnimi zahtevami in zahtevami glede sestave likvidnostnega blažilnika, kot so določene v navedenem delegiranem aktu, če so obremenjeni manj kot eno leto.

Člen 428ay

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 85 %

Za naslednja sredstva in zunajbilančne postavke se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 85 %:

| (a) | vsa sredstva in zunajbilančne postavke, vključno z denarnimi sredstvi, dana kot začetno kritje za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih ali dana kot prispevek v jamstveni sklad CNS, razen kadar bi bil za ta sredstva določen višji faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu s členom 428az, če ne bi bila obremenjena; v tem primeru se uporabi višji faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki bi se za ta sredstva uporabljal, če ne bi bila obremenjena; |
| --- | --- |

(a)

vsa sredstva in zunajbilančne postavke, vključno z denarnimi sredstvi, dana kot začetno kritje za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih ali dana kot prispevek v jamstveni sklad CNS, razen kadar bi bil za ta sredstva določen višji faktor potrebnega stabilnega financiranja v skladu s členom 428az, če ne bi bila obremenjena; v tem primeru se uporabi višji faktor potrebnega stabilnega financiranja, ki bi se za ta sredstva uporabljal, če ne bi bila obremenjena;

| (b) | neobremenjeni krediti s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen kreditov za finančne stranke, ki so zapadli pred manj kot 90 dnevi; |
| --- | --- |

(b)

neobremenjeni krediti s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, razen kreditov za finančne stranke, ki so zapadli pred manj kot 90 dnevi;

| (c) | bilančni produkti, povezani s trgovinskim financiranjem, s preostalo zapadlostjo enega leta ali več; |
| --- | --- |

(c)

bilančni produkti, povezani s trgovinskim financiranjem, s preostalo zapadlostjo enega leta ali več;

| (d) | neobremenjeni vrednostni papirji s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, pri katerih ni prišlo do neplačila v skladu s členom 178 in ki ne izpolnjujejo pogojev za likvidna sredstva na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1); |
| --- | --- |

(d)

neobremenjeni vrednostni papirji s preostalo zapadlostjo enega leta ali več, pri katerih ni prišlo do neplačila v skladu s členom 178 in ki ne izpolnjujejo pogojev za likvidna sredstva na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1);

| (e) | neobremenjeni lastniški vrednostni papirji, s katerimi se trguje na borzi, ki niso primerni za sredstva stopnje 2B na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1); |
| --- | --- |

(e)

neobremenjeni lastniški vrednostni papirji, s katerimi se trguje na borzi, ki niso primerni za sredstva stopnje 2B na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1);

| (f) | fizično blago, s katerim se trguje, vključno z zlatom, razen izvedenih finančnih instrumentov na blago. |
| --- | --- |

(f)

fizično blago, s katerim se trguje, vključno z zlatom, razen izvedenih finančnih instrumentov na blago.

Člen 428az

Faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 100 %

1.   Za naslednja sredstva se uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 100 %:

| (a) | vsa sredstva, obremenjena za preostalo zapadlost enega leta ali več; |
| --- | --- |

(a)

vsa sredstva, obremenjena za preostalo zapadlost enega leta ali več;

| (b) | vsa sredstva, ki niso navedena v členih 428as do 428ay, vključno s krediti za finančne stranke s preostalo pogodbeno zapadlostjo enega leta ali več, nedonosne izpostavljenosti, postavke, odbite od kapitala, stalna sredstva, lastniški finančni instrumenti, s katerimi se ne trguje na borzi, zadržane obresti, zavarovalna sredstva, vrednostni papirji, pri katerih je prišlo do neplačila. |
| --- | --- |

(b)

vsa sredstva, ki niso navedena v členih 428as do 428ay, vključno s krediti za finančne stranke s preostalo pogodbeno zapadlostjo enega leta ali več, nedonosne izpostavljenosti, postavke, odbite od kapitala, stalna sredstva, lastniški finančni instrumenti, s katerimi se ne trguje na borzi, zadržane obresti, zavarovalna sredstva, vrednostni papirji, pri katerih je prišlo do neplačila.

2.   Institucije uporabijo faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 100 % za razliko, če je ta pozitivna, med vsoto poštenih vrednosti po vseh nizih pobotov s pozitivno pošteno vrednostjo in vsoto poštenih vrednosti vseh nizov pobotov z negativno pošteno vrednostjo, izračunano v skladu s členom 428d.

Za izračun iz prvega pododstavka se uporabljata naslednji pravili:

| (a) | gibljivo kritje, ki ga institucije prejmejo od svojih nasprotnih strank, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov s pozitivno pošteno vrednostjo, kadar se zavarovanje s premoženjem, prejeto kot gibljivo kritje, na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1) šteje za sredstva stopnje 1, pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice, določene v navedenem delegiranem aktu, ter kadar so institucije pravno upravičene in operativno sposobne ponovno uporabiti navedeno zavarovanje s premoženjem; |
| --- | --- |

(a)

gibljivo kritje, ki ga institucije prejmejo od svojih nasprotnih strank, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov s pozitivno pošteno vrednostjo, kadar se zavarovanje s premoženjem, prejeto kot gibljivo kritje, na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1) šteje za sredstva stopnje 1, pri čemer so izvzete izjemno visokokakovostne krite obveznice, določene v navedenem delegiranem aktu, ter kadar so institucije pravno upravičene in operativno sposobne ponovno uporabiti navedeno zavarovanje s premoženjem;

| (b) | vse gibljivo kritje, ki ga institucije dajo svojim nasprotnim strankam, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov z negativno pošteno vrednostjo.“; |
| --- | --- |

(b)

vse gibljivo kritje, ki ga institucije dajo svojim nasprotnim strankam, se odšteje od poštene vrednosti niza pobotov z negativno pošteno vrednostjo.“;

| (117) | del 7 se nadomesti z naslednjim:


  „DEL 7


  FINANČNI VZVOD



  Člen 429
  Izračun količnika finančnega vzvoda

  1.   Institucije izračunajo količnik finančnega vzvoda po metodi, ki je določena v odstavkih 2, 3 in 4.


  2.   Količnik finančnega vzvoda se izračuna kot mera kapitala institucije, deljena z mero skupne izpostavljenosti te institucije, in se izrazi kot odstotek.
  Institucije izračunajo količnik finančnega vzvoda na zadnji referenčni datum poročanja.


  3.   Za namene odstavka 2 je mera kapitala temeljni kapital.


  4.   Za namene odstavka 2 je mera skupne izpostavljenosti vsota vrednosti izpostavljenosti:






  (a) | sredstev, razen pogodb o izvedenih finančnih instrumentih iz Priloge II, kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in pozicij iz člena 429e, izračunanih v skladu s členom 429b(1); |
| --- | --- | --- |

(117)

del 7 se nadomesti z naslednjim:

„DEL 7

FINANČNI VZVOD

Člen 429

Izračun količnika finančnega vzvoda

1.   Institucije izračunajo količnik finančnega vzvoda po metodi, ki je določena v odstavkih 2, 3 in 4.

2.   Količnik finančnega vzvoda se izračuna kot mera kapitala institucije, deljena z mero skupne izpostavljenosti te institucije, in se izrazi kot odstotek.

Institucije izračunajo količnik finančnega vzvoda na zadnji referenčni datum poročanja.

3.   Za namene odstavka 2 je mera kapitala temeljni kapital.

4.   Za namene odstavka 2 je mera skupne izpostavljenosti vsota vrednosti izpostavljenosti:

(a)

sredstev, razen pogodb o izvedenih finančnih instrumentih iz Priloge II, kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in pozicij iz člena 429e, izračunanih v skladu s členom 429b(1);

| (b) | pogodb o izvedenih finančnih instrumentih iz Priloge II in kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, vključno z zunajbilančnimi pogodbami in kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, izračunanih v skladu s členoma 429c in 429d; |
| --- | --- |

(b)

pogodb o izvedenih finančnih instrumentih iz Priloge II in kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, vključno z zunajbilančnimi pogodbami in kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, izračunanih v skladu s členoma 429c in 429d;

| (c) | pribitkov za kreditno tveganje nasprotne stranke v zvezi s posli financiranja z vrednostnimi papirji, vključno z zunajbilančnimi, izračunanih v skladu s členom 429e; |
| --- | --- |

(c)

pribitkov za kreditno tveganje nasprotne stranke v zvezi s posli financiranja z vrednostnimi papirji, vključno z zunajbilančnimi, izračunanih v skladu s členom 429e;

| (d) | zunajbilančnih postavk, razen pogodb o izvedenih finančnih instrumentih iz Priloge II, kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, poslov financiranja z vrednostnimi papirji in pozicij iz členov 429d in 429g, izračunanih v skladu s členom 429f; |
| --- | --- |

(d)

zunajbilančnih postavk, razen pogodb o izvedenih finančnih instrumentih iz Priloge II, kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, poslov financiranja z vrednostnimi papirji in pozicij iz členov 429d in 429g, izračunanih v skladu s členom 429f;

| (e) | običajnih nakupov ali prodaj, ki čakajo na poravnavo, izračunanih v skladu s členom 429g. |
| --- | --- |

(e)

običajnih nakupov ali prodaj, ki čakajo na poravnavo, izračunanih v skladu s členom 429g.

Institucije posle z dolgim rokom poravnave obravnavajo v skladu s točkami (a) do (d) prvega pododstavka, kakor je ustrezno.

Institucije lahko zmanjšajo vrednosti izpostavljenosti iz točk (a) in (d) prvega pododstavka za ustrezen znesek splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja za bilančne in zunajbilančne postavke ob upoštevanju spodnjega praga 0, kadar je bil na podlagi popravkov zaradi kreditnega tveganja zmanjšan temeljni kapital.

5.   Z odstopanjem od točke (d) odstavka 4 se uporabljajo naslednje določbe:

| (a) | izvedeni finančni instrument, ki se v skladu s točko (d) odstavka 4 šteje za zunajbilančno postavko, vendar se v skladu z veljavnim računovodskim okvirom obravnava kot izvedeni finančni instrument, se obravnava tako, kot je določeno v navedeni točki; |
| --- | --- |

(a)

izvedeni finančni instrument, ki se v skladu s točko (d) odstavka 4 šteje za zunajbilančno postavko, vendar se v skladu z veljavnim računovodskim okvirom obravnava kot izvedeni finančni instrument, se obravnava tako, kot je določeno v navedeni točki;

| (b) | kadar stranka institucije, ki deluje kot klirinški član, sklene posel z izvedenimi finančnimi instrumenti neposredno s CNS in institucija jamči za uspešnost trgovalnih izpostavljenosti svoje stranke do CNS, ki izhajajo iz zadevnega posla, institucija svojo izpostavljenost, ki izhaja iz jamstva v skladu s točko (b) odstavka 4, izračuna, kot da je navedena institucija sklenila posel neposredno s stranko, tudi kar zadeva prejetje ali zagotovitev gibljivega kritja v obliki denarnih sredstev. |
| --- | --- |

(b)

kadar stranka institucije, ki deluje kot klirinški član, sklene posel z izvedenimi finančnimi instrumenti neposredno s CNS in institucija jamči za uspešnost trgovalnih izpostavljenosti svoje stranke do CNS, ki izhajajo iz zadevnega posla, institucija svojo izpostavljenost, ki izhaja iz jamstva v skladu s točko (b) odstavka 4, izračuna, kot da je navedena institucija sklenila posel neposredno s stranko, tudi kar zadeva prejetje ali zagotovitev gibljivega kritja v obliki denarnih sredstev.

Obravnava iz točke (b) prvega pododstavka se uporablja tudi za institucijo, ki ima vlogo stranke višjega nivoja, ki jamči za uspešnost trgovalnih izpostavljenosti svoje stranke.

Za namene točke (b) prvega pododstavka in drugega pododstavka tega odstavka lahko institucije povezani subjekt štejejo za stranko samo, kadar zadevni subjekt ne spada v obseg regulativne konsolidacije na ravni, na kateri se uporablja zahteva iz točke (d) člena 92(3).

6.   Za namene točke (e) odstavka 4 tega člena in člena 429g ‚običajni nakup ali prodaja‘ pomeni nakup ali prodajo vrednostnega papirja v skladu s pogodbami, ki zahtevajo izročitev vrednostnega papirja v roku, ki ga na splošno določa pravo ali običaj na zadevnem trgu.

7.   Razen če ni v tem delu izrecno drugače določeno, institucije izračunajo mero skupne izpostavljenosti v skladu z naslednjima načeloma:

| (a) | zavarovanja s stvarnim ali finančnim premoženjem, jamstva ali sredstva, kupljena za zmanjšanje kreditnih tveganj, se ne uporabijo za zmanjšanje mere skupne izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(a)

zavarovanja s stvarnim ali finančnim premoženjem, jamstva ali sredstva, kupljena za zmanjšanje kreditnih tveganj, se ne uporabijo za zmanjšanje mere skupne izpostavljenosti;

| (b) | sredstva se ne pobotajo z obveznostmi. |
| --- | --- |

(b)

sredstva se ne pobotajo z obveznostmi.

8.   Z odstopanjem od točke (b) odstavka 7 lahko institucije zmanjšajo vrednost izpostavljenosti kredita za predfinanciranje ali vmesnega kredita, in sicer s pozitivnim stanjem na varčevalnem računu dolžnika, ki mu je bil odobren kredit, in v mero skupne izpostavljenosti vključijo le tako dobljeni znesek, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | odobritev kredita je odvisna od odprtja varčevalnega računa pri instituciji, ki odobri kredit, pri čemer tako kredit kot varčevalni račun ureja enaka sektorska zakonodaja; |
| --- | --- |

(a)

odobritev kredita je odvisna od odprtja varčevalnega računa pri instituciji, ki odobri kredit, pri čemer tako kredit kot varčevalni račun ureja enaka sektorska zakonodaja;

| (b) | v celotnem času trajanja kredita dolžnik z varčevalnega računa ne more dvigniti ne delnega ne celotnega zneska; |
| --- | --- |

(b)

v celotnem času trajanja kredita dolžnik z varčevalnega računa ne more dvigniti ne delnega ne celotnega zneska;

| (c) | institucija lahko v primerih, ki jih ureja sektorska zakonodaja iz točke (a), vključno s primerom dolžnikovega neplačevanja ali insolvenčnosti, brezpogojno in nepreklicno uporabi znesek na varčevalnem računu za poravnavo vseh terjatev, ki izvirajo iz kreditne pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

institucija lahko v primerih, ki jih ureja sektorska zakonodaja iz točke (a), vključno s primerom dolžnikovega neplačevanja ali insolvenčnosti, brezpogojno in nepreklicno uporabi znesek na varčevalnem računu za poravnavo vseh terjatev, ki izvirajo iz kreditne pogodbe.

‚Kredit za predfinanciranje‘ ali ‚vmesni kredit‘ pomeni kredit, ki se kreditojemalcu odobri za omejeno obdobje, da lahko premosti finančne vrzeli, dokler se mu v skladu z merili iz sektorske zakonodaje, ki ureja te posle, ne odobri končni kredit.

Člen 429a

Izpostavljenosti, izključene iz mere skupne izpostavljenosti

1.   Z odstopanjem od člena 429(4) lahko institucija iz svoje mere skupne izpostavljenosti izključi katero koli od naslednjih izpostavljenosti:

| (a) | zneske, ki se odbijejo od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s točko (d) člena 36(1); |
| --- | --- |

(a)

zneske, ki se odbijejo od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s točko (d) člena 36(1);

| (b) | sredstva, ki se odbijejo pri izračunu mere kapitala iz člena 429(3); |
| --- | --- |

(b)

sredstva, ki se odbijejo pri izračunu mere kapitala iz člena 429(3);

| (c) | izpostavljenosti, ki se jim v skladu s členom 113(6) ali (7) dodeli utež tveganja 0 %; |
| --- | --- |

(c)

izpostavljenosti, ki se jim v skladu s členom 113(6) ali (7) dodeli utež tveganja 0 %;

| (d) | kadar je institucija javna razvojna kreditna institucija, izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, ki predstavljajo terjatve do enote centralne, regionalne ali lokalne ravni ali subjektov javnega sektorja v zvezi z naložbami javnega sektorja in promocijskimi krediti; |
| --- | --- |

(d)

kadar je institucija javna razvojna kreditna institucija, izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, ki predstavljajo terjatve do enote centralne, regionalne ali lokalne ravni ali subjektov javnega sektorja v zvezi z naložbami javnega sektorja in promocijskimi krediti;

| (e) | kadar institucija ni javna razvojna kreditna institucija, dele izpostavljenosti, ki izhajajo iz promocijskih kreditov, ki se prenesejo na druge kreditne institucije; |
| --- | --- |

(e)

kadar institucija ni javna razvojna kreditna institucija, dele izpostavljenosti, ki izhajajo iz promocijskih kreditov, ki se prenesejo na druge kreditne institucije;

| (f) | zajamčene dele izpostavljenosti, ki izhajajo iz izvoznih kreditov in izpolnjujejo oba naslednja pogoja:






  (i) | jamstvo zagotovi primerni dajalec osebnega kreditnega zavarovanja v skladu s členoma 201 in 202, med drugim tudi izvozne agencije ali enote centralne ravni države; |
| --- | --- | --- |

(f)

zajamčene dele izpostavljenosti, ki izhajajo iz izvoznih kreditov in izpolnjujejo oba naslednja pogoja:

(i)

jamstvo zagotovi primerni dajalec osebnega kreditnega zavarovanja v skladu s členoma 201 in 202, med drugim tudi izvozne agencije ali enote centralne ravni države;

| (ii) | za zavarovani del izpostavljenosti se v skladu s členom 114(2) ali (4) ali členom 116(4) uporablja utež tveganja 0 %; |
| --- | --- |

(ii)

za zavarovani del izpostavljenosti se v skladu s členom 114(2) ali (4) ali členom 116(4) uporablja utež tveganja 0 %;

| (g) | kadar je institucija klirinški član KCNS, trgovalne izpostavljenosti te institucije, če se kliring zanje opravi prek navedene KCNS in izpolnjujejo pogoje iz točke (c) člena 306(1); |
| --- | --- |

(g)

kadar je institucija klirinški član KCNS, trgovalne izpostavljenosti te institucije, če se kliring zanje opravi prek navedene KCNS in izpolnjujejo pogoje iz točke (c) člena 306(1);

| (h) | kadar je institucija stranka višjega nivoja v okviru večnivojske strukture strank, trgovalne izpostavljenosti do klirinškega člana ali subjekta, ki je v razmerju do te institucije stranka višjega nivoja, če so izpolnjeni pogoji iz člena 305(2) in če institucija svojim strankam ni dolžna povrniti morebitnih izgub v primeru neplačila klirinškega člana ali KCNS; |
| --- | --- |

(h)

kadar je institucija stranka višjega nivoja v okviru večnivojske strukture strank, trgovalne izpostavljenosti do klirinškega člana ali subjekta, ki je v razmerju do te institucije stranka višjega nivoja, če so izpolnjeni pogoji iz člena 305(2) in če institucija svojim strankam ni dolžna povrniti morebitnih izgub v primeru neplačila klirinškega člana ali KCNS;

| (i) | fiduciarna sredstva, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:






  (i) | v skladu s členom 10 Direktive 86/635/EGS so skladno z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli pripoznana v bilanci stanja institucije; |
| --- | --- | --- |

(i)

fiduciarna sredstva, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

(i)

v skladu s členom 10 Direktive 86/635/EGS so skladno z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli pripoznana v bilanci stanja institucije;

| (ii) | izpolnjujejo merila za nepripoznanje iz mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 9, kakor se uporablja v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002; |
| --- | --- |

(ii)

izpolnjujejo merila za nepripoznanje iz mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 9, kakor se uporablja v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002;

| (iii) | izpolnjujejo merila za nekonsolidacijo iz MSRP 10, kakor se uporablja v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(iii)

izpolnjujejo merila za nekonsolidacijo iz MSRP 10, kakor se uporablja v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, kadar je to primerno;

| (j) | izpostavljenosti, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:






  (i) | so izpostavljenosti do subjekta javnega sektorja; |
| --- | --- | --- |

(j)

izpostavljenosti, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

(i)

so izpostavljenosti do subjekta javnega sektorja;

| (ii) | obravnavajo se v skladu s členom 116(4); |
| --- | --- |

(ii)

obravnavajo se v skladu s členom 116(4);

| (iii) | izhajajo iz vlog, ki jih je institucija pravno zavezana prenesti na subjekt javnega sektorja iz točke (i) za namene financiranja naložb splošnega interesa; |
| --- | --- |

(iii)

izhajajo iz vlog, ki jih je institucija pravno zavezana prenesti na subjekt javnega sektorja iz točke (i) za namene financiranja naložb splošnega interesa;

| (k) | presežno zavarovanje s premoženjem, vloženo pri tripartitnih agentih, ki ni bilo posojeno; |
| --- | --- |

(k)

presežno zavarovanje s premoženjem, vloženo pri tripartitnih agentih, ki ni bilo posojeno;

| (l) | kadar institucija v okviru veljavnega računovodskega okvira pripozna gibljivo kritje, plačano svoji nasprotni stranki v denarnih sredstvih, kot sredstvo, ki je terjatev, tako sredstvo, če so izpolnjeni pogoji iz točk (a) do (e) člena 429c(3); |
| --- | --- |

(l)

kadar institucija v okviru veljavnega računovodskega okvira pripozna gibljivo kritje, plačano svoji nasprotni stranki v denarnih sredstvih, kot sredstvo, ki je terjatev, tako sredstvo, če so izpolnjeni pogoji iz točk (a) do (e) člena 429c(3);

| (m) | listinjene izpostavljenosti iz tradicionalnega listinjenja, ki izpolnjujejo pogoje za prenos pomembnega deleža tveganja iz člena 244(2); |
| --- | --- |

(m)

listinjene izpostavljenosti iz tradicionalnega listinjenja, ki izpolnjujejo pogoje za prenos pomembnega deleža tveganja iz člena 244(2);

| (n) | naslednje izpostavljenosti do centralne banke institucije, v zvezi s posli, sklenjenimi po tem, ko je izvzetje začelo veljati, in za katere veljajo pogoji iz odstavkov 5 in 6:






  (i) | kovanci in bankovci, ki v pristojnosti centralne banke pomenijo uradno valuto, |
| --- | --- | --- |

(n)

naslednje izpostavljenosti do centralne banke institucije, v zvezi s posli, sklenjenimi po tem, ko je izvzetje začelo veljati, in za katere veljajo pogoji iz odstavkov 5 in 6:

(i)

kovanci in bankovci, ki v pristojnosti centralne banke pomenijo uradno valuto,

| (ii) | sredstva, ki predstavljajo terjatve do centralne banke, vključno z rezervami pri centralni banki; |
| --- | --- |

(ii)

sredstva, ki predstavljajo terjatve do centralne banke, vključno z rezervami pri centralni banki;

| (o) | če ima institucija dovoljenje v skladu s členom 16 in točko (a) člena 54(2) Uredbe (EU) št. 909/2014, izpostavljenosti institucije zaradi pomožnih bančnih storitev iz točke (a) oddelka C Priloge k navedeni uredbi, ki so neposredno povezane z osnovnimi ali pomožnimi storitvami iz oddelkov A in B navedene priloge; |
| --- | --- |

(o)

če ima institucija dovoljenje v skladu s členom 16 in točko (a) člena 54(2) Uredbe (EU) št. 909/2014, izpostavljenosti institucije zaradi pomožnih bančnih storitev iz točke (a) oddelka C Priloge k navedeni uredbi, ki so neposredno povezane z osnovnimi ali pomožnimi storitvami iz oddelkov A in B navedene priloge;

| (p) | če je institucija imenovana v skladu s točko (b) člena 54(2) Uredbe (EU) št. 909/2014, izpostavljenosti institucije zaradi pomožnih bančnih storitev iz točke (a) oddelka C Priloge k navedeni uredbi, ki so neposredno povezane z osnovnimi ali pomožnimi storitvami centralne depotne družbe, ki ima dovoljenje v skladu s členom 16 navedene uredbe, iz oddelkov A in B navedene priloge. |
| --- | --- |

(p)

če je institucija imenovana v skladu s točko (b) člena 54(2) Uredbe (EU) št. 909/2014, izpostavljenosti institucije zaradi pomožnih bančnih storitev iz točke (a) oddelka C Priloge k navedeni uredbi, ki so neposredno povezane z osnovnimi ali pomožnimi storitvami centralne depotne družbe, ki ima dovoljenje v skladu s členom 16 navedene uredbe, iz oddelkov A in B navedene priloge.

Institucije za namene točke (m) prvega pododstavka v mero skupne izpostavljenosti vključijo kakršno koli zadržano izpostavljenost.

2.   Za namene točk (d) in (e) odstavka 1 ‚javna razvojna kreditna institucija‘ pomeni kreditno institucijo, ki izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | ustanovila jo je enota centralne, regionalne ali lokalne ravni države članice; |
| --- | --- |

(a)

ustanovila jo je enota centralne, regionalne ali lokalne ravni države članice;

| (b) | njena dejavnost je omejena na napredek glede določenih ciljev finančne, socialne ali gospodarske javne politike v skladu z zakoni in določbami, ki urejajo to institucijo, vključno z določbami statuta, na nekonkurenčni osnovi; |
| --- | --- |

(b)

njena dejavnost je omejena na napredek glede določenih ciljev finančne, socialne ali gospodarske javne politike v skladu z zakoni in določbami, ki urejajo to institucijo, vključno z določbami statuta, na nekonkurenčni osnovi;

| (c) | njen cilj ni povečanje dobička ali tržnega deleža; |
| --- | --- |

(c)

njen cilj ni povečanje dobička ali tržnega deleža;

| (d) | v skladu s pravili državne pomoči Unije mora enota centralne, regionalne ali lokalne ravni države zagotoviti preživetje kreditne institucije ali posredno ali neposredno zajamčiti najmanj 90 % kapitalskih zahtev, zahtev glede virov financiranja ali odobrenih promocijskih kreditov kreditne institucije; |
| --- | --- |

(d)

v skladu s pravili državne pomoči Unije mora enota centralne, regionalne ali lokalne ravni države zagotoviti preživetje kreditne institucije ali posredno ali neposredno zajamčiti najmanj 90 % kapitalskih zahtev, zahtev glede virov financiranja ali odobrenih promocijskih kreditov kreditne institucije;

| (e) | ne sprejema kritih vlog, kakor so opredeljene v točki (5) člena 2(1) Direktive 2014/49/EU ali v nacionalni zakonodaji, ki izvaja navedeno direktivo, ki bi se lahko razvrstile kot vezane vloge z določenim odpovednim rokom ali varčevalne vloge potrošnikov v smislu točke (a) člena 3 Direktive 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*13). |
| --- | --- |

(e)

ne sprejema kritih vlog, kakor so opredeljene v točki (5) člena 2(1) Direktive 2014/49/EU ali v nacionalni zakonodaji, ki izvaja navedeno direktivo, ki bi se lahko razvrstile kot vezane vloge z določenim odpovednim rokom ali varčevalne vloge potrošnikov v smislu točke (a) člena 3 Direktive 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*13).

Za namene točke (b) prvega pododstavka lahko cilji javne politike vključujejo določbe o financiranju za promocijske ali razvojne namene za specifične gospodarske sektorje ali geografska območja zadevne države članice.

Za namene točk (d) in (e) prvega pododstavka in brez poseganja v pravila Unije za državne pomoči ter z njim povezane obveznosti držav članic lahko pristojni organi na zahtevo institucije organizacijsko, strukturno in finančno neodvisno ter samostojno enoto te institucije obravnavajo kot javno razvojno kreditno institucijo, če ta enota izpolnjuje vse pogoje iz prvega pododstavka in če taka obravnava ne vpliva na učinkovitost nadzora te institucije. Pristojni organi nemudoma uradno obvestijo Komisijo in EBA, če se odločijo, da bodo za namene tega pododstavka enoto institucije obravnavali kot javno razvojno kreditno institucijo. Pristojni organ vsako leto pregleda tako odločitev.

3.   Za namene točk (d) in (e) odstavka 1 in točke (d) odstavka 2 ‚promocijski kredit‘ pomeni kredit, ki ga odobri javna razvojna kreditna institucija ali subjekt, ki ga ustanovi enota centralne, regionalne ali lokalne ravni države članice, neposredno ali prek posredniške kreditne institucije na nekonkurenčni in neprofitni podlagi, da bi pospeševali cilje javne politike centralne, regionalne ali lokalne ravni države članice.

4.   Institucije ne izključijo trgovalne izpostavljenosti iz točk (g) in (h) odstavka 1 tega člena, če ni izpolnjen pogoj iz tretjega pododstavka člena 429(5).

5.   Institucije lahko izključijo izpostavljenosti, navedene v točki (n) odstavka 1, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | pristojni organ institucije je po posvetovanju z ustrezno centralno banko ugotovil in javno izjavil, da obstajajo izredne okoliščine, ki upravičujejo izključitev, da bi se tako olajšalo izvajanje monetarnih politik; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ institucije je po posvetovanju z ustrezno centralno banko ugotovil in javno izjavil, da obstajajo izredne okoliščine, ki upravičujejo izključitev, da bi se tako olajšalo izvajanje monetarnih politik;

| (b) | izvzetje je odobreno za omejeno obdobje, ki ni daljše od enega leta. |
| --- | --- |

(b)

izvzetje je odobreno za omejeno obdobje, ki ni daljše od enega leta.

6.   Izpostavljenosti, ki se izključijo v skladu s točko (n) odstavka 1, izpolnjujejo oba naslednja pogoja:

| (a) | denominirane so v isti valuti kot vloge, ki jih sprejema zadevna institucija; |
| --- | --- |

(a)

denominirane so v isti valuti kot vloge, ki jih sprejema zadevna institucija;

| (b) | njihova povprečna zapadlost ne presega znatno povprečne zapadlosti vlog, ki jih sprejema zadevna institucija. |
| --- | --- |

(b)

njihova povprečna zapadlost ne presega znatno povprečne zapadlosti vlog, ki jih sprejema zadevna institucija.

7.   Če institucija, z odstopanjem od točke (d) člena 92(1), izključi izpostavljenosti iz točke (n) odstavka 1 tega člena, vedno izpolnjuje naslednjo zahtevo glede prilagojenega količnika finančnega vzvoda za obdobje trajanja izključitve:

Formula

pri čemer je:

| aLR | = | prilagojeni količnik finančnega vzvoda; |
| --- | --- | --- |
| EMLR | = | mera skupne izpostavljenosti institucije, kot je opredeljena v členu 429(4), vključno z izpostavljenostmi, izključenimi v skladu s točko (n) odstavka 1 tega člena; in |
| CB | = | znesek izpostavljenosti, izključenih v skladu s točko (n) odstavka 1 tega člena. |

aLR

=

prilagojeni količnik finančnega vzvoda;

EMLR

=

mera skupne izpostavljenosti institucije, kot je opredeljena v členu 429(4), vključno z izpostavljenostmi, izključenimi v skladu s točko (n) odstavka 1 tega člena; in

CB

=

znesek izpostavljenosti, izključenih v skladu s točko (n) odstavka 1 tega člena.

Člen 429b

Izračun vrednosti izpostavljenosti sredstev

1.   Institucije izračunajo vrednost izpostavljenosti sredstev, razen pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, navedenih v Prilogi II, kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in pozicij iz člena 429e, v skladu z naslednjima načeloma:

| (a) | vrednost izpostavljenosti sredstev pomeni vrednost izpostavljenosti, kot je opredeljena v prvem stavku člena 111(1); |
| --- | --- |

(a)

vrednost izpostavljenosti sredstev pomeni vrednost izpostavljenosti, kot je opredeljena v prvem stavku člena 111(1);

| (b) | posli financiranja z vrednostnimi papirji se ne pobotajo. |
| --- | --- |

(b)

posli financiranja z vrednostnimi papirji se ne pobotajo.

2.   Dogovor o združevanju denarnih sredstev, ki ga ponuja institucija, ne krši pogoja iz točke (b) člena 429(7) samo, če dogovor izpolnjuje oba naslednja pogoja:

| (a) | institucija, ki ponuja dogovor o združevanju denarnih sredstev, pozitivna in negativna stanja več posamičnih računov subjektov skupine, ki so vključeni v dogovor (‚izvirni računi‘), prenese na ločen, enoten račun in tako stanje izvirnih računov nastavi na nič; |
| --- | --- |

(a)

institucija, ki ponuja dogovor o združevanju denarnih sredstev, pozitivna in negativna stanja več posamičnih računov subjektov skupine, ki so vključeni v dogovor (‚izvirni računi‘), prenese na ločen, enoten račun in tako stanje izvirnih računov nastavi na nič;

| (b) | institucija ukrepe iz točke (a) tega pododstavka izvaja vsak dan. |
| --- | --- |

(b)

institucija ukrepe iz točke (a) tega pododstavka izvaja vsak dan.

Za namene tega odstavka in odstavka 3dogovor o združevanju denarnih sredstev pomeni dogovor, po katerem se pozitivna in negativna stanja več posamičnih računov združijo za namen upravljanja denarnih sredstev ali likvidnosti.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena dogovor o združevanju denarnih sredstev, ki ne izpolnjuje pogoja iz točke (b) navedenega odstavka, vendar izpolnjuje pogoj iz točke (a) navedenega odstavka, ne krši pogoja iz točke (b) člena 429(7), če dogovor izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| +(a) | institucija ima v vsakem trenutku pravno izvršljivo pravico pobotati stanja izvirnih računov s prenosom na enotni račun; |
| --- | --- |

+(a)

institucija ima v vsakem trenutku pravno izvršljivo pravico pobotati stanja izvirnih računov s prenosom na enotni račun;

| (b) | ni neusklajenosti zapadlosti med stanji izvirnih računov; |
| --- | --- |

(b)

ni neusklajenosti zapadlosti med stanji izvirnih računov;

| (c) | institucija zaračunava ali plačuje obresti na podlagi skupnega stanja izvirnih računov; |
| --- | --- |

(c)

institucija zaračunava ali plačuje obresti na podlagi skupnega stanja izvirnih računov;

| (d) | pristojni organ institucije meni, da je pogostost prenosa stanj vseh izvirnih računov ustrezna za to, da se lahko v mero skupne izpostavljenosti vključi samo skupno stanje dogovora o združevanju denarnih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

pristojni organ institucije meni, da je pogostost prenosa stanj vseh izvirnih računov ustrezna za to, da se lahko v mero skupne izpostavljenosti vključi samo skupno stanje dogovora o združevanju denarnih sredstev.

4.   Z odstopanjem od točke (b) odstavka 1 lahko institucije izračunajo vrednost izpostavljenosti denarnih terjatev in denarnih obveznosti iz naslova poslov financiranja z vrednostnimi papirji z isto nasprotno stranko na neto podlagi samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | posli imajo enak izrecno določen končni datum poravnave; |
| --- | --- |

(a)

posli imajo enak izrecno določen končni datum poravnave;

| (b) | pravica do pobota zneska, ki se dolguje nasprotni stranki, z zneskom, ki ga nasprotna stranka dolguje, je pravno izvršljiva v običajnem okviru poslovanja ter v primeru neplačila, insolventnosti in stečaja; |
| --- | --- |

(b)

pravica do pobota zneska, ki se dolguje nasprotni stranki, z zneskom, ki ga nasprotna stranka dolguje, je pravno izvršljiva v običajnem okviru poslovanja ter v primeru neplačila, insolventnosti in stečaja;

| (c) | nasprotne stranke nameravajo poravnati na neto podlagi ali izvesti hkratno poravnavo ali pa se za posle uporabi mehanizem poravnave, ki predstavlja funkcionalni ekvivalent neto poravnave. |
| --- | --- |

(c)

nasprotne stranke nameravajo poravnati na neto podlagi ali izvesti hkratno poravnavo ali pa se za posle uporabi mehanizem poravnave, ki predstavlja funkcionalni ekvivalent neto poravnave.

5.   Za namene točke (c) odstavka 4 lahko institucije štejejo, da mehanizem poravnave predstavlja funkcionalni ekvivalent neto poravnave samo, kadar je na datum poravnave neto rezultat denarnih tokov poslov v okviru navedenega mehanizma enak enemu samemu neto znesku v okviru neto poravnave in so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | posli se poravnajo prek istega sistema poravnave ali sistemov poravnave, ki uporabljajo skupno infrastrukturo za poravnavo; |
| --- | --- |

(a)

posli se poravnajo prek istega sistema poravnave ali sistemov poravnave, ki uporabljajo skupno infrastrukturo za poravnavo;

| (b) | ureditve poravnave so podprte z denarnimi sredstvi ali meddnevnimi kreditnimi produkti, katerih namen je zagotoviti, da se poravnave poslov izvedejo do konca delovnega dne; |
| --- | --- |

(b)

ureditve poravnave so podprte z denarnimi sredstvi ali meddnevnimi kreditnimi produkti, katerih namen je zagotoviti, da se poravnave poslov izvedejo do konca delovnega dne;

| (c) | morebitna vprašanja v zvezi s stranjo vrednostnih papirjev v poslih financiranja z vrednostnimi papirji ne ovirajo zaključka neto poravnave denarnih terjatev in obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

morebitna vprašanja v zvezi s stranjo vrednostnih papirjev v poslih financiranja z vrednostnimi papirji ne ovirajo zaključka neto poravnave denarnih terjatev in obveznosti.

Pogoj iz točke (c) prvega pododstavka je izpolnjen le, če bi lahko neizvršitev katerega koli posla financiranja z vrednostnimi papirji v mehanizmu poravnave odložila poravnavo samo ujemajoče denarne strani tega posla ali ustvarila obveznost do mehanizma poravnave, ki jo podpira povezani kreditni produkt.

Kadar je stran vrednostnih papirjev posla financiranja z vrednostnimi papirji v mehanizmu za poravnavo na koncu obdobja za poravnavo v mehanizmu neizvršena, institucije izločijo zadevni posel in z njim povezano denarno stran iz niza pobotov in ju obravnavajo na bruto osnovi.

Člen 429c

Izračun vrednosti izpostavljenosti izvedenih finančnih instrumentov

1.   Institucije izračunajo vrednost izpostavljenosti pogodb o izvedenih finančnih instrumenti, navedenih v Prilogi II, in kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, vključno z zunajbilančnimi, v skladu z metodo iz oddelka 3 poglavja 6 naslova II dela 3.

Institucije lahko pri izračunu vrednosti izpostavljenosti upoštevajo učinke pogodb o novaciji in drugih pogodb o pobotu v skladu s členom 295. Institucije ne upoštevajo pobota med različnimi kategorijami produktov, vendar lahko izvajajo pobot znotraj kategorije produktov iz točke (25)(c) člena 272 in pobotajo kreditne izvedene finančne instrumente, kadar zanje velja pogodba o pobotu med različnimi kategorijami produktov iz točke (c) člena 295.

Institucije v mero skupne izpostavljenosti vključijo prodane opcije, tudi če se njihova vrednost izpostavljenosti lahko nastavi na nič v skladu z obravnavo iz člena 274(5).

2.   Kadar predložitev zavarovanja s premoženjem, povezanega s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, zmanjša znesek sredstev v okviru veljavnega računovodskega okvira, institucije to zmanjšanje razveljavijo.

3.   Za namene odstavka 1 tega člena lahko institucije, ki računajo nadomestitvene stroške pogodb o izvedenih finančnih instrumentih v skladu s členom 275, pripoznajo samo zavarovanje s premoženjem v obliki denarnih sredstev, ki ga od svojih nasprotnih strank prejmejo kot gibljivo kritje iz člena 275, kadar v okviru veljavnega računovodskega okvira gibljivo kritje še ni bilo pripoznano kot zmanjšanje vrednosti izpostavljenosti in kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | za posle brez kliringa prek KCNS se denarna sredstva, ki jih prejme nasprotna stranka prejemnica, ne ločijo; |
| --- | --- |

(a)

za posle brez kliringa prek KCNS se denarna sredstva, ki jih prejme nasprotna stranka prejemnica, ne ločijo;

| (b) | gibljivo kritje se izračuna in izmenja najmanj enkrat dnevno na podlagi vrednotenja pozicij v izvedenih finančnih instrumentih po tekočih tržnih cenah; |
| --- | --- |

(b)

gibljivo kritje se izračuna in izmenja najmanj enkrat dnevno na podlagi vrednotenja pozicij v izvedenih finančnih instrumentih po tekočih tržnih cenah;

| (c) | prejeto gibljivo kritje je v valuti, ki je določena v pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih, veljavni okvirni pogodbi o pobotu, prilogi o kreditni podpori h kvalificirani okvirni pogodbi o pobotu ali v kateri koli pogodbi o pobotu s KCNS; |
| --- | --- |

(c)

prejeto gibljivo kritje je v valuti, ki je določena v pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih, veljavni okvirni pogodbi o pobotu, prilogi o kreditni podpori h kvalificirani okvirni pogodbi o pobotu ali v kateri koli pogodbi o pobotu s KCNS;

| (d) | prejeto gibljivo kritje je celotni znesek, ki bi bil potreben za poravnavo izpostavljenosti pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu po tekočih tržnih cenah, pri čemer je treba upoštevati prag in najnižje zneske prenosa, ki se uporabljajo za nasprotno stranko; |
| --- | --- |

(d)

prejeto gibljivo kritje je celotni znesek, ki bi bil potreben za poravnavo izpostavljenosti pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu po tekočih tržnih cenah, pri čemer je treba upoštevati prag in najnižje zneske prenosa, ki se uporabljajo za nasprotno stranko;

| (e) | pogodba o izvedenih finančnih instrumentih in gibljivo kritje med institucijo in nasprotno stranko te pogodbe sta zajeta v eni sami pogodbi o pobotu, ki jo institucija lahko obravnava kot dejavnik, ki zmanjšuje tveganje, v skladu s členom 295. |
| --- | --- |

(e)

pogodba o izvedenih finančnih instrumentih in gibljivo kritje med institucijo in nasprotno stranko te pogodbe sta zajeta v eni sami pogodbi o pobotu, ki jo institucija lahko obravnava kot dejavnik, ki zmanjšuje tveganje, v skladu s členom 295.

Kadar institucija nasprotni stranki zagotovi zavarovanje z denarnimi sredstvi in to zavarovanje izpolnjuje pogoje iz točk (a) do (e) prvega pododstavka, institucija to zavarovanje šteje kot gibljivo kritje, dano tej nasprotni stranki, in ga vključi v izračun nadomestitvenih stroškov.

Za namene točke (b) prvega pododstavka se šteje, da institucija izpolnjuje pogoj iz navedene točke, kadar se gibljivo kritje izmenja zjutraj naslednjega trgovalnega dne po trgovalnem dnevu, ko je bila dogovorjena pogodba o izvedenih finančnih instrumentih, pod pogojem, da izmenjava temelji na vrednosti pogodbe ob koncu trgovalnega dne, ko je bila pogodba dogovorjena.

Za namene točke (d) prvega pododstavka lahko institucije v primeru spora glede kritja pripoznajo znesek nespornega zavarovanja s premoženjem, ki je bilo izmenjano.

4.   Za namene odstavka 1 tega člena institucije prejetega zavarovanja s premoženjem ne vključijo v izračun NICA, kakor je opredeljen v točki (12a) člena 272, razen v primeru pogodb o izvedenih finančnih instrumentih s strankami, kadar se za te pogodbe kliring izvede prek KCNS.

5.   Za namene odstavka 1 tega člena institucije vrednost multiplikatorja, ki se uporablja za izračun potencialne prihodnje izpostavljenosti v skladu s členom 278(1), nastavijo na ena, razen v primeru pogodb o izvedenih finančnih instrumentih s strankami, kadar se za te pogodbe kliring izvede prek KCNS.

6.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena lahko institucije uporabijo metodo iz oddelka 4 ali 5 poglavja 6 naslova II dela 3 za določitev vrednosti izpostavljenosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih iz točk 1 in 2 Priloge II, vendar samo, kadar za te pogodbe to metodo uporabljajo tudi za določitev vrednosti izpostavljenosti za namen izpolnjevanja kapitalskih zahtev iz člena 92.

Kadar institucije uporabljajo eno od metod iz prvega pododstavka, mere skupne izpostavljenosti ne zmanjšajo za znesek prejetega kritja.

Člen 429d

Dodatne določbe za izračun vrednosti izpostavljenosti prodanih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov

1.   Za namene tega člena ‚prodan kreditni izvedeni finančni instrument‘ pomeni vsak finančni instrument, s katerim institucija učinkovito zagotavlja kreditno zavarovanje, vključno s kreditnimi zamenjavami, zamenjavami celotnega donosa in opcijami, če ima institucija obveznost zagotoviti kreditno zavarovanje pod pogoji, določenimi v opcijski pogodbi.

2.   Poleg izračuna iz člena 429c institucije v izračun vrednosti izpostavljenosti prodanih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov vključijo efektivne hipotetične zneske, ki se nanašajo na prodane kreditne izvedene finančne instrumente, zmanjšane za vse negativne spremembe poštene vrednosti, ki so bile vključene v temeljni kapital v zvezi z zadevnimi prodanimi kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti.

Institucije izračunajo efektivni hipotetični znesek prodanih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov s prilagoditvijo hipotetičnega zneska zadevnih izvedenih finančnih instrumentov, ki odraža dejansko izpostavljenost pogodb, ki jim struktura posla daje finančni vzvod ali jih kako drugače izboljšuje.

3.   Institucije lahko v celoti ali deloma zmanjšajo vrednost izpostavljenosti, izračunano v skladu z odstavkom 2, za efektivni hipotetični znesek kupljenih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | preostala zapadlost kupljenega kreditnega izvedenega finančnega instrumenta je enaka ali večja od preostale zapadlosti prodanega kreditnega izvedenega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

preostala zapadlost kupljenega kreditnega izvedenega finančnega instrumenta je enaka ali večja od preostale zapadlosti prodanega kreditnega izvedenega finančnega instrumenta;

| (b) | za kupljeni kreditni izvedeni finančni instrument sicer veljajo enako ali bolj konservativni bistveni pogoji kot za ustrezni prodani kreditni izvedeni finančni instrument; |
| --- | --- |

(b)

za kupljeni kreditni izvedeni finančni instrument sicer veljajo enako ali bolj konservativni bistveni pogoji kot za ustrezni prodani kreditni izvedeni finančni instrument;

| (c) | kupljeni kreditni izvedeni finančni instrument se ne kupi od nasprotne stranke, ki bi institucijo izpostavila posebnemu tveganju neugodnih gibanj, kot je opredeljeno v točki (b) člena 291(1); |
| --- | --- |

(c)

kupljeni kreditni izvedeni finančni instrument se ne kupi od nasprotne stranke, ki bi institucijo izpostavila posebnemu tveganju neugodnih gibanj, kot je opredeljeno v točki (b) člena 291(1);

| (d) | kadar se efektivni hipotetični znesek prodanega kreditnega izvedenega finančnega instrumenta zmanjša za vse negativne spremembe poštene vrednosti, vključene v temeljni kapital institucije, se efektivni hipotetični znesek kupljenega kreditnega izvedenega finančnega instrumenta zmanjša za vse pozitivne spremembe poštene vrednosti, ki so bile vključene v temeljni kapital; |
| --- | --- |

(d)

kadar se efektivni hipotetični znesek prodanega kreditnega izvedenega finančnega instrumenta zmanjša za vse negativne spremembe poštene vrednosti, vključene v temeljni kapital institucije, se efektivni hipotetični znesek kupljenega kreditnega izvedenega finančnega instrumenta zmanjša za vse pozitivne spremembe poštene vrednosti, ki so bile vključene v temeljni kapital;

| (e) | kupljeni kreditni izvedeni finančni instrument ni vključen v posel, za katerega je kliring opravila institucija v imenu stranke ali institucija v vlogi stranke višjega nivoja v okviru večnivojske strukture strank in za katerega je efektivni hipotetični znesek v zvezi z ustreznim prodanim kreditnim izvedenim finančnim instrumentom izključen iz mere skupne izpostavljenosti v skladu s točko (g) ali (h) prvega pododstavka člena 429a(1), kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(e)

kupljeni kreditni izvedeni finančni instrument ni vključen v posel, za katerega je kliring opravila institucija v imenu stranke ali institucija v vlogi stranke višjega nivoja v okviru večnivojske strukture strank in za katerega je efektivni hipotetični znesek v zvezi z ustreznim prodanim kreditnim izvedenim finančnim instrumentom izključen iz mere skupne izpostavljenosti v skladu s točko (g) ali (h) prvega pododstavka člena 429a(1), kot je ustrezno.

Za namene izračuna potencialne prihodnje izpostavljenosti v skladu s členom 429c(1) lahko institucije iz niza pobotov izključijo del prodanega kreditnega izvedenega finančnega instrumenta, ki se ne pobota v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka in katerega efektivni hipotetični znesek je vključen v mero skupne izpostavljenosti.

4.   Za namene točke (b) odstavka 3 ‚bistven pogoj‘ pomeni katero koli značilnost kreditnega izvedenega finančnega instrumenta, ki je pomembna za njegovo vrednotenje, vključno s stopnjo podrejenosti, opcionalnostjo, kreditnimi dogodki, referenčnim subjektom ali skupino subjektov v zvezi z osnovnim instrumentom in referenčno obveznostjo ali skupino obveznosti v zvezi z osnovnim instrumentom, razen hipotetičnega zneska in preostale zapadlosti kreditnega izvedenega finančnega instrumenta. Dva referenčna subjekta sta enaka samo, če se nanašata na isti pravni subjekt.

5.   Z odstopanjem od točke (b) odstavka 3 lahko institucije kupljene kreditne izvedene finančne instrumente v zvezi s skupino referenčnih subjektov uporabijo za pobot prodanih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov v zvezi s posameznimi referenčnimi subjekti v tej skupini, kadar sta skupina referenčnih subjektov in stopnja podrejenosti pri obeh poslih enaki.

6.   Institucije ne zmanjšajo efektivnega hipotetičnega zneska prodanih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, kadar kupijo kreditno zavarovanje z zamenjavo celotnega donosa in evidentirajo prejeta neto plačila kot neto prihodek, hkrati pa ne evidentirajo nasprotno učinkujočega zmanjšanja vrednosti prodanega kreditnega izvedenega finančnega instrumenta v temeljnem kapitalu.

7.   V primeru kupljenih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov na skupino referenčnih obveznosti lahko institucije zmanjšajo efektivni hipotetični znesek prodanih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov na posamezne referenčne obveznosti za efektivni hipotetični znesek kupljenih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov v skladu z odstavkom 3 samo, kadar je kupljeno zavarovanje z ekonomskega vidika enakovredno ločenemu nakupu zavarovanja za vsako posamezno obveznost v skupini.

Člen 429e

Pribitek za kreditno tveganje nasprotne stranke pri poslih financiranja z vrednostnimi papirji

1.   Poleg izračuna vrednosti izpostavljenosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji, vključno s tistimi, ki so zunajbilančni, v skladu s členom 429b(1), institucije v mero skupne izpostavljenosti vključijo pribitek za kreditno tveganje nasprotne stranke, izračunan v skladu z odstavkom 2 ali 3 tega člena, kot je primerno.

2.   Institucije za posle z nasprotno stranko, za katere ni sklenjena okvirna pogodba o pobotu, ki izpolnjuje pogoje iz člena 206, pribitek izračunajo na ravni posameznega posla v skladu z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

| | = | pribitek; |
| --- | --- | --- |
| i | = | indeks, ki označuje posel; |
| Ei | = | poštena vrednost vrednostnih papirjev ali denarnih sredstev, ki se posodijo nasprotni stranki v okviru posla i; in |
| Ci | = | poštena vrednost vrednostnih papirjev ali denarnih sredstev, prejetih od nasprotne stranke v okviru posla i. |

Formula

=

pribitek;

i

=

indeks, ki označuje posel;

Ei

=

poštena vrednost vrednostnih papirjev ali denarnih sredstev, ki se posodijo nasprotni stranki v okviru posla i; in

Ci

=

poštena vrednost vrednostnih papirjev ali denarnih sredstev, prejetih od nasprotne stranke v okviru posla i.

Formula

3.   Institucije za posle z nasprotno stranko, za katere je sklenjena okvirna pogodba o pobotu, ki izpolnjuje pogoje iz člena 206, pribitek izračunajo na ravni posamezne pogodbe v skladu z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

| | = | pribitek; |
| --- | --- | --- |
| i | = | indeks, ki označuje pogodbo o pobotu; |
| Ei | = | poštena vrednost vrednostnih papirjev ali denarnih sredstev, ki se posodijo nasprotni stranki za posle, za katere je sklenjena okvirna pogodba o pobotu i; in |
| Ci | = | poštena vrednost vrednostnih papirjev ali denarnih sredstev, prejetih od nasprotne stranke, s katero je sklenjena okvirna pogodba o pobotu i. |

Formula

=

pribitek;

i

=

indeks, ki označuje pogodbo o pobotu;

Ei

=

poštena vrednost vrednostnih papirjev ali denarnih sredstev, ki se posodijo nasprotni stranki za posle, za katere je sklenjena okvirna pogodba o pobotu i; in

Ci

=

poštena vrednost vrednostnih papirjev ali denarnih sredstev, prejetih od nasprotne stranke, s katero je sklenjena okvirna pogodba o pobotu i.

4.   Za namene odstavkov 2 in 3 pojem nasprotna stranka vključuje tudi tripartitne agente, pri katerih se položi prejeto zavarovanje s premoženjem in ki upravljajo zavarovanje s premoženjem v primeru tripartitnega posla.

5.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena lahko institucije uporabijo metodo iz člena 222, pri kateri se uporablja 20 % spodnji prag za utež tveganja, da določijo pribitek za posle financiranja z vrednostnimi papirji, vključno s tistimi, ki so zunajbilančni. Institucije lahko uporabijo to metodo samo, kadar jo uporabijo tudi za izračun vrednosti izpostavljenosti navedenih poslov za namen izpolnjevanja kapitalskih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1).

6.   Če se za repo posel na podlagi veljavnega računovodskega okvira uporabi odprava pripoznanja (računovodenje po pravilu prodaje), institucija razveljavi vse računovodske vknjižbe, povezane s prodajo.

7.   Kadar ima institucija vlogo agenta med dvema strankama v poslu financiranja z vrednostnimi papirji, vključno z zunajbilančnimi posli, se za izračun mere skupne izpostavljenosti institucije uporabljajo naslednje določbe:

| (a) | kadar institucija zagotovi odškodnino ali jamstvo eni od strank v poslu financiranja z vrednostnimi papirji in sta odškodnina ali jamstvo omejena na morebitno razliko med vrednostjo vrednostnega papirja ali denarnih sredstev, ki jih je posodila stranka, in vrednostjo zavarovanja s premoženjem, ki ga je zagotovil kreditojemalec, institucija v mero skupne izpostavljenosti vključi samo pribitek, izračunan v skladu z odstavkom 2 ali 3, kot je primerno; |
| --- | --- |

(a)

kadar institucija zagotovi odškodnino ali jamstvo eni od strank v poslu financiranja z vrednostnimi papirji in sta odškodnina ali jamstvo omejena na morebitno razliko med vrednostjo vrednostnega papirja ali denarnih sredstev, ki jih je posodila stranka, in vrednostjo zavarovanja s premoženjem, ki ga je zagotovil kreditojemalec, institucija v mero skupne izpostavljenosti vključi samo pribitek, izračunan v skladu z odstavkom 2 ali 3, kot je primerno;

| (b) | kadar institucija ne zagotovi odškodnine ali jamstva nobeni od udeleženih strank, se posel ne vključi v mero skupne izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(b)

kadar institucija ne zagotovi odškodnine ali jamstva nobeni od udeleženih strank, se posel ne vključi v mero skupne izpostavljenosti;

| (c) | kadar je institucija ekonomsko izpostavljena vrednostnemu papirju kot osnovnemu instrumentu ali denarnim sredstvom v poslu v znesku, ki presega izpostavljenost, ki jo zajema pribitek, v mero skupne izpostavljenosti vključi tudi celotni znesek vrednostnega papirja ali denarnih sredstev, katerim je izpostavljena; |
| --- | --- |

(c)

kadar je institucija ekonomsko izpostavljena vrednostnemu papirju kot osnovnemu instrumentu ali denarnim sredstvom v poslu v znesku, ki presega izpostavljenost, ki jo zajema pribitek, v mero skupne izpostavljenosti vključi tudi celotni znesek vrednostnega papirja ali denarnih sredstev, katerim je izpostavljena;

| (d) | kadar institucija, ki deluje kot agent, zagotovi odškodnino ali jamstvo obema strankama, vključenima v posel financiranja z vrednostnimi papirji, institucija izračuna svojo mero skupne izpostavljenosti v skladu s točkami (a), (b) in (c), in sicer ločeno za vsako stranko, udeleženo v poslu. |
| --- | --- |

(d)

kadar institucija, ki deluje kot agent, zagotovi odškodnino ali jamstvo obema strankama, vključenima v posel financiranja z vrednostnimi papirji, institucija izračuna svojo mero skupne izpostavljenosti v skladu s točkami (a), (b) in (c), in sicer ločeno za vsako stranko, udeleženo v poslu.

Člen 429f

Izračun vrednosti izpostavljenosti zunajbilančnih postavk

1.   Institucije v skladu s členom 111(1) izračunajo vrednost izpostavljenosti zunajbilančnih postavk, razen pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, navedenih v Prilogi II, kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, poslov financiranja z vrednostnimi papirji in pozicij iz člena 429d.

Če se prevzeta obveznost nanaša na povečanje druge prevzete obveznosti, se uporabi člen 166(9).

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko institucije znesek kreditne izpostavljenosti zunajbilančne postavke zmanjšajo za ustrezni znesek posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja. Pri izračunu se uporablja spodnji prag v višini nič.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena institucije za zunajbilančne postavke z nizkim tveganjem iz točke (d) člena 111(1) uporabijo konverzijski faktor 10 %.

Člen 429g

Izračun vrednosti izpostavljenosti običajnih nakupov in prodaj, ki čakajo na poravnavo

1.   Denarna sredstva, povezana z običajnimi prodajami, in vrednostne papirje, povezane z običajnimi nakupi, ki ostanejo v bilanci stanja do datuma poravnave, institucije obravnavajo kot sredstva v skladu s točko (a) člena 429(4).

2.   Institucije, ki v skladu z veljavnim računovodskim okvirom za običajne nakupe in prodaje, ki čakajo na poravnavo, uporabljajo obračunavanje sredstev po datumu sklenitve posla, razveljavijo vse pobote denarnih terjatev za običajne prodaje, ki čakajo na poravnavo, z denarnimi obveznostmi za običajne nakupe, ki čakajo na poravnavo, dovoljene v skladu z zadevnim okvirom. Ko institucije razveljavijo računovodski pobot, lahko pobotajo tiste denarne terjatve in denarne obveznosti, pri katerih se tako povezane običajne prodaje kot nakupi pobotajo po načelu dostave proti plačilu.

3.   Institucije, ki v skladu z veljavnim računovodskim okvirom za običajne prodaje in nakupe, ki čakajo na poravnavo, uporabljajo obračunavanje po datumu poravnave, v mero skupne izpostavljenosti vključijo celotno nominalno vrednost prevzetih obveznosti za plačilo povezanih običajnih nakupov.

Institucije lahko pobotajo celotno nominalno vrednost prevzetih obveznosti za plačilo, povezanih z običajnimi nakupi, s celotno nominalno vrednostjo denarnih terjatev, povezanih z običajnimi prodajami, ki čakajo na poravnavo, samo če sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | tako običajni nakupi kot prodaje se poravnajo po načelu dostave proti plačilu; |
| --- | --- |

(a)

tako običajni nakupi kot prodaje se poravnajo po načelu dostave proti plačilu;

| (b) | kupljena in prodana finančna sredstva, ki so povezana z denarnimi terjatvami in denarnimi obveznostmi, se merijo po pošteni vrednosti prek poslovnega izida in se vključijo v trgovalno knjigo institucije. |
| --- | --- |

(b)

kupljena in prodana finančna sredstva, ki so povezana z denarnimi terjatvami in denarnimi obveznostmi, se merijo po pošteni vrednosti prek poslovnega izida in se vključijo v trgovalno knjigo institucije.

(*13)  Direktiva 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (UL L 133, 22.5.2008, str. 66).“
  "

*13

| (118) | za členom 429g se vstavi naslednji del:


  „DEL 7A


  ZAHTEVE GLEDE POROČANJA



  Člen 430
  Poročanje o bonitetnih zahtevah in finančnih informacijah

  1.   Institucije poročajo svojim pristojnim organom o:






  (a) | kapitalskih zahtevah, vključno s količnikom finančnega vzvoda, iz člena 92 in dela 7; |
| --- | --- | --- |

(118)

za členom 429g se vstavi naslednji del:

„DEL 7A

ZAHTEVE GLEDE POROČANJA

Člen 430

Poročanje o bonitetnih zahtevah in finančnih informacijah

1.   Institucije poročajo svojim pristojnim organom o:

(a)

kapitalskih zahtevah, vključno s količnikom finančnega vzvoda, iz člena 92 in dela 7;

| (b) | zahtevah iz členov 92a in 92b, za institucije, na katere se te zahteve nanašajo; |
| --- | --- |

(b)

zahtevah iz členov 92a in 92b, za institucije, na katere se te zahteve nanašajo;

| (c) | velikih izpostavljenostih iz člena 394; |
| --- | --- |

(c)

velikih izpostavljenostih iz člena 394;

| (d) | likvidnostnih zahtevah iz člena 415; |
| --- | --- |

(d)

likvidnostnih zahtevah iz člena 415;

| (e) | zbirnih podatkih za vsak nacionalni nepremičninski trg iz člena 430a(1); |
| --- | --- |

(e)

zbirnih podatkih za vsak nacionalni nepremičninski trg iz člena 430a(1);

| (f) | zahtevah in usmeritvah iz Direktive 2013/36/EU, ki so predmet standardiziranega poročanja, razen dodatnih zahtev glede poročanja v skladu s točko (j) člena 104(1) navedene direktive; |
| --- | --- |

(f)

zahtevah in usmeritvah iz Direktive 2013/36/EU, ki so predmet standardiziranega poročanja, razen dodatnih zahtev glede poročanja v skladu s točko (j) člena 104(1) navedene direktive;

| (g) | ravni obremenitve sredstev, vključno z razčlenitvijo po vrstah obremenitve sredstev, kot so pogodbe o začasni prodaji, posojanje vrednostnih papirjev, listinjene izpostavljenosti ali krediti. |
| --- | --- |

(g)

ravni obremenitve sredstev, vključno z razčlenitvijo po vrstah obremenitve sredstev, kot so pogodbe o začasni prodaji, posojanje vrednostnih papirjev, listinjene izpostavljenosti ali krediti.

Za institucije, ki so izvzete v skladu s členom 6(5), ne velja zahteva glede poročanja o količniku finančnega vzvoda iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka na posamični podlagi.

2.   Velike institucije poleg poročanja o količniku finančnega vzvoda iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 svojim pristojnim organom poročajo o specifičnih sestavinah količnika finančnega vzvoda na podlagi povprečij v obdobju poročanja in podatkov, uporabljenih za izračun teh povprečij, da se pristojnim organom omogoči spremljanje nestanovitnosti količnikov finančnega vzvoda, zlasti okrog referenčnih datumov poročanja.

3.   Institucije poleg poročanja o bonitetnih zahtevah iz odstavka 1 tega člena svojim pristojnim organom poročajo finančne informacije, kadar so institucije eno od naslednjega:

| (a) | institucija, za katero velja člen 4 Uredbe (ES) št. 1606/2002; |
| --- | --- |

(a)

institucija, za katero velja člen 4 Uredbe (ES) št. 1606/2002;

| (b) | kreditna institucija, ki pripravi svoje konsolidirane računovodske izkaze v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi na podlagi točke (b) člena 5 Uredbe (ES) št. 1606/2002. |
| --- | --- |

(b)

kreditna institucija, ki pripravi svoje konsolidirane računovodske izkaze v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi na podlagi točke (b) člena 5 Uredbe (ES) št. 1606/2002.

4.   Pristojni organi lahko na podlagi člena 24(2) od kreditnih institucij, ki svoj kapital določajo na konsolidirani podlagi v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, zahtevajo, da poročajo finančne informacije v skladu s tem členom.

5.   Poročanje finančnih informacij iz odstavkov 3 in 4 zajema samo informacije, ki so potrebne za celovit pregled nad profilom tveganosti institucije in sistemskim tveganjem, ki ga institucija predstavlja za finančni sektor ali realno gospodarstvo, v skladu z Uredbo (EU) št. 1093/2010.

6.   Zahteve glede poročanja iz tega člena se za institucije uporabljajo sorazmerno ob upoštevanju poročila iz odstavka 8 glede na njihovo velikost, zapletenost ter naravo in stopnjo tveganja njihovih dejavnosti.

7.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, s katerimi določi enotne obrazce in predloge za poročanje, navodila in metodologijo za uporabo navedenih predlog, pogostost in datume poročanja, opredelitve pojmov in IT rešitve, ki se uporabljajo za poročanje iz odstavkov 1 do 4.

Nobena nova zahteva glede poročanja, določena v takšnih izvedbenih tehničnih standardih, se ne uporablja prej kot šest mesecev po datumu njihovega začetka veljavnosti.

Za namene odstavka 2 osnutki izvedbenih tehničnih standardov določajo, o katerih sestavinah količnika finančnega vzvoda se poroča z uporabo vrednosti ob koncu dneva ali vrednosti ob koncu meseca. EBA za te namene upošteva:

| (a) | kako dovzetna je sestavina za znatna začasna zmanjšanja obsega transakcij, zaradi česar bi lahko bilo na referenčni datum poročanja podcenjeno tveganje prevelikega finančnega vzvoda; |
| --- | --- |

(a)

kako dovzetna je sestavina za znatna začasna zmanjšanja obsega transakcij, zaradi česar bi lahko bilo na referenčni datum poročanja podcenjeno tveganje prevelikega finančnega vzvoda;

| (b) | razvoj in ugotovitve na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(b)

razvoj in ugotovitve na mednarodni ravni.

EBA Komisiji predloži osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tega odstavka do 28. junija 2021, razen v zvezi z naslednjim:

| (a) | količnikom finančnega vzvoda, ki se predloži do 28. junija 2020; |
| --- | --- |

(a)

količnikom finančnega vzvoda, ki se predloži do 28. junija 2020;

| (b) | obveznostmi iz členov 92a in 92b, ki se predloži do 28. junija 2020. |
| --- | --- |

(b)

obveznostmi iz členov 92a in 92b, ki se predloži do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

8.   EBA oceni stroške in koristi zahtev glede poročanja iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 680/2014 (*14) v skladu s tem odstavkom ter svoje ugotovitve sporoči Komisiji do 28. junija 2020. Navedena ocena se opravi zlasti v povezavi z majhnimi in nekompleksnimi institucijami. Za te namene se v poročilu:

| (a) | razvrsti institucije v kategorije glede na njihovo velikost, zapletenost ter naravo in stopnjo tveganja njihovih dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

razvrsti institucije v kategorije glede na njihovo velikost, zapletenost ter naravo in stopnjo tveganja njihovih dejavnosti;

| (b) | izračunajo stroški poročanja za vsako kategorijo institucij v zadevnem obdobju zaradi izpolnjevanja zahtev glede poročanja iz Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ob upoštevanju naslednjih načel:






  (i) | stroški poročanja se izračunajo kot razmerje med stroški poročanja in celotnimi stroški institucije v zadevnem obdobju; |
| --- | --- | --- |

(b)

izračunajo stroški poročanja za vsako kategorijo institucij v zadevnem obdobju zaradi izpolnjevanja zahtev glede poročanja iz Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ob upoštevanju naslednjih načel:

(i)

stroški poročanja se izračunajo kot razmerje med stroški poročanja in celotnimi stroški institucije v zadevnem obdobju;

| (ii) | stroški poročanja zajemajo vse odhodke, ki so povezani z uvedbo sistemov poročanja in njihovim rednim delovanjem, vključno z odhodki za zaposlene, sisteme IT ter pravne, računovodske, revizijske in svetovalne storitve; |
| --- | --- |

(ii)

stroški poročanja zajemajo vse odhodke, ki so povezani z uvedbo sistemov poročanja in njihovim rednim delovanjem, vključno z odhodki za zaposlene, sisteme IT ter pravne, računovodske, revizijske in svetovalne storitve;

| (iii) | zadevno obdobje se nanaša na vsako enoletno obdobje, v katerem so institucije imele stroške poročanja zaradi priprave na uvedbo zahtev glede poročanja, določenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014, in zaradi nadaljevanja rednega delovanja sistemov poročanja; |
| --- | --- |

(iii)

zadevno obdobje se nanaša na vsako enoletno obdobje, v katerem so institucije imele stroške poročanja zaradi priprave na uvedbo zahtev glede poročanja, določenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014, in zaradi nadaljevanja rednega delovanja sistemov poročanja;

| (c) | oceni, ali so bili stroški poročanja za vsako kategorijo institucij sorazmerni glede na koristi, ki jih prinašajo zahteve glede poročanja za namene bonitetnega nadzora; |
| --- | --- |

(c)

oceni, ali so bili stroški poročanja za vsako kategorijo institucij sorazmerni glede na koristi, ki jih prinašajo zahteve glede poročanja za namene bonitetnega nadzora;

| (d) | oceni učinke zmanjšanja zahtev glede poročanja na stroške in učinkovitost nadzora ter |
| --- | --- |

(d)

oceni učinke zmanjšanja zahtev glede poročanja na stroške in učinkovitost nadzora ter

| (e) | priporoči, kako zmanjšati zahteve glede poročanja vsaj za majhne in nekompleksne institucije, za ta namen pa si EBA prizadeva doseči znižanje pričakovanih povprečnih stroškov vsaj za 10 %, po možnosti pa za 20 %. EBA oceni zlasti, ali:






  (i) | bi bilo zahteve glede poročanja iz točke (g) odstavka 1 mogoče opustiti za majhne in nekompleksne institucije, če je bila obremenitev sredstev nižja od določenega praga; |
| --- | --- | --- |

(e)

priporoči, kako zmanjšati zahteve glede poročanja vsaj za majhne in nekompleksne institucije, za ta namen pa si EBA prizadeva doseči znižanje pričakovanih povprečnih stroškov vsaj za 10 %, po možnosti pa za 20 %. EBA oceni zlasti, ali:

(i)

bi bilo zahteve glede poročanja iz točke (g) odstavka 1 mogoče opustiti za majhne in nekompleksne institucije, če je bila obremenitev sredstev nižja od določenega praga;

| (ii) | bi bilo za majhne in nekompleksne institucije mogoče zmanjšati pogostost poročanja, ki se zahteva v skladu s točkami (a), (c) in (g) odstavka 1. |
| --- | --- |

(ii)

bi bilo za majhne in nekompleksne institucije mogoče zmanjšati pogostost poročanja, ki se zahteva v skladu s točkami (a), (c) in (g) odstavka 1.

EBA temu poročilu priloži osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz odstavka 7.

9.   Pristojni organi se z EBA posvetujejo o tem, ali bi morale institucije, razen tistih iz odstavkov 3 in 4, poročati o finančnih informacijah na konsolidirani podlagi v skladu z odstavkom 3, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | zadevne institucije še ne poročajo na konsolidirani podlagi; |
| --- | --- |

(a)

zadevne institucije še ne poročajo na konsolidirani podlagi;

| (b) | za zadevne institucije velja računovodski okvir v skladu z Direktivo 86/635/EGS; |
| --- | --- |

(b)

za zadevne institucije velja računovodski okvir v skladu z Direktivo 86/635/EGS;

| (c) | finančno poročanje je potrebno za celovit pregled nad profilom tveganosti dejavnosti navedenih institucij in nad sistemskimi tveganji, ki jih predstavljajo za finančni sektor ali realno gospodarstvo, v skladu z Uredbo (EU) št. 1093/2010. |
| --- | --- |

(c)

finančno poročanje je potrebno za celovit pregled nad profilom tveganosti dejavnosti navedenih institucij in nad sistemskimi tveganji, ki jih predstavljajo za finančni sektor ali realno gospodarstvo, v skladu z Uredbo (EU) št. 1093/2010.

EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, s katerimi določi obrazce in predloge, ki jih institucije iz prvega pododstavka uporabljajo za namene, določene v tem pododstavku.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

10.   Če pristojni organ meni, da so informacije, ki niso zajete v izvedbenih tehničnih standardih iz odstavka 7, potrebne za namene iz odstavka 5, uradno obvesti EBA in ESRB o dodatnih informacijah, za katere meni, da jih je treba vključiti v izvedbene tehnične standarde iz navedenega odstavka.

11.   Pristojni organi lahko opustijo zahtevo za predložitev kakršnih koli podatkovnih točk iz predlog za poročanje, določenih v izvedbenih tehničnih standardih iz tega člena, kadar se te podatkovne točke podvajajo. Za te namene se podvojene podatkovne točke nanašajo na kakršne koli podatkovne točke, ki so že na voljo pristojnim organom na drug način kot z zbiranjem teh predlog za poročanje, tudi kadar je mogoče te podatkovne točke pridobiti iz podatkov, ki so pristojnim organom že na voljo v različnih oblikah ali ravneh razdrobljenosti; pristojni organi lahko opustitve iz tega odstavka odobrijo le, če so podatki, prejeti, zbrani ali združeni s takšnimi alternativnimi metodami, popolnoma enaki tistim podatkovnim točkam, o katerih ki bi bilo treba sicer poročati v skladu z ustreznimi izvedbenimi tehničnimi standardi.

Pristojni organi, organi za reševanje in imenovani organi si vedno, kadar je to mogoče, izmenjujejo podatke, da zmanjšajo zahteve glede poročanja. Uporabljajo se določbe o izmenjavi informacij in poklicni skrivnosti iz oddelka II poglavja 1 naslova VII Direktive 2013/36/EU.

Člen 430a

Posebne obveznosti poročanja

1.   Institucije svojim pristojnim organom letno poročajo o naslednjih zbirnih podatkih za vsak nacionalni nepremičninski trg, ki so mu izpostavljene:

| (a) | izgubah iz naslova izpostavljenosti, pri katerih institucija prizna zavarovanje s stanovanjsko nepremičnino do višine nižjega izmed zneska zavarovanja in 80 % tržne vrednosti ali 80 % hipotekarne kreditne vrednosti, razen če je v členu 124(2) določeno drugače; |
| --- | --- |

(a)

izgubah iz naslova izpostavljenosti, pri katerih institucija prizna zavarovanje s stanovanjsko nepremičnino do višine nižjega izmed zneska zavarovanja in 80 % tržne vrednosti ali 80 % hipotekarne kreditne vrednosti, razen če je v členu 124(2) določeno drugače;

| (b) | skupnih izgubah iz naslova izpostavljenosti, pri katerih institucija prizna zavarovanje s stanovanjsko nepremičnino v delu izpostavljenosti, ki se obravnava kot v celoti zavarovan s stanovanjsko nepremičnino v skladu s členom 124(1); |
| --- | --- |

(b)

skupnih izgubah iz naslova izpostavljenosti, pri katerih institucija prizna zavarovanje s stanovanjsko nepremičnino v delu izpostavljenosti, ki se obravnava kot v celoti zavarovan s stanovanjsko nepremičnino v skladu s členom 124(1);

| (c) | vrednosti izpostavljenosti iz naslova vseh neporavnanih izpostavljenosti, pri katerih institucija prizna zavarovanje s stanovanjsko nepremičnino, ki je omejena na tisti del, ki se obravnava kot v celoti zavarovan s stanovanjsko nepremičnino v skladu s členom 124(1); |
| --- | --- |

(c)

vrednosti izpostavljenosti iz naslova vseh neporavnanih izpostavljenosti, pri katerih institucija prizna zavarovanje s stanovanjsko nepremičnino, ki je omejena na tisti del, ki se obravnava kot v celoti zavarovan s stanovanjsko nepremičnino v skladu s členom 124(1);

| (d) | izgubah iz naslova izpostavljenosti, pri katerih institucija prizna zavarovanje s poslovno nepremičnino do višine nižjega izmed zneska zavarovanja in 50 % tržne vrednosti ali 60 % hipotekarne kreditne vrednosti, razen če je v členu 124(2) določeno drugače; |
| --- | --- |

(d)

izgubah iz naslova izpostavljenosti, pri katerih institucija prizna zavarovanje s poslovno nepremičnino do višine nižjega izmed zneska zavarovanja in 50 % tržne vrednosti ali 60 % hipotekarne kreditne vrednosti, razen če je v členu 124(2) določeno drugače;

| (e) | skupnih izgubah iz naslova izpostavljenosti, pri katerih institucija prizna zavarovanje s poslovno nepremičnino v delu izpostavljenosti, ki se obravnava kot v celoti zavarovan s poslovno nepremičnino v skladu s členom 124(1); |
| --- | --- |

(e)

skupnih izgubah iz naslova izpostavljenosti, pri katerih institucija prizna zavarovanje s poslovno nepremičnino v delu izpostavljenosti, ki se obravnava kot v celoti zavarovan s poslovno nepremičnino v skladu s členom 124(1);

| (f) | vrednosti izpostavljenosti iz naslova vseh neporavnanih izpostavljenosti, pri katerih institucija prizna zavarovanje s poslovno nepremičnino, ki je omejena na tisti del, ki se obravnava kot v celoti zavarovan s poslovno nepremičnino v skladu s členom 124(1). |
| --- | --- |

(f)

vrednosti izpostavljenosti iz naslova vseh neporavnanih izpostavljenosti, pri katerih institucija prizna zavarovanje s poslovno nepremičnino, ki je omejena na tisti del, ki se obravnava kot v celoti zavarovan s poslovno nepremičnino v skladu s členom 124(1).

2.   O podatkih iz odstavka 1 se poroča pristojnemu organu matične države članice zadevne institucije. Kadar ima institucija podružnico v drugi državi članici, se o podatkih v zvezi s to podružnico poroča tudi pristojnim organom države članice gostiteljice. O podatkih se ločeno poroča za vsak nepremičninski trg v Uniji, ki mu je zadevna institucija izpostavljena.

3.   Pristojni organi na zbirni podlagi letno objavijo podatke iz točk (a) do (f) odstavka 1, skupaj s podatki za preteklo obdobje, če so na voljo. Pristojni organ na zahtevo drugega pristojnega organa v državi članici ali na zahtevo EBA predloži temu pristojnemu organu ali EBA podrobnejše informacije o stanju trgov stanovanjskih ali poslovnih nepremičnin v zadevni državi članici.

Člen 430b

Posebne zahteve glede poročanja za tržno tveganje

1.   Institucije, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 94(1) in pogojev iz člena 325a(1), za vse svoje pozicije iz trgovalne knjige in vse svoje pozicije iz netrgovalne knjige, ki so predmet valutnega tveganja ali blagovnega tveganja, od datuma začetka uporabe delegiranega akta iz člena 461a poročajo o rezultatih izračunov na podlagi alternativnega standardiziranega pristopa iz poglavja 1a naslova IV dela 3, in sicer na isti podlagi, kot te institucije poročajo o obveznostih iz točk (b)(i) in (c) člena 92(3).

2.   Institucije iz odstavka 1 tega člena ločeno poročajo o izračunih iz točk (a), (b) in (c) člena 325c(2) za portfelj vseh pozicij iz trgovalne knjige ali pozicij iz netrgovalne knjige, ki so predmet valutnega tveganja in blagovnega tveganja.

3.   Poleg zahteve iz odstavka 1 tega člena institucije od konca triletnega obdobja po datumu začetka veljavnosti najnovejših regulativnih tehničnih standardov iz členov 325bd(7), 325be(3), 325bf(9) in 325bg(4) za pozicije, dodeljene trgovalnim enotam, za katere so prejele dovoljenje pristojnih organov za uporabo alternativnega pristopa notranjega modela v skladu s členom 325az(2), poročajo o rezultatih izračunov na podlagi navedenega pristopa iz poglavja 1b naslova IV dela 3, in sicer na isti podlagi, kot take institucije poročajo o obveznostih iz točk (b)(i) in (c) člena 92(3).

4.   Institucije za namene zahteve glede poročanja iz odstavka 3 tega člena ločeno poročajo o izračunih iz točk (a)(i), (a)(ii), (b)(i) in (b)(ii) člena 325ba(1) in za portfelj vseh pozicij iz trgovalne knjige ali pozicij iz netrgovalne knjige, ki so predmet valutnega tveganja in blagovnega tveganja in dodeljene trgovalnim enotam, za katere je institucija prejela dovoljenje pristojnih organov za uporabo alternativnega pristopa notranjega modela v skladu s členom 325az(2).

5.   Institucije lahko znotraj skupine uporabijo kombinacijo pristopov iz odstavkov 1 in 3, če izračun na podlagi pristopa iz odstavka 1 ne presega 90 % skupnega izračuna. Drugače institucije pristop iz odstavka 1 uporabijo za vse svoje pozicije iz trgovalne knjige in vse svoje pozicije iz netrgovalne knjige, ki so predmet valutnega tveganja ali blagovnega tveganja.

6.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, s katerimi določi enotne predloge za poročanje, navodila in metodologijo za uporabo teh predlog, pogostost in datume poročanja, opredelitve pojmov ter IT rešitve, ki se uporabljajo za poročanje iz tega člena.

Nobena nova zahteva glede poročanja, določena v takšnih izvedbenih tehničnih standardih, se ne uporablja prej kot šest mesecev po datumu njihovega začetka veljavnosti.

EBA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 430c

Poročilo o izvedljivosti integriranega sistema poročanja

1.   EBA pripravi poročilo o izvedljivosti razvoja enotnega in integriranega sistema za zbiranje statističnih podatkov, podatkov v zvezi z reševanjem in bonitetnih podatkov, ter o svojih ugotovitvah poroča Komisiji do 28. junija 2020.

2.   EBA pri pripravi poročila o izvedljivosti sodeluje s pristojnimi organi in organi, pristojnimi za sisteme jamstva za vloge in za reševanje, ter zlasti z ESCB. Poročilo upošteva predhodno delo ESCB glede integriranih zbirk podatkov in temelji na analizi skupnih stroškov in koristi, ki vključuje vsaj:

| (a) | pregled količine in obsega trenutnih podatkov, ki so jih zbrali pristojni organi v svoji jurisdikciji, ter njihovega vira in razdrobljenosti; |
| --- | --- |

(a)

pregled količine in obsega trenutnih podatkov, ki so jih zbrali pristojni organi v svoji jurisdikciji, ter njihovega vira in razdrobljenosti;

| (b) | vzpostavitev enotnega slovarja podatkov, ki se bodo zbirali, z namenom povečati konvergenco zahtev glede poročanja, ki se nanašajo na redne obveznosti poročanja, in izogibanju nepotrebnim zahtevam po podatkih; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev enotnega slovarja podatkov, ki se bodo zbirali, z namenom povečati konvergenco zahtev glede poročanja, ki se nanašajo na redne obveznosti poročanja, in izogibanju nepotrebnim zahtevam po podatkih;

| (c) | ustanovitev skupnega odbora, v katerega bosta vključena vsaj EBA in ESCB, za razvoj in izvajanje integriranega sistema poročanja; |
| --- | --- |

(c)

ustanovitev skupnega odbora, v katerega bosta vključena vsaj EBA in ESCB, za razvoj in izvajanje integriranega sistema poročanja;

| (d) | izvedljivost in možna oblika osrednje točke za zbiranje podatkov za integriran sistem poročanja, vključno z zahtevami po zagotavljanju stroge zaupnosti zbranih podatkov, stroge avtentikacije in upravljanja pravic dostopa do sistema ter kibernetske varnosti, ki:






  (i) | vsebuje centralni register podatkov z vsemi statističnimi podatki, podatki v zvezi z reševanjem in bonitetnimi podatki, s potrebno razdrobljenostjo in pogostostjo za posamezno institucijo, ki je posodobljen v potrebnih intervalih; |
| --- | --- | --- |

(d)

izvedljivost in možna oblika osrednje točke za zbiranje podatkov za integriran sistem poročanja, vključno z zahtevami po zagotavljanju stroge zaupnosti zbranih podatkov, stroge avtentikacije in upravljanja pravic dostopa do sistema ter kibernetske varnosti, ki:

(i)

vsebuje centralni register podatkov z vsemi statističnimi podatki, podatki v zvezi z reševanjem in bonitetnimi podatki, s potrebno razdrobljenostjo in pogostostjo za posamezno institucijo, ki je posodobljen v potrebnih intervalih;

| (ii) | je kontaktna točka za pristojne organe, kjer prejemajo, obdelujejo in združujejo vse zahteve po podatkih, kjer so lahko zahteve povezane z ustreznimi že zbranimi sporočenimi podatki, in ki pristojnim organom omogoči hiter dostop do zahtevanih informacij; |
| --- | --- |

(ii)

je kontaktna točka za pristojne organe, kjer prejemajo, obdelujejo in združujejo vse zahteve po podatkih, kjer so lahko zahteve povezane z ustreznimi že zbranimi sporočenimi podatki, in ki pristojnim organom omogoči hiter dostop do zahtevanih informacij;

| (iii) | zagotavlja dodatno podporo pristojnim organom za prenos podatkovnih zahtev do institucij ter vnaša zahtevane podatke v centralni register podatkov; |
| --- | --- |

(iii)

zagotavlja dodatno podporo pristojnim organom za prenos podatkovnih zahtev do institucij ter vnaša zahtevane podatke v centralni register podatkov;

| (iv) | usklajuje izmenjavo informacij in podatkov med pristojnimi organi ter |
| --- | --- |

(iv)

usklajuje izmenjavo informacij in podatkov med pristojnimi organi ter

| (v) | upošteva postopke in procese pristojnih organov ter jih vključuje v standardizirani sistem. |
| --- | --- |

(v)

upošteva postopke in procese pristojnih organov ter jih vključuje v standardizirani sistem.

3.   Komisija v enem letu po predložitvi poročila iz tega člena ob upoštevanju poročila EBA o izvedljivosti Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog za vzpostavitev standardiziranega in integriranega sistema poročanja za zahteve glede poročanja.

(*14)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).“;"

*14

| (119) | del 8 se nadomesti z naslednjim:


  „DEL 8


  RAZKRITJE S STRANI INSTITUCIJ



  NASLOV I


  SPLOŠNA NAČELA



  Člen 431
  Zahteve in politike glede razkritja

  1.   Institucije javno razkrijejo informacije iz naslovov II in III v skladu z določbami iz tega naslova, ob upoštevanju izjem iz člena 432.


  2.   Institucije, ki so v zvezi z instrumenti in metodologijami iz naslova III tega dela pridobile dovoljenje pristojnih organov v skladu z delom 3, javno razkrijejo informacije iz tega dovoljenja.


  3.   Upravljalni organ ali višje vodstvo sprejme formalne politike za izpolnjevanje zahtev glede razkritja iz tega dela ter vzpostavi in vzdržuje notranje postopke, sisteme in kontrole, s katerimi se preverja, ali so razkritja institucij ustrezna in v skladu z zahtevami, določenimi v tem delu. Vsaj en član upravljalnega organa ali višjega vodstva pisno potrdi, da je zadevna institucija opravila razkritja, ki jih zahteva ta del, v skladu s formalnimi politikami in notranjimi postopki, sistemi in kontrolami. Pisno potrdilo in ključni elementi formalnih politik institucije za izpolnjevanje zahtev glede razkritja se vključijo v razkritja institucij.
  Informacije, ki jih je treba razkriti v skladu s tem delom, so predmet enake ravni internega preverjanja, kot se uporablja za poslovno poročilo, ki je vključeno v finančno poročilo institucije.
  Institucije imajo vzpostavljene tudi politike za preverjanje, ali njihova razkritja udeležencem na trgu celovito prikazujejo njihov profil tveganosti. Kadar institucije ugotovijo, da razkritja, ki jih zahteva ta del, udeležencem na trgu profila tveganosti ne prikazujejo celovito, javno razkrijejo dodatne informacije poleg tistih, ki jih je treba razkriti v skladu s tem delom. Vendar pa institucije razkrijejo samo informacije, ki so pomembne, in ne informacij, ki so poslovna skrivnost, ali zaupne informacije iz člena 432.


  4.   Vsa kvantitativna razkritja spremlja kvalitativni opis in vse druge dodatne informacije, ki so morda potrebne, da uporabniki teh informacij razumejo zadevna kvantitativna razkritja, pri čemer se zlasti navedejo vse pomembne spremembe posameznega razkritja v primerjavi z informacijami iz prejšnjih razkritij.


  5.   Institucije na zahtevo MSP in drugih podjetij, ki so zaprosila za kredit, pojasnijo svoje odločitve glede bonitetne ocene v pisni obliki. Administrativni stroški tega pojasnila so sorazmerni z višino kredita.



  Člen 432
  Nepomembne informacije, informacije, ki so poslovna skrivnost, ali zaupne informacije

  1.   Z izjemo razkritij iz točke (c) člena 435(2) ter členov 437 in 450 lahko institucije opustijo eno ali več razkritij iz naslovov II in III, če se informacije, predložene v okviru takšnega razkritja, ne štejejo za pomembne.
  Šteje se, da so informacije iz razkritij pomembne, kadar bi lahko njihova opustitev ali napačna navedba spremenila ali vplivala na oceno ali odločitev uporabnika, ki te informacije uporablja za sprejemanje ekonomskih odločitev.
  EBA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice o tem, kako morajo institucije uporabljati pojem pomembnosti v zvezi z zahtevami glede razkritja iz naslovov II in III.


  2.   Institucije lahko opustijo tudi eno ali več informacij iz naslovov II in III, če te postavke vključujejo informacije, ki se v skladu s tem odstavkom štejejo za poslovno skrivnost ali zaupne informacije, razen za razkritja iz členov 437 in 450.
  Informacije se štejejo za poslovno skrivnost institucij, kadar bi njihovo razkritje javnosti oslabilo konkurenčni položaj institucije. Informacije, ki so poslovna skrivnost, lahko vključujejo informacije o produktih ali sistemih, zaradi katerih bi se zmanjšale vrednosti naložb institucije v te produkte in sisteme.
  Informacije se štejejo za zaupne, kadar morajo institucije zaradi strank ali drugih odnosov z nasprotnimi strankami ohraniti njihovo zaupnost.
  EBA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice o tem, kako morajo institucije uporabiti načeli poslovne skrivnosti in zaupnosti v zvezi z zahtevami glede razkritja iz naslovov II in III.


  3.   V izjemnih primerih iz odstavka 2 zadevna institucija v svojih razkritjih navede, da določeni podatki niso razkriti in razlog za nerazkritje, ter objavi splošnejše informacije o zadevi, ki je predmet zahteve po razkritju, razen v primerih, ko je zadeva sama po sebi poslovna skrivnost ali zaupna.



  Člen 433
  Pogostost in obseg razkritij
  Institucije objavijo razkritja, zahtevana na podlagi naslovov II in III, na način, določen v členih 433a, 433b in 433c.
  Letna razkritja se objavijo na isti dan, kot institucije objavijo svoje računovodske izkaze, ali v najkrajšem možnem času po tem.
  Polletna in četrtletna razkritja se objavijo na isti dan, kot institucije objavijo svoja računovodska poročila za ustrezno obdobje, kadar je to ustrezno, ali v najkrajšem možnem času po tem.
  Morebitna razlika med datumom objave razkritij, ki se zahtevajo v skladu s tem delom, in ustreznih računovodskih izkazov mora biti razumna in v nobenem primeru ne presega časovnega okvira, ki ga določijo pristojni organi v skladu s členom 106 Direktive 2013/36/EU.


  Člen 433a
  Razkritja s strani velikih institucij

  1.   Velike institucije razkrijejo informacije iz nadaljevanja z naslednjo pogostostjo:






  (a) | na letni osnovi vse informacije, zahtevane v tem delu; |
| --- | --- | --- |

(119)

del 8 se nadomesti z naslednjim:

„DEL 8

RAZKRITJE S STRANI INSTITUCIJ

NASLOV I

SPLOŠNA NAČELA

Člen 431

Zahteve in politike glede razkritja

1.   Institucije javno razkrijejo informacije iz naslovov II in III v skladu z določbami iz tega naslova, ob upoštevanju izjem iz člena 432.

2.   Institucije, ki so v zvezi z instrumenti in metodologijami iz naslova III tega dela pridobile dovoljenje pristojnih organov v skladu z delom 3, javno razkrijejo informacije iz tega dovoljenja.

3.   Upravljalni organ ali višje vodstvo sprejme formalne politike za izpolnjevanje zahtev glede razkritja iz tega dela ter vzpostavi in vzdržuje notranje postopke, sisteme in kontrole, s katerimi se preverja, ali so razkritja institucij ustrezna in v skladu z zahtevami, določenimi v tem delu. Vsaj en član upravljalnega organa ali višjega vodstva pisno potrdi, da je zadevna institucija opravila razkritja, ki jih zahteva ta del, v skladu s formalnimi politikami in notranjimi postopki, sistemi in kontrolami. Pisno potrdilo in ključni elementi formalnih politik institucije za izpolnjevanje zahtev glede razkritja se vključijo v razkritja institucij.

Informacije, ki jih je treba razkriti v skladu s tem delom, so predmet enake ravni internega preverjanja, kot se uporablja za poslovno poročilo, ki je vključeno v finančno poročilo institucije.

Institucije imajo vzpostavljene tudi politike za preverjanje, ali njihova razkritja udeležencem na trgu celovito prikazujejo njihov profil tveganosti. Kadar institucije ugotovijo, da razkritja, ki jih zahteva ta del, udeležencem na trgu profila tveganosti ne prikazujejo celovito, javno razkrijejo dodatne informacije poleg tistih, ki jih je treba razkriti v skladu s tem delom. Vendar pa institucije razkrijejo samo informacije, ki so pomembne, in ne informacij, ki so poslovna skrivnost, ali zaupne informacije iz člena 432.

4.   Vsa kvantitativna razkritja spremlja kvalitativni opis in vse druge dodatne informacije, ki so morda potrebne, da uporabniki teh informacij razumejo zadevna kvantitativna razkritja, pri čemer se zlasti navedejo vse pomembne spremembe posameznega razkritja v primerjavi z informacijami iz prejšnjih razkritij.

5.   Institucije na zahtevo MSP in drugih podjetij, ki so zaprosila za kredit, pojasnijo svoje odločitve glede bonitetne ocene v pisni obliki. Administrativni stroški tega pojasnila so sorazmerni z višino kredita.

Člen 432

Nepomembne informacije, informacije, ki so poslovna skrivnost, ali zaupne informacije

1.   Z izjemo razkritij iz točke (c) člena 435(2) ter členov 437 in 450 lahko institucije opustijo eno ali več razkritij iz naslovov II in III, če se informacije, predložene v okviru takšnega razkritja, ne štejejo za pomembne.

Šteje se, da so informacije iz razkritij pomembne, kadar bi lahko njihova opustitev ali napačna navedba spremenila ali vplivala na oceno ali odločitev uporabnika, ki te informacije uporablja za sprejemanje ekonomskih odločitev.

EBA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice o tem, kako morajo institucije uporabljati pojem pomembnosti v zvezi z zahtevami glede razkritja iz naslovov II in III.

2.   Institucije lahko opustijo tudi eno ali več informacij iz naslovov II in III, če te postavke vključujejo informacije, ki se v skladu s tem odstavkom štejejo za poslovno skrivnost ali zaupne informacije, razen za razkritja iz členov 437 in 450.

Informacije se štejejo za poslovno skrivnost institucij, kadar bi njihovo razkritje javnosti oslabilo konkurenčni položaj institucije. Informacije, ki so poslovna skrivnost, lahko vključujejo informacije o produktih ali sistemih, zaradi katerih bi se zmanjšale vrednosti naložb institucije v te produkte in sisteme.

Informacije se štejejo za zaupne, kadar morajo institucije zaradi strank ali drugih odnosov z nasprotnimi strankami ohraniti njihovo zaupnost.

EBA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice o tem, kako morajo institucije uporabiti načeli poslovne skrivnosti in zaupnosti v zvezi z zahtevami glede razkritja iz naslovov II in III.

3.   V izjemnih primerih iz odstavka 2 zadevna institucija v svojih razkritjih navede, da določeni podatki niso razkriti in razlog za nerazkritje, ter objavi splošnejše informacije o zadevi, ki je predmet zahteve po razkritju, razen v primerih, ko je zadeva sama po sebi poslovna skrivnost ali zaupna.

Člen 433

Pogostost in obseg razkritij

Institucije objavijo razkritja, zahtevana na podlagi naslovov II in III, na način, določen v členih 433a, 433b in 433c.

Letna razkritja se objavijo na isti dan, kot institucije objavijo svoje računovodske izkaze, ali v najkrajšem možnem času po tem.

Polletna in četrtletna razkritja se objavijo na isti dan, kot institucije objavijo svoja računovodska poročila za ustrezno obdobje, kadar je to ustrezno, ali v najkrajšem možnem času po tem.

Morebitna razlika med datumom objave razkritij, ki se zahtevajo v skladu s tem delom, in ustreznih računovodskih izkazov mora biti razumna in v nobenem primeru ne presega časovnega okvira, ki ga določijo pristojni organi v skladu s členom 106 Direktive 2013/36/EU.

Člen 433a

Razkritja s strani velikih institucij

1.   Velike institucije razkrijejo informacije iz nadaljevanja z naslednjo pogostostjo:

(a)

na letni osnovi vse informacije, zahtevane v tem delu;

| (b) | na polletni osnovi informacije iz:






  (i) | točke (a) člena 437; |
| --- | --- | --- |

(b)

na polletni osnovi informacije iz:

(i)

točke (a) člena 437;

| (ii) | točke (e) člena 438; |
| --- | --- |

(ii)

točke (e) člena 438;

| (iii) | točk (e) do (l) člena 439; |
| --- | --- |

(iii)

točk (e) do (l) člena 439;

| (iv) | člena 440; |
| --- | --- |

(iv)

člena 440;

| (v) | točk (c), (e), (f) in (g) člena 442; |
| --- | --- |

(v)

točk (c), (e), (f) in (g) člena 442;

| (vi) | točke (e) člena 444; |
| --- | --- |

(vi)

točke (e) člena 444;

| (vii) | člena 445; |
| --- | --- |

(vii)

člena 445;

| (viii) | točk (a) in (b) člena 448(1); |
| --- | --- |

(viii)

točk (a) in (b) člena 448(1);

| (ix) | točk (j) do (l) člena 449; |
| --- | --- |

(ix)

točk (j) do (l) člena 449;

| (x) | točk (a) in (b) člena 451(1); |
| --- | --- |

(x)

točk (a) in (b) člena 451(1);

| (xi) | člena 451a(3); |
| --- | --- |

(xi)

člena 451a(3);

| (xii) | točke (g) člena 452; |
| --- | --- |

(xii)

točke (g) člena 452;

| (xiii) | točk (f) do (j) člena 453; |
| --- | --- |

(xiii)

točk (f) do (j) člena 453;

| (xiv) | točk (d), (e) in (g) člena 455; |
| --- | --- |

(xiv)

točk (d), (e) in (g) člena 455;

| (c) | na četrtletni osnovi informacije iz:






  (i) | točk (d) in (h) člena 438; |
| --- | --- | --- |

(c)

na četrtletni osnovi informacije iz:

(i)

točk (d) in (h) člena 438;

| (ii) | ključnih metrik iz člena 447; |
| --- | --- |

(ii)

ključnih metrik iz člena 447;

| (iii) | člena 451a(2). |
| --- | --- |

(iii)

člena 451a(2).

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 velike institucije, razen GSPI, ki ne kotirajo na borzi, razkrijejo informacije iz nadaljevanja z naslednjo pogostostjo:

| (a) | na letni osnovi vse informacije, zahtevane v tem delu; |
| --- | --- |

(a)

na letni osnovi vse informacije, zahtevane v tem delu;

| (b) | na polletni osnovi ključne metrike iz člena 447. |
| --- | --- |

(b)

na polletni osnovi ključne metrike iz člena 447.

3.   Velike institucije, za katere se uporablja člen 92a ali člen 92b, na polletni osnovi razkrijejo informacije, zahtevane na podlagi člena 437a, razen ključnih metrik iz točke (h) člena 447, ki jih je treba razkriti na četrtletni osnovi.

Člen 433b

Razkritja s strani majhnih in nekompleksnih institucij

1.   Majhne in nekompleksne institucije razkrijejo informacije iz nadaljevanja z naslednjo pogostostjo:

| (a) | na letni osnovi informacije iz:






  (i) | točk (a), (e) in (f) člena 435(1); |
| --- | --- | --- |

(a)

na letni osnovi informacije iz:

(i)

točk (a), (e) in (f) člena 435(1);

| (ii) | točke (d) člena 438; |
| --- | --- |

(ii)

točke (d) člena 438;

| (iii) | točk (a) do (d), (h), (i) in (j) člena 450(1); |
| --- | --- |

(iii)

točk (a) do (d), (h), (i) in (j) člena 450(1);

| (b) | na polletni osnovi ključne metrike iz člena 447. |
| --- | --- |

(b)

na polletni osnovi ključne metrike iz člena 447.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena majhne in nekompleksne institucije, ki ne kotirajo na borzi, razkrijejo ključne metrike iz člena 447 na letni osnovi.

Člen 433c

Razkritja s strani drugih institucij

1.   Institucije, za katere se ne uporablja člen 433a ali 433b, razkrijejo informacije iz nadaljevanja z naslednjo pogostostjo:

| (a) | na letni osnovi vse informacije, zahtevane v tem delu; |
| --- | --- |

(a)

na letni osnovi vse informacije, zahtevane v tem delu;

| (b) | na polletni osnovi ključne metrike iz člena 447. |
| --- | --- |

(b)

na polletni osnovi ključne metrike iz člena 447.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena druge institucije, ki ne kotirajo na borzi, razkrijejo na letni osnovi naslednje informacije:

| (a) | informacije iz točk (a), (e) in (f) člena 435(1); |
| --- | --- |

(a)

informacije iz točk (a), (e) in (f) člena 435(1);

| (b) | informacije iz točk (a), (b) in (c) člena 435(2); |
| --- | --- |

(b)

informacije iz točk (a), (b) in (c) člena 435(2);

| (c) | informacije iz točke (a) člena 437; |
| --- | --- |

(c)

informacije iz točke (a) člena 437;

| (d) | informacije iz točk (c) in (d) člena 438; |
| --- | --- |

(d)

informacije iz točk (c) in (d) člena 438;

| (e) | ključne metrike iz člena 447; |
| --- | --- |

(e)

ključne metrike iz člena 447;

| (f) | informacije iz točk (a) do (d) in (h) do (k) člena 450(1). |
| --- | --- |

(f)

informacije iz točk (a) do (d) in (h) do (k) člena 450(1).

Člen 434

Način razkritij

1.   Institucije razkrijejo vse informacije, ki se zahtevajo v skladu z naslovoma II in III, v elektronski obliki, in sicer na enem samem mediju ali mestu. En sam medij ali mesto mora biti samostojen dokument, ki zagotavlja lahko dostopen vir bonitetnih informacij za uporabnike teh informacij, ali poseben oddelek, ki je vključen v računovodske izkaze ali finančna poročila institucij ali jim je priložen, in vsebuje zahtevana razkritja ter je za uporabnike zlahka prepoznaven.

2.   Institucije na svoji spletni strani ali, če ta ne obstaja, na katerem koli drugem primernem mestu, omogočijo dostop do arhiva informacij, ki jih je treba razkriti v skladu s tem delom. Arhiva je dostopen za obdobje, ki ne sme biti krajše od obdobja hrambe, ki po nacionalni zakonodaji velja za informacije, vključene v finančna poročila institucij.

Člen 434a

Enotni obrazci za razkritja

EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, s katerimi določi enotne obrazce za razkritja in ustrezna navodila, v skladu s katerimi se opravijo razkritja, ki se zahtevajo v naslovih II in III.

Ti enotni obrazci vsebujejo dovolj izčrpne in primerljive informacije, da lahko uporabniki ocenijo profil tveganosti institucij in njihovo stopnjo skladnosti z zahtevami, določenimi v delih 1 do 7. Da bi se olajšala primerljivost informacij, se z izvedbenimi tehničnimi standardi poskuša ohraniti skladnost obrazcev za razkritja z mednarodnimi standardi o razkritjih.

Enotni obrazci za razkritja so v tabelarični obliki, kadar je to primerno.

EBA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje teh izvedbenih tehničnih standardov v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

NASLOV II

TEHNIČNA MERILA ZA PREGLEDNOST IN RAZKRITJE

Člen 435

Razkritje ciljev in politik upravljanja tveganj

1.   Institucije razkrijejo svoje cilje in politike glede upravljanja tveganj za vsako posamezno vrsto tveganj, vključno s tveganji iz tega naslova. Ta razkritja vključujejo:

| (a) | strategije in procese za upravljanje teh kategorij tveganj; |
| --- | --- |

(a)

strategije in procese za upravljanje teh kategorij tveganj;

| (b) | strukturo in organizacijo zadevne funkcije upravljanja tveganj, vključno z informacijami o podlagi za njena pooblastila, pristojnosti in odgovornost v skladu z ustanovnimi akti in listinami o upravljanju institucije; |
| --- | --- |

(b)

strukturo in organizacijo zadevne funkcije upravljanja tveganj, vključno z informacijami o podlagi za njena pooblastila, pristojnosti in odgovornost v skladu z ustanovnimi akti in listinami o upravljanju institucije;

| (c) | obseg in naravo poročanja o tveganjih in sistemih merjenja; |
| --- | --- |

(c)

obseg in naravo poročanja o tveganjih in sistemih merjenja;

| (d) | politike za varovanje pred tveganji in njihovo zmanjševanje ter strategije in procese za spremljanje stalne učinkovitosti varovanj pred tveganji in zmanjševanj tveganj; |
| --- | --- |

(d)

politike za varovanje pred tveganji in njihovo zmanjševanje ter strategije in procese za spremljanje stalne učinkovitosti varovanj pred tveganji in zmanjševanj tveganj;

| (e) | izjavo upravljalnega organa o ustreznosti ureditev upravljanja tveganj zadevne institucije, ki zagotavlja, da vzpostavljeni sistemi za upravljanje tveganj ustrezajo profilu in strategiji institucije; |
| --- | --- |

(e)

izjavo upravljalnega organa o ustreznosti ureditev upravljanja tveganj zadevne institucije, ki zagotavlja, da vzpostavljeni sistemi za upravljanje tveganj ustrezajo profilu in strategiji institucije;

| (f) | strnjeno izjavo upravljalnega organa o tveganjih, v kateri je kratko in jedrnato opisan celoten profil tveganosti zadevne institucije, povezan s poslovno strategijo; ta izjava vključuje:






  (i) | ključne kazalnike in podatke, ki zunanjim deležnikom zagotavljajo celosten vpogled v način, kako institucija upravlja tveganja, razkrivajo pa tudi, kako je profil tveganosti institucije povezan z ravnjo sprejemljivega tveganja, ki jo določi upravljalni organ; |
| --- | --- | --- |

(f)

strnjeno izjavo upravljalnega organa o tveganjih, v kateri je kratko in jedrnato opisan celoten profil tveganosti zadevne institucije, povezan s poslovno strategijo; ta izjava vključuje:

(i)

ključne kazalnike in podatke, ki zunanjim deležnikom zagotavljajo celosten vpogled v način, kako institucija upravlja tveganja, razkrivajo pa tudi, kako je profil tveganosti institucije povezan z ravnjo sprejemljivega tveganja, ki jo določi upravljalni organ;

| (ii) | informacije o poslih znotraj skupine in poslih s povezanimi strankami, ki bi lahko imeli pomemben vpliv na profil tveganosti konsolidirane skupine. |
| --- | --- |

(ii)

informacije o poslih znotraj skupine in poslih s povezanimi strankami, ki bi lahko imeli pomemben vpliv na profil tveganosti konsolidirane skupine.

2.   Institucije razkrijejo naslednje informacije glede ureditev upravljanja:

| (a) | število direktorskih mest, ki jih zasedajo člani upravljalnega organa; |
| --- | --- |

(a)

število direktorskih mest, ki jih zasedajo člani upravljalnega organa;

| (b) | politiko izbora članov upravljalnega organa ter njihovo dejansko znanje, veščine in izkušnje; |
| --- | --- |

(b)

politiko izbora članov upravljalnega organa ter njihovo dejansko znanje, veščine in izkušnje;

| (c) | politiko glede raznolikosti pri izboru članov upravljalnega organa, splošne in konkretne cilje te politike ter v kolikšni meri so bili doseženi; |
| --- | --- |

(c)

politiko glede raznolikosti pri izboru članov upravljalnega organa, splošne in konkretne cilje te politike ter v kolikšni meri so bili doseženi;

| (d) | ali je institucija ustanovila ločeno komisijo za tveganja ali ne ter kolikokrat se je komisija za tveganja sestala; |
| --- | --- |

(d)

ali je institucija ustanovila ločeno komisijo za tveganja ali ne ter kolikokrat se je komisija za tveganja sestala;

| (e) | opis toka informacij glede tveganj do upravljalnega organa. |
| --- | --- |

(e)

opis toka informacij glede tveganj do upravljalnega organa.

Člen 436

Razkritje področja uporabe

Institucije razkrijejo naslednje informacije v zvezi s področjem uporabe te uredbe:

| (a) | ime institucije, za katero se uporablja ta uredba; |
| --- | --- |

(a)

ime institucije, za katero se uporablja ta uredba;

| (b) | uskladitev konsolidiranih računovodskih izkazov, pripravljenih v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, s konsolidiranimi računovodskimi izkazi, pripravljenimi v skladu z zahtevami glede regulativne konsolidacije na podlagi oddelkov 2 in 3 naslova II dela 1; v tej uskladitvi so opisane razlike med obsegom konsolidacije za računovodske in regulativne namene ter navedeni pravni subjekti, ki spadajo v obseg konsolidacije za regulativne namene, če se ta razlikuje od obsega konsolidacije za računovodske namene; pri navedbi pravnih subjektov, vključenih v obseg konsolidacije za regulativne namene, se opiše metoda regulativne konsolidacije, če se razlikuje od metode računovodske konsolidacije, ter navede, ali so ti pravni subjekti polno ali sorazmerno konsolidirani in ali so deleži v njih odbiti od kapitala; |
| --- | --- |

(b)

uskladitev konsolidiranih računovodskih izkazov, pripravljenih v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, s konsolidiranimi računovodskimi izkazi, pripravljenimi v skladu z zahtevami glede regulativne konsolidacije na podlagi oddelkov 2 in 3 naslova II dela 1; v tej uskladitvi so opisane razlike med obsegom konsolidacije za računovodske in regulativne namene ter navedeni pravni subjekti, ki spadajo v obseg konsolidacije za regulativne namene, če se ta razlikuje od obsega konsolidacije za računovodske namene; pri navedbi pravnih subjektov, vključenih v obseg konsolidacije za regulativne namene, se opiše metoda regulativne konsolidacije, če se razlikuje od metode računovodske konsolidacije, ter navede, ali so ti pravni subjekti polno ali sorazmerno konsolidirani in ali so deleži v njih odbiti od kapitala;

| (c) | razčlenitev sredstev in obveznosti konsolidiranih računovodskih izkazov, pripravljenih v skladu z zahtevami za regulativno konsolidacijo na podlagi oddelkov 2 in 3 naslova II dela 1, glede na vrsto tveganja iz tega dela; |
| --- | --- |

(c)

razčlenitev sredstev in obveznosti konsolidiranih računovodskih izkazov, pripravljenih v skladu z zahtevami za regulativno konsolidacijo na podlagi oddelkov 2 in 3 naslova II dela 1, glede na vrsto tveganja iz tega dela;

| (d) | uskladitev, v kateri so opredeljeni glavni viri razlik med knjigovodskimi vrednostmi v računovodskih izkazih v skladu z regulativnim obsegom konsolidacije, kot je opredeljen v oddelkih 2 in 3 naslova II dela 1, in zneskom izpostavljenosti, ki se uporablja za regulativne namene; tej uskladitvi se priložijo kvalitativne informacije o zadevnih glavnih virih razlik; |
| --- | --- |

(d)

uskladitev, v kateri so opredeljeni glavni viri razlik med knjigovodskimi vrednostmi v računovodskih izkazih v skladu z regulativnim obsegom konsolidacije, kot je opredeljen v oddelkih 2 in 3 naslova II dela 1, in zneskom izpostavljenosti, ki se uporablja za regulativne namene; tej uskladitvi se priložijo kvalitativne informacije o zadevnih glavnih virih razlik;

| (e) | pri izpostavljenostih iz trgovalne knjige in netrgovalne knjige, ki se prilagodijo v skladu s členom 34 in členom 105, razčlenitev zneskov sestavnih elementov prilagoditve preudarnega vrednotenja, ki jo opravi institucija, glede na vrste tveganja, pa tudi vse sestavne elemente, ločeno za pozicije trgovalne knjige in pozicije netrgovalne knjige; |
| --- | --- |

(e)

pri izpostavljenostih iz trgovalne knjige in netrgovalne knjige, ki se prilagodijo v skladu s členom 34 in členom 105, razčlenitev zneskov sestavnih elementov prilagoditve preudarnega vrednotenja, ki jo opravi institucija, glede na vrste tveganja, pa tudi vse sestavne elemente, ločeno za pozicije trgovalne knjige in pozicije netrgovalne knjige;

| (f) | vse trenutne ali predvidene pomembne praktične ali pravne ovire za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo obveznosti med nadrejeno osebo in njenimi podrejenimi družbami; |
| --- | --- |

(f)

vse trenutne ali predvidene pomembne praktične ali pravne ovire za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo obveznosti med nadrejeno osebo in njenimi podrejenimi družbami;

| (g) | zbirni znesek, za katerega je dejanski kapital nižji od zahtevanega v vseh podrejenih družbah, ki niso vključene v konsolidacijo, in ime ali imena teh podrejenih družb; |
| --- | --- |

(g)

zbirni znesek, za katerega je dejanski kapital nižji od zahtevanega v vseh podrejenih družbah, ki niso vključene v konsolidacijo, in ime ali imena teh podrejenih družb;

| (h) | kadar je ustrezno, okoliščine, v katerih se uporabi odstopanje iz člena 7 ali metoda individualne konsolidacije iz člena 9. |
| --- | --- |

(h)

kadar je ustrezno, okoliščine, v katerih se uporabi odstopanje iz člena 7 ali metoda individualne konsolidacije iz člena 9.

Člen 437

Razkritja o kapitalu

Institucije razkrijejo naslednje informacije v zvezi s svojim kapitalom:

| (a) | celovito uskladitev postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, postavk dodatnega temeljnega kapitala, postavk dodatnega kapitala ter filtrov in odbitkov v skladu s členi 32 do 36, 56, 66 in 79, ki se nanašajo na kapital institucije, z bilanco stanja v revidiranih računovodskih izkazih institucije; |
| --- | --- |

(a)

celovito uskladitev postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, postavk dodatnega temeljnega kapitala, postavk dodatnega kapitala ter filtrov in odbitkov v skladu s členi 32 do 36, 56, 66 in 79, ki se nanašajo na kapital institucije, z bilanco stanja v revidiranih računovodskih izkazih institucije;

| (b) | opis glavnih značilnosti instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala in instrumentov dodatnega temeljnega kapitala ter instrumentov dodatnega kapitala, ki jih izda institucija; |
| --- | --- |

(b)

opis glavnih značilnosti instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala in instrumentov dodatnega temeljnega kapitala ter instrumentov dodatnega kapitala, ki jih izda institucija;

| (c) | vsa določila in pogoje za vse instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, instrumente dodatnega temeljnega kapitala in instrumente dodatnega kapitala; |
| --- | --- |

(c)

vsa določila in pogoje za vse instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, instrumente dodatnega temeljnega kapitala in instrumente dodatnega kapitala;

| (d) | ločeno razkritje narave in zneskov:






  (i) | vsakega bonitetnega filtra, ki se uporabi v skladu s členi 32 do 35; |
| --- | --- | --- |

(d)

ločeno razkritje narave in zneskov:

(i)

vsakega bonitetnega filtra, ki se uporabi v skladu s členi 32 do 35;

| (ii) | postavk, ki se odbijejo v skladu s členi 36, 56 in 66; |
| --- | --- |

(ii)

postavk, ki se odbijejo v skladu s členi 36, 56 in 66;

| (iii) | postavk, ki se ne odbijejo v skladu s členi 47, 48, 56, 66 in 79; |
| --- | --- |

(iii)

postavk, ki se ne odbijejo v skladu s členi 47, 48, 56, 66 in 79;

| (e) | opis vseh omejitev, ki se uporabljajo za izračun kapitala v skladu s to uredbo, ter instrumentov, bonitetnih filtrov in odbitkov, za katere veljajo te omejitve; |
| --- | --- |

(e)

opis vseh omejitev, ki se uporabljajo za izračun kapitala v skladu s to uredbo, ter instrumentov, bonitetnih filtrov in odbitkov, za katere veljajo te omejitve;

| (f) | celovito obrazložitev osnove, na kateri so izračunani kapitalski količniki, kadar so ti izračunani z uporabo sestavin kapitala, določenih na drugačni osnovi kot v tej uredbi. |
| --- | --- |

(f)

celovito obrazložitev osnove, na kateri so izračunani kapitalski količniki, kadar so ti izračunani z uporabo sestavin kapitala, določenih na drugačni osnovi kot v tej uredbi.

Člen 437a

Razkritja o kapitalu in kvalificiranih obveznostih

Institucije, za katere se uporablja člen 92a ali 92b, razkrijejo naslednje informacije o svojem kapitalu in kvalificiranih obveznostih:

| (a) | sestavo kapitala in kvalificiranih obveznosti, njihovo zapadlost in njihove glavne značilnosti; |
| --- | --- |

(a)

sestavo kapitala in kvalificiranih obveznosti, njihovo zapadlost in njihove glavne značilnosti;

| (b) | razvrstitev kvalificiranih obveznosti v hierarhiji upnikov; |
| --- | --- |

(b)

razvrstitev kvalificiranih obveznosti v hierarhiji upnikov;

| (c) | skupni znesek posameznih izdaj instrumentov kvalificiranih obveznosti iz člena 72b in znesek teh izdaj, ki je vključen v postavke kvalificiranih obveznosti v okviru omejitev, določenih v členu 72b(3) in (4); |
| --- | --- |

(c)

skupni znesek posameznih izdaj instrumentov kvalificiranih obveznosti iz člena 72b in znesek teh izdaj, ki je vključen v postavke kvalificiranih obveznosti v okviru omejitev, določenih v členu 72b(3) in (4);

| (d) | skupni znesek izključenih obveznosti iz člena 72a(2). |
| --- | --- |

(d)

skupni znesek izključenih obveznosti iz člena 72a(2).

Člen 438

Razkritje kapitalskih zahtev in zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti

Institucije razkrijejo naslednje informacije v zvezi z izpolnjevanjem zahtev iz člena 92 te uredbe ter zahtev iz člena 73 in točke (a) člena 104(1) Direktive 2013/36/EU:

| (a) | povzetek pristopa institucije k ocenjevanju ustreznosti njenega notranjega kapitala za podporo obstoječih in prihodnjih dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

povzetek pristopa institucije k ocenjevanju ustreznosti njenega notranjega kapitala za podporo obstoječih in prihodnjih dejavnosti;

| (b) | znesek dodatnih kapitalskih zahtev na podlagi procesa nadzorniškega pregledovanja iz točke (a) člena 104(1) Direktive 2013/36/EU ter njegovo sestavo glede na instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala; |
| --- | --- |

(b)

znesek dodatnih kapitalskih zahtev na podlagi procesa nadzorniškega pregledovanja iz točke (a) člena 104(1) Direktive 2013/36/EU ter njegovo sestavo glede na instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala;

| (c) | na zahtevo zadevnega pristojnega organa rezultat procesa ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala institucije; |
| --- | --- |

(c)

na zahtevo zadevnega pristojnega organa rezultat procesa ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala institucije;

| (d) | skupni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti in pripadajoče skupne kapitalske zahteve, določene v skladu s členom 92, ki se razčlenijo po različnih kategorijah tveganja iz dela 3, ter, kjer je ustrezno, pojasnilo učinkov neodbitnih postavk od kapitala zaradi uporabe kapitalskih pragov na izračun kapitala in zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(d)

skupni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti in pripadajoče skupne kapitalske zahteve, določene v skladu s členom 92, ki se razčlenijo po različnih kategorijah tveganja iz dela 3, ter, kjer je ustrezno, pojasnilo učinkov neodbitnih postavk od kapitala zaradi uporabe kapitalskih pragov na izračun kapitala in zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti;

| (e) | bilančne in zunajbilančne izpostavljenosti, zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in s tem povezane pričakovane izgube za vsako kategorijo posebnih kreditnih aranžmajev iz preglednice 1 člena 153(5) ter bilančne in zunajbilančne izpostavljenosti in zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kategorije izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov iz člena 155(2); |
| --- | --- |

(e)

bilančne in zunajbilančne izpostavljenosti, zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in s tem povezane pričakovane izgube za vsako kategorijo posebnih kreditnih aranžmajev iz preglednice 1 člena 153(5) ter bilančne in zunajbilančne izpostavljenosti in zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kategorije izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov iz člena 155(2);

| (f) | vrednost izpostavljenosti in znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kapitalske instrumente v vsaki zavarovalnici, pozavarovalnici ali zavarovalnem holdingu, ki jih institucije pri izračunu svojih kapitalskih zahtev na posamični, subkonsolidirani in konsolidirani podlagi ne odbijejo od svojega kapitala v skladu s členom 49; |
| --- | --- |

(f)

vrednost izpostavljenosti in znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kapitalske instrumente v vsaki zavarovalnici, pozavarovalnici ali zavarovalnem holdingu, ki jih institucije pri izračunu svojih kapitalskih zahtev na posamični, subkonsolidirani in konsolidirani podlagi ne odbijejo od svojega kapitala v skladu s členom 49;

| (g) | dopolnilne kapitalske zahteve in količnik kapitalske ustreznosti finančnega konglomerata, izračunan v skladu s členom 6 Direktive 2002/87/ES in Prilogo I k navedeni direktivi, kadar se uporabi metoda 1 ali 2 iz navedene priloge; |
| --- | --- |

(g)

dopolnilne kapitalske zahteve in količnik kapitalske ustreznosti finančnega konglomerata, izračunan v skladu s členom 6 Direktive 2002/87/ES in Prilogo I k navedeni direktivi, kadar se uporabi metoda 1 ali 2 iz navedene priloge;

| (h) | razlike v zneskih tveganju prilagojenih izpostavljenosti med tekočim obdobjem razkritja in neposredno predhodnim obdobjem razkritja, ki so posledica uporabe notranjih modelov, vključno z opisom ključnih dejavnikov, ki pojasnjujejo te razlike. |
| --- | --- |

(h)

razlike v zneskih tveganju prilagojenih izpostavljenosti med tekočim obdobjem razkritja in neposredno predhodnim obdobjem razkritja, ki so posledica uporabe notranjih modelov, vključno z opisom ključnih dejavnikov, ki pojasnjujejo te razlike.

Člen 439

Razkritje izpostavljenosti kreditnemu tveganju nasprotne stranke

Institucije razkrijejo naslednje informacije v zvezi s svojo izpostavljenostjo kreditnemu tveganju nasprotne stranke iz poglavja 6 naslova II dela 3:

| (a) | opis metodologije, uporabljene za določanje notranjega kapitala in kreditnih limitov za kreditne izpostavljenosti nasprotne stranke, vključno z metodami za določanje teh limitov za izpostavljenosti do CNS; |
| --- | --- |

(a)

opis metodologije, uporabljene za določanje notranjega kapitala in kreditnih limitov za kreditne izpostavljenosti nasprotne stranke, vključno z metodami za določanje teh limitov za izpostavljenosti do CNS;

| (b) | opis politik v zvezi z jamstvi in drugimi načini za zmanjševanje kreditnega tveganja, kot so politike za zagotavljanje zavarovanja s premoženjem in vzpostavljanje kreditnih rezerv; |
| --- | --- |

(b)

opis politik v zvezi z jamstvi in drugimi načini za zmanjševanje kreditnega tveganja, kot so politike za zagotavljanje zavarovanja s premoženjem in vzpostavljanje kreditnih rezerv;

| (c) | opis politik glede splošnega in posebnega tveganja neugodnih gibanj, kot sta opredeljena v členu 291; |
| --- | --- |

(c)

opis politik glede splošnega in posebnega tveganja neugodnih gibanj, kot sta opredeljena v členu 291;

| (d) | znesek zavarovanja s premoženjem, ki bi ga morala institucija zagotoviti, če bi se njena bonitetna ocena znižala; |
| --- | --- |

(d)

znesek zavarovanja s premoženjem, ki bi ga morala institucija zagotoviti, če bi se njena bonitetna ocena znižala;

| (e) | znesek prejetega in danega ločenega in neločenega zavarovanja s premoženjem glede na vrsto zavarovanja s premoženjem, dodatno razčlenjeno na zavarovanje s premoženjem, ki se uporablja za izvedene finančne instrumente in posle financiranja z vrednostnimi papirji; |
| --- | --- |

(e)

znesek prejetega in danega ločenega in neločenega zavarovanja s premoženjem glede na vrsto zavarovanja s premoženjem, dodatno razčlenjeno na zavarovanje s premoženjem, ki se uporablja za izvedene finančne instrumente in posle financiranja z vrednostnimi papirji;

| (f) | kar zadeva posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, vrednosti izpostavljenosti pred učinkom zmanjševanja kreditnega tveganja in po njem, kot je določeno v skladu z metodami iz oddelkov 3 do 6 poglavja 6 naslova II dela 3 glede na uporabljeno metodo, in s tem povezane zneske izpostavljenosti tveganju, razčlenjene glede na uporabljeno metodo; |
| --- | --- |

(f)

kar zadeva posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, vrednosti izpostavljenosti pred učinkom zmanjševanja kreditnega tveganja in po njem, kot je določeno v skladu z metodami iz oddelkov 3 do 6 poglavja 6 naslova II dela 3 glede na uporabljeno metodo, in s tem povezane zneske izpostavljenosti tveganju, razčlenjene glede na uporabljeno metodo;

| (g) | kar zadeva posle financiranja z vrednostnimi papirji, vrednosti izpostavljenosti pred učinkom zmanjševanja kreditnega tveganja in po njem, kot je določeno v skladu z metodami iz poglavij 4 in 6 naslova II dela 3 glede na uporabljeno metodo, in s tem povezane zneske izpostavljenosti tveganjem, razčlenjene glede na uporabljeno metodo; |
| --- | --- |

(g)

kar zadeva posle financiranja z vrednostnimi papirji, vrednosti izpostavljenosti pred učinkom zmanjševanja kreditnega tveganja in po njem, kot je določeno v skladu z metodami iz poglavij 4 in 6 naslova II dela 3 glede na uporabljeno metodo, in s tem povezane zneske izpostavljenosti tveganjem, razčlenjene glede na uporabljeno metodo;

| (h) | vrednosti izpostavljenosti po učinku zmanjševanja kreditnega tveganja in s tem povezane izpostavljenosti tveganju v zvezi s kapitalsko zahtevo za prilagoditev kreditnega vrednotenja, in sicer ločeno za vsako metodo iz naslova VI dela 3; |
| --- | --- |

(h)

vrednosti izpostavljenosti po učinku zmanjševanja kreditnega tveganja in s tem povezane izpostavljenosti tveganju v zvezi s kapitalsko zahtevo za prilagoditev kreditnega vrednotenja, in sicer ločeno za vsako metodo iz naslova VI dela 3;

| (i) | vrednost izpostavljenosti do CNS in s tem povezane izpostavljenosti tveganju v okviru področja uporabe oddelka 9 poglavja 6 naslova II dela 3, in sicer ločeno za kvalificirane in nekvalificirane CNS ter razčlenjeno glede na vrsto izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(i)

vrednost izpostavljenosti do CNS in s tem povezane izpostavljenosti tveganju v okviru področja uporabe oddelka 9 poglavja 6 naslova II dela 3, in sicer ločeno za kvalificirane in nekvalificirane CNS ter razčlenjeno glede na vrsto izpostavljenosti;

| (j) | hipotetične zneske in poštene vrednosti poslov s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti; posli s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti se razčlenijo glede na vrsto produkta; za vsako vrsto produkta se posli s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti dodatno razčlenijo glede na kupljeno in prodano kreditno zavarovanje; |
| --- | --- |

(j)

hipotetične zneske in poštene vrednosti poslov s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti; posli s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti se razčlenijo glede na vrsto produkta; za vsako vrsto produkta se posli s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti dodatno razčlenijo glede na kupljeno in prodano kreditno zavarovanje;

| (k) | oceno alfe, če je institucija pridobila dovoljenje pristojnih organov za uporabo lastnih ocen alfe v skladu s členom 284(9); |
| --- | --- |

(k)

oceno alfe, če je institucija pridobila dovoljenje pristojnih organov za uporabo lastnih ocen alfe v skladu s členom 284(9);

| (l) | ločeno razkritja, vključena v točki (e) člena 444 in točki (g) člena 452; |
| --- | --- |

(l)

ločeno razkritja, vključena v točki (e) člena 444 in točki (g) člena 452;

| (m) | za institucije, ki uporabljajo metode iz oddelkov 4 in 5 poglavja 6 naslova II dela 3, obseg njihovih bilančnih in zunajbilančnih poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, izračunan v skladu s členom 273a(1) oziroma (2). |
| --- | --- |

(m)

za institucije, ki uporabljajo metode iz oddelkov 4 in 5 poglavja 6 naslova II dela 3, obseg njihovih bilančnih in zunajbilančnih poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, izračunan v skladu s členom 273a(1) oziroma (2).

Če centralna banka države članice zagotavlja likvidnostno pomoč v obliki poslov zamenjave zavarovanja s premoženjem, lahko pristojni organ institucije oprosti izpolnjevanja zahtev iz točk (d) in (e) prvega pododstavka, če meni, da bi razkritje tam navedenih informacij lahko razkrilo zagotavljanje izredne likvidnostne pomoči. V te namene pristojni organ določi ustrezne prage in objektivna merila.

Člen 440

Razkritje proticikličnih kapitalskih blažilnikov

Institucije razkrijejo naslednje informacije glede izpolnjevanja zahteve za proticiklični kapitalski blažilnik iz poglavja 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU:

| (a) | geografsko porazdelitev zneskov izpostavljenosti in zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti svojih kreditnih izpostavljenosti, ki se uporabijo kot podlaga za izračun proticikličnega kapitalskega blažilnika; |
| --- | --- |

(a)

geografsko porazdelitev zneskov izpostavljenosti in zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti svojih kreditnih izpostavljenosti, ki se uporabijo kot podlaga za izračun proticikličnega kapitalskega blažilnika;

| (b) | znesek posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika. |
| --- | --- |

(b)

znesek posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika.

Člen 441

Razkritje kazalnikov globalnega sistemskega pomena

GSPI na letni ravni razkrivajo vrednosti kazalnikov, uporabljenih za določanje njihovega rezultata v skladu z določitveno metodologijo iz člena 131 Direktive 2013/36/EU.

Člen 442

Razkritje izpostavljenosti kreditnemu tveganju in tveganju zmanjšanja vrednosti

Institucije razkrijejo naslednje informacije o svojih izpostavljenostih kreditnemu tveganju in tveganju zmanjšanja vrednosti:

| (a) | področje uporabe in opredelitev pojmov ‚zapadlost‘ in ‚oslabljenost‘, ki se uporabljata za računovodske namene, ter morebitne razlike med pojmoma ‚zapadlost‘ in ‚neplačilo‘, ki se uporabljata za računovodske in regulativne namene; |
| --- | --- |

(a)

področje uporabe in opredelitev pojmov ‚zapadlost‘ in ‚oslabljenost‘, ki se uporabljata za računovodske namene, ter morebitne razlike med pojmoma ‚zapadlost‘ in ‚neplačilo‘, ki se uporabljata za računovodske in regulativne namene;

| (b) | opis pristopov in metod, sprejetih za določanje posebnih in splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(b)

opis pristopov in metod, sprejetih za določanje posebnih in splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja;

| (c) | informacije o znesku in kakovosti donosnih, nedonosnih in restrukturiranih izpostavljenosti za kredite, dolžniške vrednostne papirje in zunajbilančne izpostavljenosti, vključno z akumuliranimi oslabitvami, rezervacijami in negativnimi spremembami poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja ter zneski prejetih zavarovanj s premoženjem in finančnih poroštev, ki se nanašajo na te izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(c)

informacije o znesku in kakovosti donosnih, nedonosnih in restrukturiranih izpostavljenosti za kredite, dolžniške vrednostne papirje in zunajbilančne izpostavljenosti, vključno z akumuliranimi oslabitvami, rezervacijami in negativnimi spremembami poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja ter zneski prejetih zavarovanj s premoženjem in finančnih poroštev, ki se nanašajo na te izpostavljenosti;

| (d) | analizo zapadlih izpostavljenosti, kot so opredeljene za računovodske namene, glede na starost; |
| --- | --- |

(d)

analizo zapadlih izpostavljenosti, kot so opredeljene za računovodske namene, glede na starost;

| (e) | bruto knjigovodsko vrednost tako neplačanih izpostavljenosti kot izpostavljenosti, ki niso neplačane, akumulirane posebne in splošne popravke zaradi kreditnega tveganja, akumulirane odpise teh izpostavljenosti in neto knjigovodsko vrednost ter njihovo porazdelitev po geografskih območjih in gospodarskih panogah ter za kredite, dolžniške vrednostne papirje in zunajbilančne izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(e)

bruto knjigovodsko vrednost tako neplačanih izpostavljenosti kot izpostavljenosti, ki niso neplačane, akumulirane posebne in splošne popravke zaradi kreditnega tveganja, akumulirane odpise teh izpostavljenosti in neto knjigovodsko vrednost ter njihovo porazdelitev po geografskih območjih in gospodarskih panogah ter za kredite, dolžniške vrednostne papirje in zunajbilančne izpostavljenosti;

| (f) | vse spremembe bruto zneska neplačanih bilančnih in zunajbilančnih izpostavljenosti, med drugim vsaj informacije o začetnih in končnih stanjih teh izpostavljenosti ter bruto znesek vsake izmed teh izpostavljenosti, ki znova postane izpostavljenost, ki ni neplačana, ali se odpiše; |
| --- | --- |

(f)

vse spremembe bruto zneska neplačanih bilančnih in zunajbilančnih izpostavljenosti, med drugim vsaj informacije o začetnih in končnih stanjih teh izpostavljenosti ter bruto znesek vsake izmed teh izpostavljenosti, ki znova postane izpostavljenost, ki ni neplačana, ali se odpiše;

| (g) | razčlenitev kreditov in dolžniških vrednostnih papirjev glede na preostalo zapadlost. |
| --- | --- |

(g)

razčlenitev kreditov in dolžniških vrednostnih papirjev glede na preostalo zapadlost.

Člen 443

Razkritje obremenjenih in neobremenjenih sredstev

Institucije razkrijejo informacije o svojih obremenjenih in neobremenjenih sredstvih. Za te namene uporabijo knjigovodsko vrednost po kategoriji izpostavljenosti, razčlenjeno po kakovosti sredstev ter skupnem znesku knjigovodske vrednosti obremenjenih in neobremenjenih sredstev. Razkritje informacij o obremenjenih in neobremenjenih sredstvih ne zajema izredne likvidnostne pomoči, ki jo zagotavljajo centralne banke.

Člen 444

Razkritje uporabe standardiziranega pristopa

Institucije, ki izračunavajo svoje zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3, razkrijejo naslednje informacije za vsako od kategorij izpostavljenosti iz člena 112:

| (a) | imena imenovanih ECAI in ECA ter razloge za morebitne spremembe teh imenovanj v obdobju razkritja; |
| --- | --- |

(a)

imena imenovanih ECAI in ECA ter razloge za morebitne spremembe teh imenovanj v obdobju razkritja;

| (b) | kategorije izpostavljenosti, za katere se uporablja posamezna ECAI ali ECA; |
| --- | --- |

(b)

kategorije izpostavljenosti, za katere se uporablja posamezna ECAI ali ECA;

| (c) | opis procesa določanja uteži tveganja za izpostavljenosti, ki niso vključene v trgovalno knjigo, na podlagi bonitetnih ocen izdajatelja in izdaje; |
| --- | --- |

(c)

opis procesa določanja uteži tveganja za izpostavljenosti, ki niso vključene v trgovalno knjigo, na podlagi bonitetnih ocen izdajatelja in izdaje;

| (d) | vzporeditev zunanje bonitetne ocene vsake imenovane ECAI ali ECA z utežmi tveganja, ki ustrezajo stopnjam kreditne kakovosti, določenim v poglavju 2 naslova II dela 3, ob upoštevanju, da teh informacij ni treba razkriti, kadar institucije uporabljajo standardno shemo vzporeditve, ki jo objavi EBA; |
| --- | --- |

(d)

vzporeditev zunanje bonitetne ocene vsake imenovane ECAI ali ECA z utežmi tveganja, ki ustrezajo stopnjam kreditne kakovosti, določenim v poglavju 2 naslova II dela 3, ob upoštevanju, da teh informacij ni treba razkriti, kadar institucije uporabljajo standardno shemo vzporeditve, ki jo objavi EBA;

| (e) | vrednosti izpostavljenosti in vrednosti izpostavljenosti po upoštevanju učinkov zmanjševanja kreditnega tveganja, ki so povezane z vsako stopnjo kreditne kakovosti iz poglavja 2 naslova II dela 3, po kategorijah izpostavljenosti, kakor tudi vrednosti izpostavljenosti, odbite od kapitala. |
| --- | --- |

(e)

vrednosti izpostavljenosti in vrednosti izpostavljenosti po upoštevanju učinkov zmanjševanja kreditnega tveganja, ki so povezane z vsako stopnjo kreditne kakovosti iz poglavja 2 naslova II dela 3, po kategorijah izpostavljenosti, kakor tudi vrednosti izpostavljenosti, odbite od kapitala.

Člen 445

Razkritje izpostavljenosti tržnemu tveganju

Institucije, ki svoje kapitalske zahteve izračunavajo v skladu s točkama (b) in (c) člena 92(3), razkrijejo te zahteve ločeno za vsako tveganje iz navedenih točk. Poleg tega se ločeno razkrijejo kapitalske zahteve za posebno obrestno tveganje pozicij v listinjenju.

Člen 446

Razkritje upravljanja operativnih tveganj

Institucije razkrijejo naslednje informacije o svojem upravljanju operativnih tveganj:

| (a) | pristope za oceno kapitalskih zahtev za operativno tveganje, za katere institucija izpolnjuje pogoje; |
| --- | --- |

(a)

pristope za oceno kapitalskih zahtev za operativno tveganje, za katere institucija izpolnjuje pogoje;

| (b) | opis metodologije iz člena 312(2), če jo institucija uporablja, vključno z obrazložitvijo ustreznih notranjih in zunanjih dejavnikov, ki jih institucija upošteva v naprednem pristopu za merjenje; |
| --- | --- |

(b)

opis metodologije iz člena 312(2), če jo institucija uporablja, vključno z obrazložitvijo ustreznih notranjih in zunanjih dejavnikov, ki jih institucija upošteva v naprednem pristopu za merjenje;

| (c) | v primeru delne uporabe, področje in obseg uporabe različnih uporabljenih metodologij. |
| --- | --- |

(c)

v primeru delne uporabe, področje in obseg uporabe različnih uporabljenih metodologij.

Člen 447

Razkritje ključnih metrik

Institucije razkrijejo naslednje ključne metrike v tabelarični obliki:

| (a) | sestavo kapitala in kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu s členom 92; |
| --- | --- |

(a)

sestavo kapitala in kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu s členom 92;

| (b) | znesek skupne izpostavljenosti tveganju, izračunan v skladu s členom 92(3); |
| --- | --- |

(b)

znesek skupne izpostavljenosti tveganju, izračunan v skladu s členom 92(3);

| (c) | kjer je ustrezno, znesek in sestavo dodatno potrebnega kapitala, ki ga institucije morajo imeti v skladu s točko (a) člena 104(1) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(c)

kjer je ustrezno, znesek in sestavo dodatno potrebnega kapitala, ki ga institucije morajo imeti v skladu s točko (a) člena 104(1) Direktive 2013/36/EU;

| (d) | svojo zahtevo po skupnem blažilniku, ki ga institucije morajo imeti v skladu s poglavjem 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(d)

svojo zahtevo po skupnem blažilniku, ki ga institucije morajo imeti v skladu s poglavjem 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU;

| (e) | svoj količnik finančnega vzvoda in mero skupne izpostavljenosti, kot se izračunata v skladu s členom 429; |
| --- | --- |

(e)

svoj količnik finančnega vzvoda in mero skupne izpostavljenosti, kot se izračunata v skladu s členom 429;

| (f) | naslednje informacije v zvezi s svojim količnikom likvidnostnega kritja, kot se izračuna v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1):






  (i) | povprečno vrednost oziroma povprečne vrednosti svojega količnika likvidnostnega kritja za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja, in sicer na podlagi opazovanj ob koncu meseca za predhodno 12-mesečno obdobje; |
| --- | --- | --- |

(f)

naslednje informacije v zvezi s svojim količnikom likvidnostnega kritja, kot se izračuna v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1):

(i)

povprečno vrednost oziroma povprečne vrednosti svojega količnika likvidnostnega kritja za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja, in sicer na podlagi opazovanj ob koncu meseca za predhodno 12-mesečno obdobje;

| (ii) | povprečno vrednost oziroma povprečne vrednosti skupnih likvidnostnih sredstev po ustreznih odbitkih, ki so vključena v likvidnostni blažilnik na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja, in sicer na podlagi opazovanj ob koncu meseca za predhodno 12-mesečno obdobje; |
| --- | --- |

(ii)

povprečno vrednost oziroma povprečne vrednosti skupnih likvidnostnih sredstev po ustreznih odbitkih, ki so vključena v likvidnostni blažilnik na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja, in sicer na podlagi opazovanj ob koncu meseca za predhodno 12-mesečno obdobje;

| (iii) | povprečne vrednosti svojih likvidnostnih odlivov, likvidnostnih prilivov in neto likvidnostnih odlivov, kot se izračunajo na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja, in sicer na podlagi opazovanj ob koncu meseca za predhodno 12-mesečno obdobje; |
| --- | --- |

(iii)

povprečne vrednosti svojih likvidnostnih odlivov, likvidnostnih prilivov in neto likvidnostnih odlivov, kot se izračunajo na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja, in sicer na podlagi opazovanj ob koncu meseca za predhodno 12-mesečno obdobje;

| (g) | naslednje informacije v zvezi s svojo zahtevo glede neto stabilnega financiranja, kot se izračuna v skladu z naslovom IV dela 6:






  (i) | količnik neto stabilnega financiranja ob koncu vsakega četrtletja ustreznega obdobja razkritja; |
| --- | --- | --- |

(g)

naslednje informacije v zvezi s svojo zahtevo glede neto stabilnega financiranja, kot se izračuna v skladu z naslovom IV dela 6:

(i)

količnik neto stabilnega financiranja ob koncu vsakega četrtletja ustreznega obdobja razkritja;

| (ii) | razpoložljivo stabilno financiranje ob koncu vsakega četrtletja ustreznega obdobja razkritja; |
| --- | --- |

(ii)

razpoložljivo stabilno financiranje ob koncu vsakega četrtletja ustreznega obdobja razkritja;

| (iii) | potrebno stabilno financiranje ob koncu vsakega četrtletja ustreznega obdobja razkritja; |
| --- | --- |

(iii)

potrebno stabilno financiranje ob koncu vsakega četrtletja ustreznega obdobja razkritja;

| (h) | svoje količnike kapitala in kvalificiranih obveznosti ter njihovi sestavini, števec in imenovalec, kot se izračunajo v skladu s členoma 92a in 92b, razčlenjene na ravni vsake skupine v postopku reševanja, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

(h)

svoje količnike kapitala in kvalificiranih obveznosti ter njihovi sestavini, števec in imenovalec, kot se izračunajo v skladu s členoma 92a in 92b, razčlenjene na ravni vsake skupine v postopku reševanja, kjer je to ustrezno.

Člen 448

Razkritje izpostavljenosti obrestnemu tveganju pri pozicijah, ki niso v trgovalni knjigi

1.   Institucije od 28. junija 2021 razkrivajo naslednje kvantitativne in kvalitativne informacije o tveganjih zaradi morebitnih sprememb obrestnih mer, ki vplivajo tako na ekonomsko vrednost lastniškega kapitala kot na čiste prihodke od obresti iz njihovih dejavnosti iz netrgovalne knjige iz člena 84 in člena 98(5) Direktive 2013/36/EU:

| (a) | spremembe ekonomske vrednosti lastniškega kapitala, izračunane na podlagi šestih nadzorniških stresnih scenarijev iz člena 98(5) Direktive 2013/36/EU za tekoče in prejšnja obdobja razkritja; |
| --- | --- |

(a)

spremembe ekonomske vrednosti lastniškega kapitala, izračunane na podlagi šestih nadzorniških stresnih scenarijev iz člena 98(5) Direktive 2013/36/EU za tekoče in prejšnja obdobja razkritja;

| (b) | spremembe čistih prihodkov od obresti, izračunane na podlagi dveh nadzorniških stresnih scenarijev iz člena 98(5) Direktive 2013/36/EU za tekoče in prejšnja obdobja razkritja; |
| --- | --- |

(b)

spremembe čistih prihodkov od obresti, izračunane na podlagi dveh nadzorniških stresnih scenarijev iz člena 98(5) Direktive 2013/36/EU za tekoče in prejšnja obdobja razkritja;

| (c) | opis ključnih predpostavk glede modeliranja in parametrov, razen tistih iz točk (b) in (c) člena 98(5a) Direktive 2013/36/EU, ki se uporabljajo za izračun sprememb ekonomske vrednosti lastniškega kapitala in čistih prihodkov od obresti, ki se zahtevajo v skladu s točkama (a) in (b) tega odstavka; |
| --- | --- |

(c)

opis ključnih predpostavk glede modeliranja in parametrov, razen tistih iz točk (b) in (c) člena 98(5a) Direktive 2013/36/EU, ki se uporabljajo za izračun sprememb ekonomske vrednosti lastniškega kapitala in čistih prihodkov od obresti, ki se zahtevajo v skladu s točkama (a) in (b) tega odstavka;

| (d) | pojasnitev pomena mer tveganja, razkritih v skladu s točkama (a) in (b) tega odstavka, in vseh pomembnih sprememb teh mer tveganja od prejšnjega referenčnega datuma razkritja; |
| --- | --- |

(d)

pojasnitev pomena mer tveganja, razkritih v skladu s točkama (a) in (b) tega odstavka, in vseh pomembnih sprememb teh mer tveganja od prejšnjega referenčnega datuma razkritja;

| (e) | opis, kako institucije opredelijo, merijo, zmanjšujejo in upravljajo obrestno tveganje svojih dejavnosti iz netrgovalne knjige za namene pregleda pristojnih organov v skladu s členom 84 Direktive 2013/36/EU, vključno z:






  (i) | opisom posebnih mer tveganja, ki jih institucije uporabljajo za vrednotenje sprememb ekonomske vrednosti lastniškega kapitala in čistih prihodkov od obresti; |
| --- | --- | --- |

(e)

opis, kako institucije opredelijo, merijo, zmanjšujejo in upravljajo obrestno tveganje svojih dejavnosti iz netrgovalne knjige za namene pregleda pristojnih organov v skladu s členom 84 Direktive 2013/36/EU, vključno z:

(i)

opisom posebnih mer tveganja, ki jih institucije uporabljajo za vrednotenje sprememb ekonomske vrednosti lastniškega kapitala in čistih prihodkov od obresti;

| (ii) | opisom ključnih predpostavk glede modeliranja in parametrov, ki se uporabljajo v notranjih sistemih merjenja institucij in bi se lahko razlikovale od skupnih predpostavk glede modeliranja in parametrov iz člena 98(5a) Direktive 2013/36/EU, za namen izračuna sprememb ekonomske vrednosti lastniškega kapitala in čistih prihodkov od obresti, vključno z razlogi za te razlike; |
| --- | --- |

(ii)

opisom ključnih predpostavk glede modeliranja in parametrov, ki se uporabljajo v notranjih sistemih merjenja institucij in bi se lahko razlikovale od skupnih predpostavk glede modeliranja in parametrov iz člena 98(5a) Direktive 2013/36/EU, za namen izračuna sprememb ekonomske vrednosti lastniškega kapitala in čistih prihodkov od obresti, vključno z razlogi za te razlike;

| (iii) | opisom stresnih scenarijev za obrestne mere, ki jih institucije uporabljajo za oceno teh obrestnih tveganj; |
| --- | --- |

(iii)

opisom stresnih scenarijev za obrestne mere, ki jih institucije uporabljajo za oceno teh obrestnih tveganj;

| (iv) | priznanjem učinka varovanja pred temi obrestnimi tveganji, vključno z notranjimi varovanji, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 106(3); |
| --- | --- |

(iv)

priznanjem učinka varovanja pred temi obrestnimi tveganji, vključno z notranjimi varovanji, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 106(3);

| (v) | navedbo, kako pogosto se ovrednotijo obrestna tveganja; |
| --- | --- |

(v)

navedbo, kako pogosto se ovrednotijo obrestna tveganja;

| (f) | opis splošnih strategij za upravljanje in zmanjševanje teh tveganj; |
| --- | --- |

(f)

opis splošnih strategij za upravljanje in zmanjševanje teh tveganj;

| (g) | povprečen in najdaljši rok za prilagoditev obrestnih mer za nezapadle vloge. |
| --- | --- |

(g)

povprečen in najdaljši rok za prilagoditev obrestnih mer za nezapadle vloge.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se zahteve iz točk (c) in (e)(i) do (e)(iv) odstavka 1 tega člena ne uporabljajo za institucije, ki uporabljajo standardizirano metodologijo ali poenostavljeno standardizirano metodologijo iz člena 84(1) Direktive 2013/36/EU.

Člen 449

Razkritje izpostavljenosti pozicijam v listinjenju

Institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s poglavjem 5 naslova II dela 3 ali kapitalske zahteve v skladu s členom 337 ali 338, razkrijejo naslednje informacije, in sicer ločeno za dejavnosti iz trgovalne knjige in netrgovalne knjige:

| (a) | opis svojih dejavnosti listinjenja in relistinjenja, vključno z upravljanjem tveganj in naložbenimi cilji v zvezi s temi dejavnostmi, svojo vlogo v poslih listinjenja in relistinjenja, ali uporabljajo enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje (STS), kot je opredeljeno v točki (10) člena 242, ter obseg, v katerem uporabljajo posle listinjenja za prenos kreditnega tveganja listinjenih izpostavljenosti na tretje osebe, z ločenim opisom svoje politike prenosa tveganja pri sintetičnem listinjenju, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

opis svojih dejavnosti listinjenja in relistinjenja, vključno z upravljanjem tveganj in naložbenimi cilji v zvezi s temi dejavnostmi, svojo vlogo v poslih listinjenja in relistinjenja, ali uporabljajo enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje (STS), kot je opredeljeno v točki (10) člena 242, ter obseg, v katerem uporabljajo posle listinjenja za prenos kreditnega tveganja listinjenih izpostavljenosti na tretje osebe, z ločenim opisom svoje politike prenosa tveganja pri sintetičnem listinjenju, kjer je to ustrezno;

| (b) | vrsto tveganj, ki so jim izpostavljene pri dejavnostih listinjenja in relistinjenja po stopnji nadrejenosti zadevnih pozicij listinjenja, pri čemer razlikujejo med STS pozicijami in pozicijami, ki niso STS, in med:






  (i) | zadržanim tveganjem v poslih, ki so odobrene pri njih samih; |
| --- | --- | --- |

(b)

vrsto tveganj, ki so jim izpostavljene pri dejavnostih listinjenja in relistinjenja po stopnji nadrejenosti zadevnih pozicij listinjenja, pri čemer razlikujejo med STS pozicijami in pozicijami, ki niso STS, in med:

(i)

zadržanim tveganjem v poslih, ki so odobrene pri njih samih;

| (ii) | tveganjem, nastalim v zvezi s posli, ki so odobreni pri tretjih osebah; |
| --- | --- |

(ii)

tveganjem, nastalim v zvezi s posli, ki so odobreni pri tretjih osebah;

| (c) | svoje pristope za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki jih uporabljajo pri svojih dejavnostih listinjenja, vključno z vrstami pozicij v listinjenju, za katere se posamezen pristop uporablja, pri čemer razlikujejo med STS pozicijami in pozicijami, ki niso STS; |
| --- | --- |

(c)

svoje pristope za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki jih uporabljajo pri svojih dejavnostih listinjenja, vključno z vrstami pozicij v listinjenju, za katere se posamezen pristop uporablja, pri čemer razlikujejo med STS pozicijami in pozicijami, ki niso STS;

| (d) | seznam pravnih subjektov s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE), ki spadajo v katero koli naslednjo kategorijo, z opisom vrst njihovih izpostavljenosti do teh SSPE, vključno s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih:






  (i) | SSPE, ki prevzamejo izpostavljenosti, odobrene pri institucijah; |
| --- | --- | --- |

(d)

seznam pravnih subjektov s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE), ki spadajo v katero koli naslednjo kategorijo, z opisom vrst njihovih izpostavljenosti do teh SSPE, vključno s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih:

(i)

SSPE, ki prevzamejo izpostavljenosti, odobrene pri institucijah;

| (ii) | SSPE, ki jih sponzorirajo institucije; |
| --- | --- |

(ii)

SSPE, ki jih sponzorirajo institucije;

| (iii) | SSPE in drugi pravni subjekti, za katere institucije zagotavljajo storitve, povezane z listinjenjem, kot so svetovanje, servisiranje sredstev ali storitve upravljanja; |
| --- | --- |

(iii)

SSPE in drugi pravni subjekti, za katere institucije zagotavljajo storitve, povezane z listinjenjem, kot so svetovanje, servisiranje sredstev ali storitve upravljanja;

| (iv) | SSPE, vključene v regulativni obseg konsolidacije institucije; |
| --- | --- |

(iv)

SSPE, vključene v regulativni obseg konsolidacije institucije;

| (e) | seznam vseh pravnih subjektov, v zvezi s katerimi so institucije razkrile, da so zagotovile podporo v skladu s poglavjem 5 naslova II dela 3; |
| --- | --- |

(e)

seznam vseh pravnih subjektov, v zvezi s katerimi so institucije razkrile, da so zagotovile podporo v skladu s poglavjem 5 naslova II dela 3;

| (f) | seznam pravnih subjektov, povezanih z institucijami, ki vlagajo v listinjenja, odobrena pri institucijah, ali v pozicije listinjenja, ki jih izdajo SSPE, ki jih sponzorirajo institucije; |
| --- | --- |

(f)

seznam pravnih subjektov, povezanih z institucijami, ki vlagajo v listinjenja, odobrena pri institucijah, ali v pozicije listinjenja, ki jih izdajo SSPE, ki jih sponzorirajo institucije;

| (g) | povzetek svojih računovodskih usmeritev za dejavnost listinjenja, po potrebi vključno z ustreznim razlikovanjem med pozicijami listinjenja in relistinjenja; |
| --- | --- |

(g)

povzetek svojih računovodskih usmeritev za dejavnost listinjenja, po potrebi vključno z ustreznim razlikovanjem med pozicijami listinjenja in relistinjenja;

| (h) | imena ECAI, ki se uporabljajo za listinjenja, in vrste izpostavljenosti, za katere se uporablja posamezna agencija; |
| --- | --- |

(h)

imena ECAI, ki se uporabljajo za listinjenja, in vrste izpostavljenosti, za katere se uporablja posamezna agencija;

| (i) | kjer je ustrezno, opis pristopa notranjega ocenjevanja, kot je opredeljen v poglavju 5 naslova II dela 3, vključno s strukturo procesa notranjega ocenjevanja ter razmerjem med notranjimi ocenami in zunanjimi bonitetnimi ocenami ustrezne ECAI, razkritimi v skladu s točko (h), kontrolne mehanizme pri procesu notranjega ocenjevanja, vključno z razpravo o neodvisnosti, odgovornosti in pregledu procesa notranjega ocenjevanja, vrste izpostavljenosti, za katere se proces notranjega ocenjevanja uporablja, ter stresne dejavnike, uporabljene za določitev stopnje kreditne izboljšave; |
| --- | --- |

(i)

kjer je ustrezno, opis pristopa notranjega ocenjevanja, kot je opredeljen v poglavju 5 naslova II dela 3, vključno s strukturo procesa notranjega ocenjevanja ter razmerjem med notranjimi ocenami in zunanjimi bonitetnimi ocenami ustrezne ECAI, razkritimi v skladu s točko (h), kontrolne mehanizme pri procesu notranjega ocenjevanja, vključno z razpravo o neodvisnosti, odgovornosti in pregledu procesa notranjega ocenjevanja, vrste izpostavljenosti, za katere se proces notranjega ocenjevanja uporablja, ter stresne dejavnike, uporabljene za določitev stopnje kreditne izboljšave;

| (j) | ločeno za trgovalno knjigo in netrgovalno knjigo knjigovodsko vrednost izpostavljenosti v listinjenju, vključno z informacijami o tem, ali so institucije prenesle pomembno kreditno tveganje v skladu s členoma 244 in 245, pri katerem institucije delujejo kot originatorji, sponzorji ali vlagatelji, in sicer ločeno za tradicionalna in sintetična listinjenja in za STS posle in posle, ki niso STS, ter razčlenjeno glede na vrsto izpostavljenosti v listinjenju; |
| --- | --- |

(j)

ločeno za trgovalno knjigo in netrgovalno knjigo knjigovodsko vrednost izpostavljenosti v listinjenju, vključno z informacijami o tem, ali so institucije prenesle pomembno kreditno tveganje v skladu s členoma 244 in 245, pri katerem institucije delujejo kot originatorji, sponzorji ali vlagatelji, in sicer ločeno za tradicionalna in sintetična listinjenja in za STS posle in posle, ki niso STS, ter razčlenjeno glede na vrsto izpostavljenosti v listinjenju;

| (k) | za dejavnosti iz netrgovalne knjige naslednje informacije:






  (i) | zbirni znesek pozicij v listinjenju, če institucije delujejo kot originatorji ali sponzorji, in povezanih tveganju prilagojenih sredstev ter kapitalske zahteve po regulativnih pristopih, vključno z izpostavljenostmi, ki se odbijejo od kapitala ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %, razčlenjene na tradicionalna in sintetična listinjenja in na izpostavljenosti v listinjenju in relistinjenju, in sicer ločeno za STS pozicije in pozicije, ki niso STS, ter nadalje razčlenjene v smiselno število razredov uteži tveganja ali razredov kapitalskih zahtev ter glede na pristop, uporabljen za izračun kapitalskih zahtev; |
| --- | --- | --- |

(k)

za dejavnosti iz netrgovalne knjige naslednje informacije:

(i)

zbirni znesek pozicij v listinjenju, če institucije delujejo kot originatorji ali sponzorji, in povezanih tveganju prilagojenih sredstev ter kapitalske zahteve po regulativnih pristopih, vključno z izpostavljenostmi, ki se odbijejo od kapitala ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %, razčlenjene na tradicionalna in sintetična listinjenja in na izpostavljenosti v listinjenju in relistinjenju, in sicer ločeno za STS pozicije in pozicije, ki niso STS, ter nadalje razčlenjene v smiselno število razredov uteži tveganja ali razredov kapitalskih zahtev ter glede na pristop, uporabljen za izračun kapitalskih zahtev;

| (ii) | zbirni znesek pozicij v listinjenju, če institucije delujejo kot vlagatelji, in povezanih tveganju prilagojenih sredstev ter kapitalske zahteve po regulativnih pristopih, vključno z izpostavljenostmi, ki se odbijejo od kapitala ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %, razčlenjene na tradicionalna in sintetična listinjenja, pozicije listinjenja in relistinjenja ter STS pozicije in pozicije, ki niso STS, in nadalje razčlenjene v smiselno število razredov uteži tveganja ali razredov kapitalskih zahtev ter glede na pristop, uporabljen za izračun kapitalskih zahtev; |
| --- | --- |

(ii)

zbirni znesek pozicij v listinjenju, če institucije delujejo kot vlagatelji, in povezanih tveganju prilagojenih sredstev ter kapitalske zahteve po regulativnih pristopih, vključno z izpostavljenostmi, ki se odbijejo od kapitala ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %, razčlenjene na tradicionalna in sintetična listinjenja, pozicije listinjenja in relistinjenja ter STS pozicije in pozicije, ki niso STS, in nadalje razčlenjene v smiselno število razredov uteži tveganja ali razredov kapitalskih zahtev ter glede na pristop, uporabljen za izračun kapitalskih zahtev;

| (l) | za izpostavljenosti, ki jih je listinila institucija, znesek neplačanih izpostavljenosti in znesek posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, ki jih je v tekočem obdobju opravila institucija, oboje razčlenjeno po vrstah izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(l)

za izpostavljenosti, ki jih je listinila institucija, znesek neplačanih izpostavljenosti in znesek posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, ki jih je v tekočem obdobju opravila institucija, oboje razčlenjeno po vrstah izpostavljenosti.

Člen 449a

Razkritje okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj

Velike institucije, ki so izdale vrednostne papirje, sprejete v trgovanje na reguliranem trgu katere koli države članice, kot je opredeljen v točki (21) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, od 28. junija 2022 razkrivajo informacije o okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganjih, vključno s fizičnimi in tranzicijskimi tveganji, kot so opredeljena v poročilu iz člena 98(8) Direktive 2013/36/EU.

Informacije iz prvega odstavka se v prvem letu razkrijejo na letni osnovi, nato pa dvakrat letno.

Člen 450

Razkritje politike prejemkov

1.   Institucije razkrijejo naslednje informacije v zvezi s svojo politiko in praksami glede prejemkov za tiste kategorije zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij:

| (a) | informacije o procesu odločanja, ki se uporablja pri določanju politike prejemkov, in število sestankov, ki jih je v poslovnem letu opravil glavni organ za nadzor prejemkov, po potrebi vključno z informacijami o sestavi in pooblastilih komisije za prejemke, o zunanjem svetovalcu, katerega storitve so se uporabljale pri določanju politike prejemkov, in o vlogi relevantnih deležnikov; |
| --- | --- |

(a)

informacije o procesu odločanja, ki se uporablja pri določanju politike prejemkov, in število sestankov, ki jih je v poslovnem letu opravil glavni organ za nadzor prejemkov, po potrebi vključno z informacijami o sestavi in pooblastilih komisije za prejemke, o zunanjem svetovalcu, katerega storitve so se uporabljale pri določanju politike prejemkov, in o vlogi relevantnih deležnikov;

| (b) | informacije o povezavi med plačilom zaposlenih in njihovo uspešnostjo; |
| --- | --- |

(b)

informacije o povezavi med plačilom zaposlenih in njihovo uspešnostjo;

| (c) | najpomembnejše značilnosti zasnove sistema prejemkov, vključno z informacijami o merilih, uporabljenih za merjenje uspešnosti in prilagajanje tveganju, politiki odloga in merilih za dodelitev pravice do izplačila; |
| --- | --- |

(c)

najpomembnejše značilnosti zasnove sistema prejemkov, vključno z informacijami o merilih, uporabljenih za merjenje uspešnosti in prilagajanje tveganju, politiki odloga in merilih za dodelitev pravice do izplačila;

| (d) | razmerje med fiksnimi in variabilnimi prejemki, določeno v skladu s točko (g) člena 94(1) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(d)

razmerje med fiksnimi in variabilnimi prejemki, določeno v skladu s točko (g) člena 94(1) Direktive 2013/36/EU;

| (e) | informacije o merilih uspešnosti, na katerih temelji pravica do delnic, opcij ali variabilnih sestavin prejemkov; |
| --- | --- |

(e)

informacije o merilih uspešnosti, na katerih temelji pravica do delnic, opcij ali variabilnih sestavin prejemkov;

| (f) | glavne parametre in utemeljitev za vsako shemo variabilnih sestavin prejemkov in morebitne druge nedenarne ugodnosti; |
| --- | --- |

(f)

glavne parametre in utemeljitev za vsako shemo variabilnih sestavin prejemkov in morebitne druge nedenarne ugodnosti;

| (g) | zbirne kvantitativne informacije o prejemkih, razčlenjene po področjih poslovanja; |
| --- | --- |

(g)

zbirne kvantitativne informacije o prejemkih, razčlenjene po področjih poslovanja;

| (h) | zbirne kvantitativne informacije o prejemkih, razčlenjene glede na višje vodstvo in zaposlene, katerih poklicne dejavnosti imajo pomemben vpliv na profil tveganosti institucij, pri čemer se navede:






  (i) | zneski dodeljenih prejemkov za poslovno leto, razdeljeni na fiksne prejemke, vključno z opisom fiksnih delov, in variabilne prejemke, ter število upravičencev; |
| --- | --- | --- |

(h)

zbirne kvantitativne informacije o prejemkih, razčlenjene glede na višje vodstvo in zaposlene, katerih poklicne dejavnosti imajo pomemben vpliv na profil tveganosti institucij, pri čemer se navede:

(i)

zneski dodeljenih prejemkov za poslovno leto, razdeljeni na fiksne prejemke, vključno z opisom fiksnih delov, in variabilne prejemke, ter število upravičencev;

| (ii) | zneski in oblika dodeljenih variabilnih prejemkov, razdeljeni na denarna sredstva, delnice, z delnicami povezane instrumente ter druge vrste prejemkov, in sicer ločeno za del, ki je plačan vnaprej, in del, za katerega je plačilo odloženo; |
| --- | --- |

(ii)

zneski in oblika dodeljenih variabilnih prejemkov, razdeljeni na denarna sredstva, delnice, z delnicami povezane instrumente ter druge vrste prejemkov, in sicer ločeno za del, ki je plačan vnaprej, in del, za katerega je plačilo odloženo;

| (iii) | zneski odloženih prejemkov, dodeljenih za prejšnja obdobja ocenjevanja uspešnosti, razdeljeni na znesek, ki se pridobi v poslovnem letu, in na znesek, ki se pridobi v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

(iii)

zneski odloženih prejemkov, dodeljenih za prejšnja obdobja ocenjevanja uspešnosti, razdeljeni na znesek, ki se pridobi v poslovnem letu, in na znesek, ki se pridobi v prihodnjih letih;

| (iv) | znesek odloženega prejemka, ki zapade v poslovnem letu in ki se izplača med poslovnim letom ter se zmanjša s prilagoditvijo za uspešnost; |
| --- | --- |

(iv)

znesek odloženega prejemka, ki zapade v poslovnem letu in ki se izplača med poslovnim letom ter se zmanjša s prilagoditvijo za uspešnost;

| (v) | zajamčeni variabilni prejemki, dodeljeni med poslovnim letom, in število upravičencev takih prejemkov; |
| --- | --- |

(v)

zajamčeni variabilni prejemki, dodeljeni med poslovnim letom, in število upravičencev takih prejemkov;

| (vi) | odpravnine, dodeljene v prejšnjih obdobjih, ki so bile izplačane v zadevnem poslovnem letu; |
| --- | --- |

(vi)

odpravnine, dodeljene v prejšnjih obdobjih, ki so bile izplačane v zadevnem poslovnem letu;

| (vii) | zneski odpravnin, dodeljenih med poslovnim letom, razdeljeni na plačane vnaprej in na odložene, ter število upravičencev do teh plačil in najvišje plačilo, dodeljeno eni sami osebi; |
| --- | --- |

(vii)

zneski odpravnin, dodeljenih med poslovnim letom, razdeljeni na plačane vnaprej in na odložene, ter število upravičencev do teh plačil in najvišje plačilo, dodeljeno eni sami osebi;

| (i) | število posameznikov, ki jim je bilo izplačano 1 milijon EUR ali več na poslovno leto, pri čemer se plačila med 1 milijonom EUR in 5 milijoni EUR razdelijo na plačne razrede po 500 000 EUR, plačila 5 milijonov EUR ali več pa na plačne razrede po 1 milijon EUR; |
| --- | --- |

(i)

število posameznikov, ki jim je bilo izplačano 1 milijon EUR ali več na poslovno leto, pri čemer se plačila med 1 milijonom EUR in 5 milijoni EUR razdelijo na plačne razrede po 500 000 EUR, plačila 5 milijonov EUR ali več pa na plačne razrede po 1 milijon EUR;

| (j) | na zahtevo zadevne države članice ali pristojnega organa celotne prejemke vsakega člana upravljalnega organa ali višjega vodstva; |
| --- | --- |

(j)

na zahtevo zadevne države članice ali pristojnega organa celotne prejemke vsakega člana upravljalnega organa ali višjega vodstva;

| (k) | informacije o tem, ali se za institucijo lahko uporablja odstopanje iz člena 94(3) Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(k)

informacije o tem, ali se za institucijo lahko uporablja odstopanje iz člena 94(3) Direktive 2013/36/EU.

Za namene točke (k) prvega pododstavka tega odstavka institucije, za katere se uporablja takšno odstopanje, navedejo, ali se to odstopanje zanje uporablja na podlagi točke (a) ali (b) člena 94(3) Direktive 2013/36/EU. Navedejo tudi, za katera načela o prejemkih uporabljajo odstopanja, število zaposlenih, za katere velja odstopanje, in njihov skupni prejemek, razdeljen na fiksni in variabilni prejemek.

2.   Za velike institucije so kvantitativne informacije o prejemkih za kolektivni upravljalni organ institucije iz tega člena dostopne tudi javnosti, pri čemer se razlikuje med izvršnimi in neizvršnimi člani.

Institucije izpolnjujejo zahteve iz tega člena na način, ki je primeren glede na njihovo velikost, notranjo organizacijo in naravo, področje in zapletenost njihovih dejavnosti, ter brez poseganja v Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (*15).

Člen 451

Razkritje količnika finančnega vzvoda

1.   Institucije, za katere se uporablja del 7, razkrijejo naslednje informacije v zvezi s svojim količnikom finančnega vzvoda, izračunanim v skladu s členom 429, ter o tem, kako obvladujejo tveganje prekomernega finančnega vzvoda:

| (a) | količnik finančnega vzvoda in kako uporabljajo člen 499(2); |
| --- | --- |

(a)

količnik finančnega vzvoda in kako uporabljajo člen 499(2);

| (b) | razčlenitev mere skupne izpostavljenosti iz člena 429(4) in usklajenost te mere z zadevnimi informacijami, razkritimi v objavljenih računovodskih izkazih; |
| --- | --- |

(b)

razčlenitev mere skupne izpostavljenosti iz člena 429(4) in usklajenost te mere z zadevnimi informacijami, razkritimi v objavljenih računovodskih izkazih;

| (c) | po potrebi znesek izpostavljenosti, izračunan v skladu s členom 429(8) in 429a(1), ter prilagojeni količnik finančnega vzvoda, izračunan v skladu s členom 429a(7); |
| --- | --- |

(c)

po potrebi znesek izpostavljenosti, izračunan v skladu s členom 429(8) in 429a(1), ter prilagojeni količnik finančnega vzvoda, izračunan v skladu s členom 429a(7);

| (d) | opis procesov, ki se uporabljajo za upravljanje tveganja prekomernega finančnega vzvoda; |
| --- | --- |

(d)

opis procesov, ki se uporabljajo za upravljanje tveganja prekomernega finančnega vzvoda;

| (e) | opis dejavnikov, ki so vplivali na količnik finančnega vzvoda v obdobju, na katerega se nanaša razkriti količnik finančnega vzvoda. |
| --- | --- |

(e)

opis dejavnikov, ki so vplivali na količnik finančnega vzvoda v obdobju, na katerega se nanaša razkriti količnik finančnega vzvoda.

2.   Javne razvojne kreditne institucije, kot so opredeljene v členu 429a(2), razkrijejo količnik finančnega vzvoda brez prilagoditve mere skupne izpostavljenosti, določene v skladu s točko (d) prvega pododstavka člena 429a(1).

3.   Velike institucije poleg informacij iz točk (a) in (b) odstavka 1 tega člena razkrijejo količnik finančnega vzvoda in razčlenitev mere skupne izpostavljenosti iz člena 429(4) na podlagi povprečnih vrednosti, izračunanih v skladu z izvedbenim aktom iz člena 430(7).

Člen 451a

Razkritje likvidnostnih zahtev

1.   Institucije, za katere se uporablja del 6, razkrijejo informacije o svojem količniku likvidnostnega kritja, količniku neto stabilnega financiranja in upravljanju likvidnostnega tveganja v skladu s tem členom.

2.   Institucije razkrijejo naslednje informacije v zvezi s svojim količnikom likvidnostnega kritja, kot se izračuna v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1):

| (a) | povprečno vrednost ali povprečne vrednosti, kot je primerno, svojega količnika likvidnostnega kritja za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja, in sicer na podlagi opazovanj ob koncu meseca za predhodno 12-mesečno obdobje; |
| --- | --- |

(a)

povprečno vrednost ali povprečne vrednosti, kot je primerno, svojega količnika likvidnostnega kritja za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja, in sicer na podlagi opazovanj ob koncu meseca za predhodno 12-mesečno obdobje;

| (b) | povprečno vrednost ali povprečne vrednosti, kot je primerno, skupnih likvidnostnih sredstev po ustreznih odbitkih, ki so vključena v likvidnostni blažilnik na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja, in sicer na podlagi opazovanj ob koncu meseca za predhodno 12-mesečno obdobje, ter opis sestave tega likvidnostnega blažilnika; |
| --- | --- |

(b)

povprečno vrednost ali povprečne vrednosti, kot je primerno, skupnih likvidnostnih sredstev po ustreznih odbitkih, ki so vključena v likvidnostni blažilnik na podlagi delegiranega akta iz člena 460(1), za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja, in sicer na podlagi opazovanj ob koncu meseca za predhodno 12-mesečno obdobje, ter opis sestave tega likvidnostnega blažilnika;

| (c) | povprečne vrednosti svojih likvidnostnih odlivov, likvidnostnih prilivov in neto likvidnostnih odlivov, kot se izračunajo v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1), za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja, in sicer na podlagi opazovanj ob koncu meseca za predhodno 12-mesečno obdobje, ter opis njihove sestave. |
| --- | --- |

(c)

povprečne vrednosti svojih likvidnostnih odlivov, likvidnostnih prilivov in neto likvidnostnih odlivov, kot se izračunajo v skladu z delegiranim aktom iz člena 460(1), za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja, in sicer na podlagi opazovanj ob koncu meseca za predhodno 12-mesečno obdobje, ter opis njihove sestave.

3.   Institucije razkrijejo naslednje informacije v zvezi s svojim količnikom neto stabilnega financiranja, kot se izračuna v skladu z naslovom IV dela 6:

| (a) | vrednosti ob koncu četrtletja za količnik neto stabilnega financiranja, izračunan v skladu s poglavjem 2 naslova IV dela 6 za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja; |
| --- | --- |

(a)

vrednosti ob koncu četrtletja za količnik neto stabilnega financiranja, izračunan v skladu s poglavjem 2 naslova IV dela 6 za vsako četrtletje zadevnega obdobja razkritja;

| (b) | pregled zneska razpoložljivega stabilnega financiranja, izračunanega v skladu s poglavjem 3 naslova IV dela 6; |
| --- | --- |

(b)

pregled zneska razpoložljivega stabilnega financiranja, izračunanega v skladu s poglavjem 3 naslova IV dela 6;

| (c) | pregled zneska potrebnega stabilnega financiranja, izračunanega v skladu s poglavjem 4 naslova IV dela 6. |
| --- | --- |

(c)

pregled zneska potrebnega stabilnega financiranja, izračunanega v skladu s poglavjem 4 naslova IV dela 6.

4.   Institucije razkrijejo svoje ureditve, sisteme, procese in strategije za ugotavljanje, merjenje, upravljanje in spremljanje svojega likvidnostnega tveganja v skladu s členom 86 Direktive 2013/36/EU.

NASLOV III

KVALIFIKACIJSKE ZAHTEVE ZA UPORABO DOLOČENIH INSTRUMENTOV ALI METODOLOGIJ

Člen 452

Razkritje uporabe pristopa IRB pri kreditnih tveganjih

Institucije, ki izračunajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s pristopom IRB, razkrijejo naslednje informacije:

| (a) | dovoljenje pristojnega organa za pristop ali odobritev postopnega uvajanja; |
| --- | --- |

(a)

dovoljenje pristojnega organa za pristop ali odobritev postopnega uvajanja;

| (b) | za vsako kategorijo izpostavljenosti iz člena 147 odstotek vrednosti skupne izpostavljenosti za vsako kategorijo izpostavljenosti, za katero se uporablja standardizirani pristop iz poglavja 2 naslova II dela 3 ali pristop IRB iz poglavja 3 naslova II dela 3, kakor tudi del posamezne kategorije izpostavljenosti, ki je vključen v načrt uvedbe; institucije, ki so dobile dovoljenje za uporabo lastnih LGD in konverzijskih faktorjev pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ločeno razkrijejo odstotek vrednosti skupne izpostavljenosti za vsako kategorijo izpostavljenosti, za katero se uporablja zadevno dovoljenje; |
| --- | --- |

(b)

za vsako kategorijo izpostavljenosti iz člena 147 odstotek vrednosti skupne izpostavljenosti za vsako kategorijo izpostavljenosti, za katero se uporablja standardizirani pristop iz poglavja 2 naslova II dela 3 ali pristop IRB iz poglavja 3 naslova II dela 3, kakor tudi del posamezne kategorije izpostavljenosti, ki je vključen v načrt uvedbe; institucije, ki so dobile dovoljenje za uporabo lastnih LGD in konverzijskih faktorjev pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ločeno razkrijejo odstotek vrednosti skupne izpostavljenosti za vsako kategorijo izpostavljenosti, za katero se uporablja zadevno dovoljenje;

| (c) | nadzorne mehanizme za bonitetne sisteme v različnih fazah razvoja, kontrol in sprememb modela, kar vključuje informacije o:






  (i) | odnosu med funkcijo upravljanja tveganj in funkcijo notranje revizije; |
| --- | --- | --- |

(c)

nadzorne mehanizme za bonitetne sisteme v različnih fazah razvoja, kontrol in sprememb modela, kar vključuje informacije o:

(i)

odnosu med funkcijo upravljanja tveganj in funkcijo notranje revizije;

| (ii) | pregledu bonitetnega sistema; |
| --- | --- |

(ii)

pregledu bonitetnega sistema;

| (iii) | postopku za zagotovitev neodvisnosti funkcije, ki je odgovorna za pregled modelov, od funkcij, odgovornih za razvoj modelov; |
| --- | --- |

(iii)

postopku za zagotovitev neodvisnosti funkcije, ki je odgovorna za pregled modelov, od funkcij, odgovornih za razvoj modelov;

| (iv) | postopku za zagotovitev odgovornosti funkcij, odgovornih za razvoj in pregledovanje modelov; |
| --- | --- |

(iv)

postopku za zagotovitev odgovornosti funkcij, odgovornih za razvoj in pregledovanje modelov;

| (d) | vloge funkcij, vključenih v razvoj, odobritev in poznejše spremembe modelov kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(d)

vloge funkcij, vključenih v razvoj, odobritev in poznejše spremembe modelov kreditnega tveganja;

| (e) | področja uporabe in glavne vsebine poročanja v zvezi z modeli kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(e)

področja uporabe in glavne vsebine poročanja v zvezi z modeli kreditnega tveganja;

| (f) | opis procesa notranjih bonitetnih ocen po kategorijah izpostavljenosti, vključno s številom ključnih modelov, ki se uporabljajo v zvezi s posameznim portfeljem, in kratkim pojasnilom glavnih razlik med modeli znotraj istega portfelja, kar zajema:






  (i) | opredelitve, metode in podatke za ocenjevanje in validacijo verjetnosti neplačila (PD), vključno s tem, kako so PD ocenjeni za portfelje z majhnim številom neplačnikov, ali je regulativno določen spodnji prag in kateri so dejavniki za razlike med PD in dejanskimi stopnjami neplačila vsaj za zadnja tri obdobja; |
| --- | --- | --- |

(f)

opis procesa notranjih bonitetnih ocen po kategorijah izpostavljenosti, vključno s številom ključnih modelov, ki se uporabljajo v zvezi s posameznim portfeljem, in kratkim pojasnilom glavnih razlik med modeli znotraj istega portfelja, kar zajema:

(i)

opredelitve, metode in podatke za ocenjevanje in validacijo verjetnosti neplačila (PD), vključno s tem, kako so PD ocenjeni za portfelje z majhnim številom neplačnikov, ali je regulativno določen spodnji prag in kateri so dejavniki za razlike med PD in dejanskimi stopnjami neplačila vsaj za zadnja tri obdobja;

| (ii) | kjer je ustrezno, opredelitve, metode in podatke za ocenjevanje in validacijo izgube ob neplačilu (LGD), kot so metode za izračun LGD za obdobje gospodarske recesije, kako so LGD ocenjeni za portfelje z majhnim številom neplačnikov in časovno obdobje med nastankom neplačila in zaključkom izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(ii)

kjer je ustrezno, opredelitve, metode in podatke za ocenjevanje in validacijo izgube ob neplačilu (LGD), kot so metode za izračun LGD za obdobje gospodarske recesije, kako so LGD ocenjeni za portfelje z majhnim številom neplačnikov in časovno obdobje med nastankom neplačila in zaključkom izpostavljenosti;

| (iii) | kjer je ustrezno, opredelitve, metode in podatke za ocenjevanje in validacijo konverzijskih faktorjev, vključno s predpostavkami, uporabljenimi pri izpeljavi teh spremenljivk; |
| --- | --- |

(iii)

kjer je ustrezno, opredelitve, metode in podatke za ocenjevanje in validacijo konverzijskih faktorjev, vključno s predpostavkami, uporabljenimi pri izpeljavi teh spremenljivk;

| (g) | po potrebi naslednje informacije v zvezi z vsako kategorijo izpostavljenosti iz člena 147:






  (i) | svojo bruto bilančno izpostavljenost; |
| --- | --- | --- |

(g)

po potrebi naslednje informacije v zvezi z vsako kategorijo izpostavljenosti iz člena 147:

(i)

svojo bruto bilančno izpostavljenost;

| (ii) | vrednosti svojih zunajbilančnih izpostavljenosti pred uporabo ustreznih konverzijskih faktorjev; |
| --- | --- |

(ii)

vrednosti svojih zunajbilančnih izpostavljenosti pred uporabo ustreznih konverzijskih faktorjev;

| (iii) | svojo izpostavljenost po uporabi ustreznih konverzijskih faktorjev in zmanjševanju kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(iii)

svojo izpostavljenost po uporabi ustreznih konverzijskih faktorjev in zmanjševanju kreditnega tveganja;

| (iv) | vse modele, parametre ali vhodne vrednosti, ki so pomembni za razumevanje tehtanja tveganja in posledičnih zneskov izpostavljenosti tveganju, razkritih za zadostno število bonitetnih razredov dolžnika (vključno z neplačili), da je mogoče smiselno razlikovanje med kreditnimi tveganji; |
| --- | --- |

(iv)

vse modele, parametre ali vhodne vrednosti, ki so pomembni za razumevanje tehtanja tveganja in posledičnih zneskov izpostavljenosti tveganju, razkritih za zadostno število bonitetnih razredov dolžnika (vključno z neplačili), da je mogoče smiselno razlikovanje med kreditnimi tveganji;

| (v) | ločeno za tiste kategorije izpostavljenosti, v zvezi s katerimi so institucije dobile dovoljenje za uporabo lastnih LGD in konverzijskih faktorjev pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, in za izpostavljenosti, za katere institucije ne uporabljajo takih ocen, vrednosti iz točk (i) do (iv), za katere velja zadevno dovoljenje; |
| --- | --- |

(v)

ločeno za tiste kategorije izpostavljenosti, v zvezi s katerimi so institucije dobile dovoljenje za uporabo lastnih LGD in konverzijskih faktorjev pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, in za izpostavljenosti, za katere institucije ne uporabljajo takih ocen, vrednosti iz točk (i) do (iv), za katere velja zadevno dovoljenje;

| (h) | ocene institucije o PD glede na dejansko stopnjo neplačil za vsako kategorijo izpostavljenosti v daljšem obdobju, z ločenim razkritjem razpona PD, enakovredne zunanje bonitetne ocene, tehtane povprečne in aritmetične povprečne PD, števila dolžnikov ob koncu prejšnjega leta in v letu pregleda, števila dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, vključno z novimi, in povprečne letne stopnje neplačil v preteklosti. |
| --- | --- |

(h)

ocene institucije o PD glede na dejansko stopnjo neplačil za vsako kategorijo izpostavljenosti v daljšem obdobju, z ločenim razkritjem razpona PD, enakovredne zunanje bonitetne ocene, tehtane povprečne in aritmetične povprečne PD, števila dolžnikov ob koncu prejšnjega leta in v letu pregleda, števila dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, vključno z novimi, in povprečne letne stopnje neplačil v preteklosti.

Za namene točke (b) tega člena institucije uporabijo vrednost izpostavljenosti, kot je opredeljena v členu 166.

Člen 453

Razkritje uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja

Institucije, ki uporabljajo tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, razkrijejo naslednje informacije:

| (a) | ključne elemente politik in procesov za bilančni in zunajbilančni pobot ter navedbo obsega, v katerem institucije uporabljajo bilančni pobot; |
| --- | --- |

(a)

ključne elemente politik in procesov za bilančni in zunajbilančni pobot ter navedbo obsega, v katerem institucije uporabljajo bilančni pobot;

| (b) | ključne elemente politik in procesov za ocenjevanje in upravljanje primernega zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(b)

ključne elemente politik in procesov za ocenjevanje in upravljanje primernega zavarovanja s premoženjem;

| (c) | opis glavnih vrst zavarovanja s premoženjem, ki jih sprejema institucija za zmanjševanje kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(c)

opis glavnih vrst zavarovanja s premoženjem, ki jih sprejema institucija za zmanjševanje kreditnega tveganja;

| (d) | za jamstva in kreditne izvedene finančne instrumente, ki se uporabljajo kot kreditno zavarovanje, glavne vrste dajalcev jamstva in nasprotnih strank v kreditnih izvedenih finančnih instrumentih ter njihovo kreditno sposobnost za namen zmanjševanja kapitalskih zahtev, z izjemo tistih, ki so del struktur sintetičnega listinjenja; |
| --- | --- |

(d)

za jamstva in kreditne izvedene finančne instrumente, ki se uporabljajo kot kreditno zavarovanje, glavne vrste dajalcev jamstva in nasprotnih strank v kreditnih izvedenih finančnih instrumentih ter njihovo kreditno sposobnost za namen zmanjševanja kapitalskih zahtev, z izjemo tistih, ki so del struktur sintetičnega listinjenja;

| (e) | informacije o koncentracijah tržnega ali kreditnega tveganja v okviru prevzetega zmanjševanja kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(e)

informacije o koncentracijah tržnega ali kreditnega tveganja v okviru prevzetega zmanjševanja kreditnega tveganja;

| (f) | za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s standardiziranim pristopom ali pristopom IRB, vrednost skupne izpostavljenosti, ki ni pokrita s primernim kreditnim zavarovanjem, in vrednost skupne izpostavljenosti, ki je pokrita s primernim kreditnim zavarovanjem, po uporabi prilagoditev za nestanovitnost; razkritje iz te točke se opravi ločeno za kredite in dolžniške vrednostne papirje ter vključuje razčlenitev neplačanih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(f)

za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s standardiziranim pristopom ali pristopom IRB, vrednost skupne izpostavljenosti, ki ni pokrita s primernim kreditnim zavarovanjem, in vrednost skupne izpostavljenosti, ki je pokrita s primernim kreditnim zavarovanjem, po uporabi prilagoditev za nestanovitnost; razkritje iz te točke se opravi ločeno za kredite in dolžniške vrednostne papirje ter vključuje razčlenitev neplačanih izpostavljenosti;

| (g) | ustrezni konverzijski faktor in zmanjševanje kreditnega tveganja, povezana z izpostavljenostjo, in pojavnost tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom substitucije in brez njega; |
| --- | --- |

(g)

ustrezni konverzijski faktor in zmanjševanje kreditnega tveganja, povezana z izpostavljenostjo, in pojavnost tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom substitucije in brez njega;

| (h) | za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s standardiziranim pristopom, vrednost bilančnih in zunajbilančnih izpostavljenosti po kategorijah izpostavljenosti pred in po uporabi konverzijskih faktorjev in kakršnega koli z njim povezanega zmanjševanja kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(h)

za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s standardiziranim pristopom, vrednost bilančnih in zunajbilančnih izpostavljenosti po kategorijah izpostavljenosti pred in po uporabi konverzijskih faktorjev in kakršnega koli z njim povezanega zmanjševanja kreditnega tveganja;

| (i) | za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s standardiziranim pristopom, znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti ter razmerje med tem zneskom tveganju prilagojenih izpostavljenosti in vrednostjo izpostavljenosti po uporabi ustreznih konverzijskih faktorjev in zmanjševanju kreditnega tveganja v povezavi z izpostavljenostjo; razkritje iz te točke se opravi ločeno za vsako kategorijo izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(i)

za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s standardiziranim pristopom, znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti ter razmerje med tem zneskom tveganju prilagojenih izpostavljenosti in vrednostjo izpostavljenosti po uporabi ustreznih konverzijskih faktorjev in zmanjševanju kreditnega tveganja v povezavi z izpostavljenostjo; razkritje iz te točke se opravi ločeno za vsako kategorijo izpostavljenosti;

| (j) | za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s pristopom IRB, znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pred in po priznanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja zaradi uporabe kreditnih izvedenih finančnih instrumentov; institucije, ki so dobile dovoljenje za uporabo lastnih LGD in konverzijskih faktorjev pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, razkritje iz te točke opravijo ločeno za kategorije izpostavljenosti, za katere se uporablja zadevno dovoljenje. |
| --- | --- |

(j)

za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s pristopom IRB, znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pred in po priznanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja zaradi uporabe kreditnih izvedenih finančnih instrumentov; institucije, ki so dobile dovoljenje za uporabo lastnih LGD in konverzijskih faktorjev pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, razkritje iz te točke opravijo ločeno za kategorije izpostavljenosti, za katere se uporablja zadevno dovoljenje.

Člen 454

Razkritje uporabe naprednih pristopov za merjenje operativnega tveganja

Institucije, ki uporabljajo napredne pristope za merjenje iz členov 321 do 324 za izračun kapitalskih zahtev za operativno tveganje, razkrijejo opis uporabe zavarovanj in drugih oblik prenosa tveganja za namene zmanjševanja tega tveganja.

Člen 455

Uporaba notranjih modelov za tržno tveganje

Institucije, ki izračunavajo svoje kapitalske zahteve v skladu s členom 363, razkrijejo naslednje informacije:

| (a) | za vsak zajeti podportfelj:






  (i) | značilnosti uporabljenih modelov; |
| --- | --- | --- |

(a)

za vsak zajeti podportfelj:

(i)

značilnosti uporabljenih modelov;

| (ii) | po potrebi za notranje modele za presežna tveganja neplačila in migracije ter za trgovanje s korelacijo uporabljene metodologije in tveganja, merjena s pomočjo uporabe notranjega modela, vključno z opisom pristopa, ki ga je institucija uporabila za določitev obdobij likvidnosti, uporabljenimi metodologijami za doseganje ocene kapitala, ki je skladna z zahtevanimi standardi zanesljivosti, in pristopi, uporabljenimi za validacijo modela; |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi za notranje modele za presežna tveganja neplačila in migracije ter za trgovanje s korelacijo uporabljene metodologije in tveganja, merjena s pomočjo uporabe notranjega modela, vključno z opisom pristopa, ki ga je institucija uporabila za določitev obdobij likvidnosti, uporabljenimi metodologijami za doseganje ocene kapitala, ki je skladna z zahtevanimi standardi zanesljivosti, in pristopi, uporabljenimi za validacijo modela;

| (iii) | opis stresnega testiranja, ki se uporablja za podportfelj; |
| --- | --- |

(iii)

opis stresnega testiranja, ki se uporablja za podportfelj;

| (iv) | opis pristopov, uporabljenih za testiranje za nazaj ter za potrjevanje točnosti in doslednosti notranjih modelov in procesov modeliranja; |
| --- | --- |

(iv)

opis pristopov, uporabljenih za testiranje za nazaj ter za potrjevanje točnosti in doslednosti notranjih modelov in procesov modeliranja;

| (b) | področje uporabe dovoljenja pristojnega organa; |
| --- | --- |

(b)

področje uporabe dovoljenja pristojnega organa;

| (c) | opis obsega in metodologij za skladnost z zahtevami iz členov 104 in 105; |
| --- | --- |

(c)

opis obsega in metodologij za skladnost z zahtevami iz členov 104 in 105;

| (d) | najvišjo, najnižjo in srednjo vrednost naslednjega:






  (i) | dnevnih mer tveganih vrednosti v obdobju poročanja in ob koncu obdobja poročanja; |
| --- | --- | --- |

(d)

najvišjo, najnižjo in srednjo vrednost naslednjega:

(i)

dnevnih mer tveganih vrednosti v obdobju poročanja in ob koncu obdobja poročanja;

| (ii) | dnevnih mer stresnih tveganih vrednosti v obdobju poročanja in ob koncu obdobja poročanja; |
| --- | --- |

(ii)

dnevnih mer stresnih tveganih vrednosti v obdobju poročanja in ob koncu obdobja poročanja;

| (iii) | vrednosti tveganja za presežno tveganje neplačila in migracije ter posebno tveganje trgovalnega portfelja s korelacijo v obdobju poročanja in ob koncu obdobja poročanja; |
| --- | --- |

(iii)

vrednosti tveganja za presežno tveganje neplačila in migracije ter posebno tveganje trgovalnega portfelja s korelacijo v obdobju poročanja in ob koncu obdobja poročanja;

| (e) | elemente kapitalske zahteve, kot je določeno v členu 364; |
| --- | --- |

(e)

elemente kapitalske zahteve, kot je določeno v členu 364;

| (f) | tehtano povprečje obdobja likvidnosti za vsak podportfelj, ki ga pokrivajo interni modeli za presežno tveganje neplačila in migracije ter za trgovanje s korelacijo; |
| --- | --- |

(f)

tehtano povprečje obdobja likvidnosti za vsak podportfelj, ki ga pokrivajo interni modeli za presežno tveganje neplačila in migracije ter za trgovanje s korelacijo;

| g) | primerjavo dnevnih mer tveganih vrednosti ob koncu dneva z enodnevnimi spremembami vrednosti portfelja ob koncu naslednjega delovnega dne, skupaj z analizo vsakega pomembnega preseganja v obdobju poročanja. |
| --- | --- |

g)

primerjavo dnevnih mer tveganih vrednosti ob koncu dneva z enodnevnimi spremembami vrednosti portfelja ob koncu naslednjega delovnega dne, skupaj z analizo vsakega pomembnega preseganja v obdobju poročanja.

(*15)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).“;"

*15

| (120) | v členu 456 se doda naslednja točka:






  „(k) | spremembe zahtev po razkritju, določenih v naslovih II in III dela 8, da se upoštevajo razvoj ali spremembe mednarodnih standardov o razkritjih.“; |
| --- | --- | --- |

(120)

v členu 456 se doda naslednja točka:

„(k)

spremembe zahtev po razkritju, določenih v naslovih II in III dela 8, da se upoštevajo razvoj ali spremembe mednarodnih standardov o razkritjih.“;

| (121) | v členu 457 se točka (i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | delu 2 in členu 430 le zaradi razvoja računovodskih standardov ali zahtev, ki upoštevajo zakonodajne akte Unije.“; |
| --- | --- | --- |

(121)

v členu 457 se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

delu 2 in členu 430 le zaradi razvoja računovodskih standardov ali zahtev, ki upoštevajo zakonodajne akte Unije.“;

| (122) | člen 458 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar organ, imenovan v skladu z odstavkom 1 tega člena, ugotovi spremembe intenzivnosti makrobonitetnega ali sistemskega tveganja v finančnem sistemu, ki bi lahko imele resne negativne posledice za finančni sistem in realno gospodarstvo v posamezni državi članici in za katere navedeni organ meni, da se je nanje mogoče učinkoviteje odzvati z izvajanjem strožjih nacionalnih ukrepov kot pa z makrobonitetnimi instrumenti iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU, o tem ustrezno uradno obvesti Komisijo in ESRB. ESRB uradno obvestilo nemudoma posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in EBA.
  Uradnemu obvestilu se priložijo naslednji dokumenti, pri čemer se po potrebi vanj vključijo zadevna kvantitativna ali kvalitativna dokazila:






  (a) | spremembe intenzivnosti makrobonitetnega ali sistemskega tveganja; |
| --- | --- | --- | --- |

(122)

člen 458 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar organ, imenovan v skladu z odstavkom 1 tega člena, ugotovi spremembe intenzivnosti makrobonitetnega ali sistemskega tveganja v finančnem sistemu, ki bi lahko imele resne negativne posledice za finančni sistem in realno gospodarstvo v posamezni državi članici in za katere navedeni organ meni, da se je nanje mogoče učinkoviteje odzvati z izvajanjem strožjih nacionalnih ukrepov kot pa z makrobonitetnimi instrumenti iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU, o tem ustrezno uradno obvesti Komisijo in ESRB. ESRB uradno obvestilo nemudoma posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in EBA.

Uradnemu obvestilu se priložijo naslednji dokumenti, pri čemer se po potrebi vanj vključijo zadevna kvantitativna ali kvalitativna dokazila:

(a)

spremembe intenzivnosti makrobonitetnega ali sistemskega tveganja;

| (b) | razlogi, zakaj bi navedene spremembe lahko ogrozile finančno stabilnost na nacionalni ravni ali realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(b)

razlogi, zakaj bi navedene spremembe lahko ogrozile finančno stabilnost na nacionalni ravni ali realno gospodarstvo;

| (c) | obrazložitev, zakaj organ meni, da bi bili makrobonitetni instrumenti iz členov 124 in 164 te uredbe ter členov 133 in 136 Direktive 2013/36/EU manj primerni in učinkoviti za obravnavo teh tveganj kot osnutki nacionalnih ukrepov iz točke (d) tega odstavka; |
| --- | --- |

(c)

obrazložitev, zakaj organ meni, da bi bili makrobonitetni instrumenti iz členov 124 in 164 te uredbe ter členov 133 in 136 Direktive 2013/36/EU manj primerni in učinkoviti za obravnavo teh tveganj kot osnutki nacionalnih ukrepov iz točke (d) tega odstavka;

| (d) | osnutek nacionalnih ukrepov za ublažitev sprememb intenzivnosti tveganja za institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, ali za podskupino teh institucij glede:






  (i) | ravni kapitala iz člena 92; |
| --- | --- | --- |

(d)

osnutek nacionalnih ukrepov za ublažitev sprememb intenzivnosti tveganja za institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, ali za podskupino teh institucij glede:

(i)

ravni kapitala iz člena 92;

| (ii) | zahtev v zvezi z velikimi izpostavljenostmi iz člena 392 in členov 395 do 403; |
| --- | --- |

(ii)

zahtev v zvezi z velikimi izpostavljenostmi iz člena 392 in členov 395 do 403;

| (iii) | likvidnostnih zahtev iz dela 6; |
| --- | --- |

(iii)

likvidnostnih zahtev iz dela 6;

| (iv) | uteži tveganja, usmerjene na nepremičninske balone v sektorju stanovanjskih in poslovnih nepremičnin, |
| --- | --- |

(iv)

uteži tveganja, usmerjene na nepremičninske balone v sektorju stanovanjskih in poslovnih nepremičnin,

| (v) | zahtev po javnem razkritju iz dela 8; |
| --- | --- |

(v)

zahtev po javnem razkritju iz dela 8;

| (vi) | ravni varovalnega kapitalskega blažilnika iz člena 129 Direktive 2013/36/EU ali |
| --- | --- |

(vi)

ravni varovalnega kapitalskega blažilnika iz člena 129 Direktive 2013/36/EU ali

| (vii) | izpostavljenosti znotraj finančnega sektorja; |
| --- | --- |

(vii)

izpostavljenosti znotraj finančnega sektorja;

| (e) | obrazložitev, zakaj organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, meni, da so ti osnutki ukrepov primerni, učinkoviti in sorazmerni za obravnavo razmer, ter |
| --- | --- |

(e)

obrazložitev, zakaj organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, meni, da so ti osnutki ukrepov primerni, učinkoviti in sorazmerni za obravnavo razmer, ter

| (f) | ocena verjetnega pozitivnega ali negativnega učinka osnutkov ukrepov na notranji trg na osnovi informacij, ki so na voljo zadevni državi članici.“; |
| --- | --- |

(f)

ocena verjetnega pozitivnega ali negativnega učinka osnutkov ukrepov na notranji trg na osnovi informacij, ki so na voljo zadevni državi članici.“;

| (b) | odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:

  „4.   Pooblastilo za sprejetje izvedbenega akta, s katerim se zavrnejo osnutki nacionalnih ukrepov iz točke (d) odstavka 2, se prenese na Svet, ki odloča s kvalificirano večino na predlog Komisije.
  ESRB in EBA v enem mesecu od prejema uradnega obvestila iz odstavka 2 Svetu, Komisiji in zadevni državi članici predložita mnenje o zadevah iz točk (a) do (f) navedenega odstavka.
  Ob kar največjem upoštevanju mnenj iz drugega pododstavka in če obstajajo zanesljivi, trdni in podrobni dokazi, da bo imel ukrep negativen učinek na notranji trg, ki bo večji od koristi za finančno stabilnost zaradi zmanjšanja ugotovljenega makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, lahko Komisija v enem mesecu Svetu predlaga izvedbeni akt, s katerim se osnutki nacionalnih ukrepov zavrnejo.
  Če Komisija v enem mesecu ne predloži takšnega predloga, lahko zadevna država članica nemudoma sprejme osnutke nacionalnih ukrepov za obdobje do dveh let ali do prenehanja obstoja makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, če se to zgodi prej.
  Svet odloči o predlogu Komisije v enem mesecu od prejema predloga in navede razloge za zavrnitev ali odobritev osnutkov nacionalnih ukrepov.
  Svet zavrne predlagane osnutke nacionalnih ukrepov le, če meni, da ni izpolnjen eden ali več naslednjih pogojev:






  (a) | spremembe intenzivnosti makrobonitetnega ali sistemskega tveganja so takšne narave, da predstavljajo tveganje za finančno stabilnost na nacionalni ravni; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:

„4.   Pooblastilo za sprejetje izvedbenega akta, s katerim se zavrnejo osnutki nacionalnih ukrepov iz točke (d) odstavka 2, se prenese na Svet, ki odloča s kvalificirano večino na predlog Komisije.

ESRB in EBA v enem mesecu od prejema uradnega obvestila iz odstavka 2 Svetu, Komisiji in zadevni državi članici predložita mnenje o zadevah iz točk (a) do (f) navedenega odstavka.

Ob kar največjem upoštevanju mnenj iz drugega pododstavka in če obstajajo zanesljivi, trdni in podrobni dokazi, da bo imel ukrep negativen učinek na notranji trg, ki bo večji od koristi za finančno stabilnost zaradi zmanjšanja ugotovljenega makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, lahko Komisija v enem mesecu Svetu predlaga izvedbeni akt, s katerim se osnutki nacionalnih ukrepov zavrnejo.

Če Komisija v enem mesecu ne predloži takšnega predloga, lahko zadevna država članica nemudoma sprejme osnutke nacionalnih ukrepov za obdobje do dveh let ali do prenehanja obstoja makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, če se to zgodi prej.

Svet odloči o predlogu Komisije v enem mesecu od prejema predloga in navede razloge za zavrnitev ali odobritev osnutkov nacionalnih ukrepov.

Svet zavrne predlagane osnutke nacionalnih ukrepov le, če meni, da ni izpolnjen eden ali več naslednjih pogojev:

(a)

spremembe intenzivnosti makrobonitetnega ali sistemskega tveganja so takšne narave, da predstavljajo tveganje za finančno stabilnost na nacionalni ravni;

| (b) | makrobonitetni instrumenti iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU so manj primerni ali učinkoviti za obravnavo ugotovljenih makrobonitetnih ali sistemskih tveganj kot osnutki nacionalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

makrobonitetni instrumenti iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU so manj primerni ali učinkoviti za obravnavo ugotovljenih makrobonitetnih ali sistemskih tveganj kot osnutki nacionalnih ukrepov;

| (c) | osnutki nacionalnih ukrepov ne povzročajo nesorazmernih negativnih učinkov na celoten finančni sistem ali njegove dele v drugih državah članicah ali v vsej Uniji, ki bi ovirali ali ustvarili ovire za delovanje notranjega trga, ter |
| --- | --- |

(c)

osnutki nacionalnih ukrepov ne povzročajo nesorazmernih negativnih učinkov na celoten finančni sistem ali njegove dele v drugih državah članicah ali v vsej Uniji, ki bi ovirali ali ustvarili ovire za delovanje notranjega trga, ter

| (d) | to vprašanje zadeva le eno državo članico. |
| --- | --- |

(d)

to vprašanje zadeva le eno državo članico.

Svet v svoji oceni, pripravljeni na podlagi dokazov, ki jih je v skladu z odstavkom 2 predložil organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, upošteva mnenje ESRB in EBA.

Če Svet v enem mesecu po prejemu predloga Komisije ne sprejme izvedbenega akta o zavrnitvi osnutkov nacionalnih ukrepov, lahko zadevna država članica sprejme ukrepe in jih uporablja v obdobju do dveh let ali do prenehanja obstoja makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, če se to zgodi prej.

5.   Druge države članice lahko priznajo ukrepe, sprejete v skladu s tem členom, in jih uporabljajo za institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici in imajo podružnice ali izpostavljenosti v državi članici, ki je pridobila dovoljenje za uporabo ukrepa.“;

| (c) | odstavka 9 in 10 se nadomestita z naslednjim:

  „9.   Zadevna država članica pred iztekom dovoljenja, izdanega v skladu z odstavkom 4, ob posvetovanju z ESRB in EBA pregleda trenutne razmere, na podlagi tega pa lahko po postopku iz odstavka 4 sprejme novo odločitev o podaljšanju uporabe nacionalnih ukrepov, vsakič za največ dve dodatni leti. Komisija po prvem podaljšanju ob posvetovanju z ESRB in EBA pregleda razmere vsaj vsaki dve leti.


  10.   Ne glede na postopek iz odstavkov 3 do 9 tega člena se državam članicam dovoli, da zvišajo uteži tveganja za največ 25 % nad tistimi, ki jih določa ta uredba, za izpostavljenosti iz točk (d)(iv) in (d)(vii) odstavka 2 tega člena ter zaostrijo omejitev velike izpostavljenosti iz člena 395 za največ 15 % za obdobje do dveh let ali do prenehanja obstoja makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, če se to zgodi prej, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji in zahteve glede obveščanja iz odstavka 2 tega člena.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 9 in 10 se nadomestita z naslednjim:

„9.   Zadevna država članica pred iztekom dovoljenja, izdanega v skladu z odstavkom 4, ob posvetovanju z ESRB in EBA pregleda trenutne razmere, na podlagi tega pa lahko po postopku iz odstavka 4 sprejme novo odločitev o podaljšanju uporabe nacionalnih ukrepov, vsakič za največ dve dodatni leti. Komisija po prvem podaljšanju ob posvetovanju z ESRB in EBA pregleda razmere vsaj vsaki dve leti.

10.   Ne glede na postopek iz odstavkov 3 do 9 tega člena se državam članicam dovoli, da zvišajo uteži tveganja za največ 25 % nad tistimi, ki jih določa ta uredba, za izpostavljenosti iz točk (d)(iv) in (d)(vii) odstavka 2 tega člena ter zaostrijo omejitev velike izpostavljenosti iz člena 395 za največ 15 % za obdobje do dveh let ali do prenehanja obstoja makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, če se to zgodi prej, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji in zahteve glede obveščanja iz odstavka 2 tega člena.“;

| (123) | člen 460 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem delegiranih aktov v skladu s členom 462, s katerimi natančno določi splošno zahtevo iz člena 412(1). Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem odstavkom, temeljijo na postavkah, o katerih se poroča v skladu z naslovom II dela 6 in Prilogo III, podrobneje določajo, v katerih okoliščinah morajo pristojni organi določiti specifične stopnje prilivov in odlivov za institucije, da se zajamejo specifična tveganja, katerim so izpostavljene, in spoštujejo pragove iz odstavka 2 tega člena.
  Na Komisijo se zlasti prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem delegiranih aktov, s katerimi podrobneje določi likvidnostne zahteve za namene uporabe člena 8(3), členov 411 do 416, 419, 422, 425, 428a, 428f, 428g, 428j do 428n, 428p, 428r, 428s, 428w, 428ae, 428ag, 428ah, 428ak in 451a.“; |
| --- | --- | --- |

(123)

člen 460 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem delegiranih aktov v skladu s členom 462, s katerimi natančno določi splošno zahtevo iz člena 412(1). Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem odstavkom, temeljijo na postavkah, o katerih se poroča v skladu z naslovom II dela 6 in Prilogo III, podrobneje določajo, v katerih okoliščinah morajo pristojni organi določiti specifične stopnje prilivov in odlivov za institucije, da se zajamejo specifična tveganja, katerim so izpostavljene, in spoštujejo pragove iz odstavka 2 tega člena.

Na Komisijo se zlasti prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem delegiranih aktov, s katerimi podrobneje določi likvidnostne zahteve za namene uporabe člena 8(3), členov 411 do 416, 419, 422, 425, 428a, 428f, 428g, 428j do 428n, 428p, 428r, 428s, 428w, 428ae, 428ag, 428ah, 428ak in 451a.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za spremembo te uredbe s sprejetjem delegiranih aktov v skladu s členom 462 za spremembo seznama produktov ali storitev iz člena 428f(2), če meni, da sredstva in obveznosti, ki so neposredno povezani z drugimi produkti ali storitvami, izpolnjujejo pogoje iz člena 428f(1).
  Komisija sprejme delegirani akt iz prvega pododstavka do 28. junija 2024.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za spremembo te uredbe s sprejetjem delegiranih aktov v skladu s členom 462 za spremembo seznama produktov ali storitev iz člena 428f(2), če meni, da sredstva in obveznosti, ki so neposredno povezani z drugimi produkti ali storitvami, izpolnjujejo pogoje iz člena 428f(1).

Komisija sprejme delegirani akt iz prvega pododstavka do 28. junija 2024.“;

| (124) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 461a
  Alternativni standardizirani pristop za tržno tveganje
  Za namene zahtev glede poročanja iz člena 430b(1) se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 462, za spremembo te uredbe z uvedbo tehničnih prilagoditev v členih 325e, 325g do 325j, 325p, 325q, 325ae, 325ak, 325am, 325ap do 325at, 325av in 325ax in z določitvijo uteži tveganja za skupino 11 iz razpredelnice 4 v členu 325ah in uteži tveganja za krite obveznice, ki jih izdajo kreditne institucije v tretjih državah, v skladu s členom 325ah ter korelacijo kritih obveznic, ki jih izdajo kreditne institucije v tretjih državah, v skladu s členom 325aj v okviru alternativnega standardiziranega pristopa iz poglavja 1a naslova IV dela 3, ob upoštevanju razvoja mednarodnih regulativnih standardov.
  Komisija sprejme delegirani akt iz odstavka 1 do 31. decembra 2019.“; |
| --- | --- |

(124)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 461a

Alternativni standardizirani pristop za tržno tveganje

Za namene zahtev glede poročanja iz člena 430b(1) se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 462, za spremembo te uredbe z uvedbo tehničnih prilagoditev v členih 325e, 325g do 325j, 325p, 325q, 325ae, 325ak, 325am, 325ap do 325at, 325av in 325ax in z določitvijo uteži tveganja za skupino 11 iz razpredelnice 4 v členu 325ah in uteži tveganja za krite obveznice, ki jih izdajo kreditne institucije v tretjih državah, v skladu s členom 325ah ter korelacijo kritih obveznic, ki jih izdajo kreditne institucije v tretjih državah, v skladu s členom 325aj v okviru alternativnega standardiziranega pristopa iz poglavja 1a naslova IV dela 3, ob upoštevanju razvoja mednarodnih regulativnih standardov.

Komisija sprejme delegirani akt iz odstavka 1 do 31. decembra 2019.“;

| (125) | člen 462 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 462
  Izvajanje prenosa pooblastila

  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 244(6) in 245(6), členov 456 do 460 ter člena 461a se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 28. junija 2013.


  3.   Prenos pooblastila iz členov 244(6) in 245(6), členov 456 do 460 ter člena 461a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.


  4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.


  5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 244(6) in 245(6), členov 456 do 460 ter člena 461a, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.“; |
| --- | --- |

(125)

člen 462 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 462

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 244(6) in 245(6), členov 456 do 460 ter člena 461a se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 28. junija 2013.

3.   Prenos pooblastila iz členov 244(6) in 245(6), členov 456 do 460 ter člena 461a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 244(6) in 245(6), členov 456 do 460 ter člena 461a, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.“;

| (126) | v členu 471 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Z odstopanjem od člena 49(1) se lahko institucije v obdobju od 31. decembra 2018 do 31. decembra 2024 odločijo, da ne odbijejo deležev v lastniški kapital zavarovalnic, pozavarovalnic in zavarovalnih holdingov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | pogoji iz točk (a) in (e) člena 49(1); |
| --- | --- | --- |

(126)

v členu 471 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Z odstopanjem od člena 49(1) se lahko institucije v obdobju od 31. decembra 2018 do 31. decembra 2024 odločijo, da ne odbijejo deležev v lastniški kapital zavarovalnic, pozavarovalnic in zavarovalnih holdingov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

pogoji iz točk (a) in (e) člena 49(1);

| (b) | pristojni organi so zadovoljni z ravnijo kontrole tveganj in postopki finančne analize, ki jih je institucija sprejela izrecno za nadzor naložbe v družbo ali holding; |
| --- | --- |

(b)

pristojni organi so zadovoljni z ravnijo kontrole tveganj in postopki finančne analize, ki jih je institucija sprejela izrecno za nadzor naložbe v družbo ali holding;

| (c) | delež lastniškega kapitala institucije v zavarovalnico, pozavarovalnico ali zavarovalni holding ne presega 15 % instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki jih je izdala zadevna zavarovalna družba, na dan 31. decembra 2012 in v obdobju od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2024; |
| --- | --- |

(c)

delež lastniškega kapitala institucije v zavarovalnico, pozavarovalnico ali zavarovalni holding ne presega 15 % instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki jih je izdala zadevna zavarovalna družba, na dan 31. decembra 2012 in v obdobju od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2024;

| (d) | znesek deleža lastniškega kapitala, ki se ne odbije, ne presega zneska v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala zavarovalnice, pozavarovalnice ali zavarovalnega holdinga, ki ga ima institucija na dan 31. decembra 2012.“; |
| --- | --- |

(d)

znesek deleža lastniškega kapitala, ki se ne odbije, ne presega zneska v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala zavarovalnice, pozavarovalnice ali zavarovalnega holdinga, ki ga ima institucija na dan 31. decembra 2012.“;

| (127) | člen 493 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Določbe o velikih izpostavljenostih iz členov 387 do 403 te uredbe ne veljajo za investicijska podjetja, katerih glavna dejavnost je izključno zagotavljanje investicijskih storitev ali izvajanje dejavnosti v zvezi s finančnimi instrumenti iz točk 5, 6, 7, 9, 10 in 11 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU in za katere dne 31. decembra 2006 ni veljala Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*16).

  (*16)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).“;" |
| --- | --- | --- |

(127)

člen 493 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Določbe o velikih izpostavljenostih iz členov 387 do 403 te uredbe ne veljajo za investicijska podjetja, katerih glavna dejavnost je izključno zagotavljanje investicijskih storitev ali izvajanje dejavnosti v zvezi s finančnimi instrumenti iz točk 5, 6, 7, 9, 10 in 11 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU in za katere dne 31. decembra 2006 ni veljala Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*16).

*16

(*16)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).“;"

*16

| (b) | v odstavku 3 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | izpostavljenosti, vključno z udeležbami ali drugimi vrstami deležev, institucije do njene nadrejene osebe, do drugih podrejenih družb te nadrejene osebe ali do lastnih podrejenih družb in iz naslova kvalificiranih deležev, če so te družbe predmet istega nadzora na konsolidirani podlagi kot sama institucija v skladu s to uredbo, Direktivo 2002/87/ES ali z enakovrednimi standardi, ki veljajo v tretji državi; izpostavljenosti, ki ne izpolnjujejo teh meril, se ne glede na to, ali so izvzete iz člena 395(1) te uredbe ali ne, obravnavajo kot izpostavljenosti do tretje osebe;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

izpostavljenosti, vključno z udeležbami ali drugimi vrstami deležev, institucije do njene nadrejene osebe, do drugih podrejenih družb te nadrejene osebe ali do lastnih podrejenih družb in iz naslova kvalificiranih deležev, če so te družbe predmet istega nadzora na konsolidirani podlagi kot sama institucija v skladu s to uredbo, Direktivo 2002/87/ES ali z enakovrednimi standardi, ki veljajo v tretji državi; izpostavljenosti, ki ne izpolnjujejo teh meril, se ne glede na to, ali so izvzete iz člena 395(1) te uredbe ali ne, obravnavajo kot izpostavljenosti do tretje osebe;“;

| (128) | člen 494 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 494
  Prehodne določbe v zvezi z zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

  1.   Z odstopanjem od člena 92a od 27. junija 2019 do 31. decembra 2021 institucije, določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali del GSPI, vedno izpolnjujejo naslednji zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti:






  (a) | količnik, ki temelji na tveganju, v višini 16 %, ki predstavlja kapital in kvalificirane obveznosti institucije, izražen kot odstotni delež zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) in (4); |
| --- | --- | --- |

(128)

člen 494 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 494

Prehodne določbe v zvezi z zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

1.   Z odstopanjem od člena 92a od 27. junija 2019 do 31. decembra 2021 institucije, določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali del GSPI, vedno izpolnjujejo naslednji zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti:

(a)

količnik, ki temelji na tveganju, v višini 16 %, ki predstavlja kapital in kvalificirane obveznosti institucije, izražen kot odstotni delež zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) in (4);

| (b) | količnik, ki ne temelji na tveganju, v višini 6 %, ki predstavlja kapital in kvalificirane obveznosti institucije, izražen kot odstotni delež mere skupne izpostavljenosti iz člena 429(4). |
| --- | --- |

(b)

količnik, ki ne temelji na tveganju, v višini 6 %, ki predstavlja kapital in kvalificirane obveznosti institucije, izražen kot odstotni delež mere skupne izpostavljenosti iz člena 429(4).

2.   Z odstopanjem od člena 72b(3) od 27. junija 2019 do 31. decembra 2021 obseg, v katerem se instrumenti kvalificiranih obveznosti iz člena 72b(3) lahko vključijo v postavke kvalificiranih obveznosti, znaša 2,5 % zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) in (4).

3.   Z odstopanjem od člena 72b(3) – dokler organ za reševanje prvič ne oceni izpolnjevanja pogojev iz točke (c) navedenega odstavka – se obveznosti štejejo za instrumente kvalificiranih obveznosti do celotnega zneska, ki do 31. decembra 2021 ne presega 2,5 %, po tem datumu pa 3,5 % zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) in (4), če so izpolnjeni pogoji iz točk (a) in (b) člena 72b(3).“;

| (129) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 494a
  Uporaba predhodno veljavnih pravil za izdaje preko subjektov s posebnim namenom

  1.   Z odstopanjem od člena 52 se kapitalski instrumenti, ki jih institucija ne izda neposredno, do 31. decembra 2021 štejejo kot instrumenti dodatnega temeljnega kapitala samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | pogoji iz člena 52(1), razen pogoja, da instrumente izda neposredno institucija; |
| --- | --- | --- |

(129)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 494a

Uporaba predhodno veljavnih pravil za izdaje preko subjektov s posebnim namenom

1.   Z odstopanjem od člena 52 se kapitalski instrumenti, ki jih institucija ne izda neposredno, do 31. decembra 2021 štejejo kot instrumenti dodatnega temeljnega kapitala samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

pogoji iz člena 52(1), razen pogoja, da instrumente izda neposredno institucija;

| (b) | instrumenti so izdani preko subjekta, vključenega v konsolidacijo v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 1; |
| --- | --- |

(b)

instrumenti so izdani preko subjekta, vključenega v konsolidacijo v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 1;

| (c) | prihodki so takoj in brez omejitev razpoložljivi instituciji v obliki, ki izpolnjuje pogoje iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

prihodki so takoj in brez omejitev razpoložljivi instituciji v obliki, ki izpolnjuje pogoje iz tega odstavka.

2.   Z odstopanjem od člena 63 se kapitalski instrumenti, ki jih institucija ne izda neposredno, do 31. decembra 2021 štejejo kot instrumenti dodatnega kapitala samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | pogoji iz člena 63(1), razen pogoja, da instrumente izda neposredno institucija; |
| --- | --- |

(a)

pogoji iz člena 63(1), razen pogoja, da instrumente izda neposredno institucija;

| (b) | instrumenti so izdani preko subjekta, vključenega v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1; |
| --- | --- |

(b)

instrumenti so izdani preko subjekta, vključenega v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1;

| (c) | prihodki so takoj in brez omejitev razpoložljivi instituciji v obliki, ki izpolnjuje pogoje iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

prihodki so takoj in brez omejitev razpoložljivi instituciji v obliki, ki izpolnjuje pogoje iz tega odstavka.

Člen 494b

Uporaba predhodno veljavnih pravil za kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti

1.   Z odstopanjem od členov 51 in 52 se instrumenti, izdani pred 27. junijem 2019, štejejo za instrumente dodatnega temeljnega kapitala najpozneje do 28. junija 2025, če so izpolnjeni pogoji iz členov 51 in 52, razen pogojev iz točk (p), (q) in (r) člena 52(1).

2.   Z odstopanjem od členov 62 in 63 se instrumenti, izdani pred 27. junijem 2019, štejejo za instrumente dodatnega kapitala najpozneje do 28. junija 2025, če so izpolnjeni pogoji iz členov 62 in 63, razen pogojev iz točk (n), (o) in (p) člena 63.

3.   Z odstopanjem od točke (a) člena 72a(1) se obveznosti, izdane pred 27. junijem 2019, štejejo za postavke kvalificiranih obveznosti, če so izpolnjeni pogoji iz člena 72b, razen pogojev iz točke (b)(ii) in točk (f) do (m) člena 72b(2).“;

| (130) | člen 497 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 497
  Kapitalske zahteve za izpostavljenosti do CNS

  1.   Če CNS iz tretje države zaprosi za priznanje v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, lahko institucije zadevno CNS štejejo za KCNS od datuma, ko je vlogo za priznanje predložila ESMA, do enega od naslednjih datumov:






  (a) | če je Komisija že sprejela izvedbeni akt iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s tretjo državo, v kateri ima sedež CNS, in je zadevni izvedbeni akt že začel veljati, dve leti po datumu predložitve vloge; |
| --- | --- | --- |

(130)

člen 497 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 497

Kapitalske zahteve za izpostavljenosti do CNS

1.   Če CNS iz tretje države zaprosi za priznanje v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, lahko institucije zadevno CNS štejejo za KCNS od datuma, ko je vlogo za priznanje predložila ESMA, do enega od naslednjih datumov:

(a)

če je Komisija že sprejela izvedbeni akt iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s tretjo državo, v kateri ima sedež CNS, in je zadevni izvedbeni akt že začel veljati, dve leti po datumu predložitve vloge;

| (b) | če Komisija še ni sprejela izvedbenega akta iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s tretjo državo, v kateri ima sedež CNS, ali če zadevni izvedbeni akt še ni začel veljati, do zgodnejšega od naslednjih datumov:






  (i) | dve leti po datumu začetka veljavnosti zadevnega izvedbenega akta; |
| --- | --- | --- |

(b)

če Komisija še ni sprejela izvedbenega akta iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s tretjo državo, v kateri ima sedež CNS, ali če zadevni izvedbeni akt še ni začel veljati, do zgodnejšega od naslednjih datumov:

(i)

dve leti po datumu začetka veljavnosti zadevnega izvedbenega akta;

| (ii) | za CNS, ki so vlogo predložile po 27. juniju 2019, dve leti po datumu predložitve vloge; |
| --- | --- |

(ii)

za CNS, ki so vlogo predložile po 27. juniju 2019, dve leti po datumu predložitve vloge;

| (iii) | za CNS, ki so vlogo predložile pred 27. junijem 2019, 28. junija 2021. |
| --- | --- |

(iii)

za CNS, ki so vlogo predložile pred 27. junijem 2019, 28. junija 2021.

2.   Če CNS iz odstavka 1 tega člena nima jamstvenega sklada in nima zavezujoče ureditve s klirinškimi člani, ki ji omogoča, da uporablja vse začetno kritje, prejeto od klirinških članov, ali del tega kritja, kot da bi bili predhodno plačani prispevki, institucija do izteka roka iz navedenega odstavka nadomesti formulo za izračun kapitalskih zahtev iz člena 308(2) z naslednjo:

Formula

pri čemer je:

| | = | kapitalska zahteva; |
| --- | --- | --- |
| KCCP | = | hipotetični kapital KCNS, ki ga je KCNS sporočila instituciji v skladu s členom 50c Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| DFCCP | = | predhodno financirani finančni viri CNS, ki ga je CNS sporočila instituciji v skladu s členom 50c Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| i | = | indeks, ki označuje klirinškega člana; |
| IMi | = | začetno kritje, ki ga klirinški član i da CNS; in |
| IM | = | skupni znesek začetnega kritja, ki ga CNS sporoči instituciji v skladu s členom 89(5a) Uredbe (EU) št. 648/2012. |

Formula

=

kapitalska zahteva;

KCCP

=

hipotetični kapital KCNS, ki ga je KCNS sporočila instituciji v skladu s členom 50c Uredbe (EU) št. 648/2012;

DFCCP

=

predhodno financirani finančni viri CNS, ki ga je CNS sporočila instituciji v skladu s členom 50c Uredbe (EU) št. 648/2012;

i

=

indeks, ki označuje klirinškega člana;

IMi

=

začetno kritje, ki ga klirinški član i da CNS; in

IM

=

skupni znesek začetnega kritja, ki ga CNS sporoči instituciji v skladu s členom 89(5a) Uredbe (EU) št. 648/2012.

3.   Komisija lahko v izjemnih okoliščinah, če je to potrebno in sorazmerno, da se preprečijo motnje na mednarodnih finančnih trgih, z izvedbenimi akti in ob upoštevanju postopka pregleda iz člena 464(2) odloči, da se enkrat za 12 mesecev podaljša veljavnost prehodnih določb iz odstavka 1 tega člena.“;

| (131) | v členu 498(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „1.   Določbe o kapitalskih zahtevah iz te uredbe se ne uporabljajo za investicijska podjetja, katerih glavna poslovna dejavnost je izključno zagotavljanje investicijskih storitev ali izvajanje investicijskih dejavnosti v zvezi s finančnimi instrumenti iz točk 5, 6, 7, 9, 10 in 11 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU in za katere dne 31. decembra 2006 ni veljala Direktiva 2004/39/ES.“; |
| --- | --- |

(131)

v členu 498(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Določbe o kapitalskih zahtevah iz te uredbe se ne uporabljajo za investicijska podjetja, katerih glavna poslovna dejavnost je izključno zagotavljanje investicijskih storitev ali izvajanje investicijskih dejavnosti v zvezi s finančnimi instrumenti iz točk 5, 6, 7, 9, 10 in 11 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU in za katere dne 31. decembra 2006 ni veljala Direktiva 2004/39/ES.“;

| (132) | člen 499(3) se črta; |
| --- | --- |

(132)

člen 499(3) se črta;

| (133) | člena 500 in 501 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 500
  Prilagoditev zaradi večjih odtujitev

  1.   Z odstopanjem od točke (a) člena 181(1) lahko institucija prilagodi svoje ocene LGD, tako da delno ali v celoti izravna učinek večjih odtujitev neplačanih izpostavljenosti na dejanske LGD največ do razlike med povprečnimi ocenami LGD za primerljive neplačane izpostavljenosti, ki še niso bile dokončno unovčene, in povprečnimi dejanskimi LGD, ki vključujejo tudi dejanske izgube zaradi večjih odtujitev, kakor hitro so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | institucija je pristojni organ uradno obvestila o načrtu, ki vključuje obseg, sestavo in datum odtujitev neplačanih izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |

(133)

člena 500 in 501 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 500

Prilagoditev zaradi večjih odtujitev

1.   Z odstopanjem od točke (a) člena 181(1) lahko institucija prilagodi svoje ocene LGD, tako da delno ali v celoti izravna učinek večjih odtujitev neplačanih izpostavljenosti na dejanske LGD največ do razlike med povprečnimi ocenami LGD za primerljive neplačane izpostavljenosti, ki še niso bile dokončno unovčene, in povprečnimi dejanskimi LGD, ki vključujejo tudi dejanske izgube zaradi večjih odtujitev, kakor hitro so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

institucija je pristojni organ uradno obvestila o načrtu, ki vključuje obseg, sestavo in datum odtujitev neplačanih izpostavljenosti;

| (b) | datumi odtujitev neplačanih izpostavljenosti so po 23. novembru 2016, vendar najpozneje 28. junija 2022; |
| --- | --- |

(b)

datumi odtujitev neplačanih izpostavljenosti so po 23. novembru 2016, vendar najpozneje 28. junija 2022;

| (c) | skupni znesek odtujenih neplačanih izpostavljenosti od datuma prve odtujitve v skladu z načrtom iz točke (a) je presegel 20 % skupnega zneska vseh ugotovljenih neplačil od datuma prve odtujitve iz točk (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

skupni znesek odtujenih neplačanih izpostavljenosti od datuma prve odtujitve v skladu z načrtom iz točke (a) je presegel 20 % skupnega zneska vseh ugotovljenih neplačil od datuma prve odtujitve iz točk (a) in (b).

Prilagoditev iz prvega pododstavka se lahko izvede le do 28. junija 2022, njeni učinki pa lahko trajajo, dokler so ustrezne izpostavljenosti vključene v lastne ocene LGD institucije.

2.   Institucije pristojni organ nemudoma uradno obvestijo, ko je izpolnjen pogoj iz točke (c) odstavka 1.

Člen 501

Prilagoditev tveganju prilagojenih izpostavljenosti do MSP, ki niso neplačane

1.   Institucije prilagodijo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti (RWEA) za izpostavljenosti do MSP, ki niso neplačane, ki se izračunajo v skladu s poglavjem 2 oziroma 3 naslova II dela 3 skladno z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

| RWEA* | = | RWEA, prilagojen s faktorjem za podporo MSP; in |
| --- | --- | --- |
| E* | = | skupni znesek, ki ga MSP ali skupina povezanih strank, v katero je vključen MSP, dolguje instituciji, njenim podrejenim družbam, njenim nadrejenim osebam in drugim podrejenim družbam teh nadrejenih oseb, vključno z morebitnimi neplačanimi izpostavljenostmi, vendar brez upoštevanja dajatev ali pogojnih terjatev, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami. |

RWEA*

=

RWEA, prilagojen s faktorjem za podporo MSP; in

E*

=

skupni znesek, ki ga MSP ali skupina povezanih strank, v katero je vključen MSP, dolguje instituciji, njenim podrejenim družbam, njenim nadrejenim osebam in drugim podrejenim družbam teh nadrejenih oseb, vključno z morebitnimi neplačanimi izpostavljenostmi, vendar brez upoštevanja dajatev ali pogojnih terjatev, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami.

2.   Za namene tega člena velja naslednje:

| (a) | izpostavljenost do MSP se vključi bodisi med izpostavljenosti na drobno, izpostavljenosti do podjetij ali izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine; |
| --- | --- |

(a)

izpostavljenost do MSP se vključi bodisi med izpostavljenosti na drobno, izpostavljenosti do podjetij ali izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine;

| (b) | MSP je opredeljen v skladu s Priporočilom Komisije 2003/361/ES (*17); izmed meril iz člena 2 Priloge k navedenemu priporočilu se upošteva le letni promet; |
| --- | --- |

(b)

MSP je opredeljen v skladu s Priporočilom Komisije 2003/361/ES (*17); izmed meril iz člena 2 Priloge k navedenemu priporočilu se upošteva le letni promet;

| (c) | institucije sprejmejo ustrezne ukrepe za pravilen izračun E* in pridobitev informacij, zahtevanih v točki (b). |
| --- | --- |

(c)

institucije sprejmejo ustrezne ukrepe za pravilen izračun E* in pridobitev informacij, zahtevanih v točki (b).

(*17)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).“;"

*17

| (134) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 501a
  Prilagoditev kapitalskih zahtev za kreditno tveganje za izpostavljenosti do subjektov, ki upravljajo ali financirajo fizične strukture ali objekte, sisteme in omrežja, ki zagotavljajo ali podpirajo osnovne javne storitve

  1.   Kapitalske zahteve za kreditno tveganje, izračunane v skladu z naslovom II dela 3, se pomnožijo s faktorjem 0,75, če izpostavljenost izpolnjuje vsa naslednja merila:






  (a) | izpostavljenost se vključi bodisi v kategorijo izpostavljenosti do podjetij bodisi v kategorijo izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, pri čemer so neplačane izpostavljenosti izključene; |
| --- | --- | --- |

(134)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 501a

Prilagoditev kapitalskih zahtev za kreditno tveganje za izpostavljenosti do subjektov, ki upravljajo ali financirajo fizične strukture ali objekte, sisteme in omrežja, ki zagotavljajo ali podpirajo osnovne javne storitve

1.   Kapitalske zahteve za kreditno tveganje, izračunane v skladu z naslovom II dela 3, se pomnožijo s faktorjem 0,75, če izpostavljenost izpolnjuje vsa naslednja merila:

(a)

izpostavljenost se vključi bodisi v kategorijo izpostavljenosti do podjetij bodisi v kategorijo izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, pri čemer so neplačane izpostavljenosti izključene;

| (b) | izpostavljenost je do subjekta, ki je bil ustanovljen posebej za financiranje ali upravljanje fizične strukture ali objektov, sistemov in omrežij, ki zagotavljajo ali podpirajo osnovne javne storitve; |
| --- | --- |

(b)

izpostavljenost je do subjekta, ki je bil ustanovljen posebej za financiranje ali upravljanje fizične strukture ali objektov, sistemov in omrežij, ki zagotavljajo ali podpirajo osnovne javne storitve;

| (c) | kar zadeva vir poplačila obveznosti, predstavljajo vsaj dve tretjini njegovega zneska dohodek, ki ga ustvari financirano premoženje, in ne sredstva iz drugih aktivnosti širše komercialne dejavnosti, ali subvencije, nepovratna sredstva ali financiranje, ki jih zagotovi eden ali več subjektov iz točk (b)(i) in (b)(ii) odstavka 2; |
| --- | --- |

(c)

kar zadeva vir poplačila obveznosti, predstavljajo vsaj dve tretjini njegovega zneska dohodek, ki ga ustvari financirano premoženje, in ne sredstva iz drugih aktivnosti širše komercialne dejavnosti, ali subvencije, nepovratna sredstva ali financiranje, ki jih zagotovi eden ali več subjektov iz točk (b)(i) in (b)(ii) odstavka 2;

| (d) | dolžnik lahko izpolnjuje svoje finančne obveznosti tudi v zelo stresnih pogojih, ki so relevantni za tveganje projekta; |
| --- | --- |

(d)

dolžnik lahko izpolnjuje svoje finančne obveznosti tudi v zelo stresnih pogojih, ki so relevantni za tveganje projekta;

| (e) | denarni tokovi, ki jih ustvarja dolžnik, so predvidljivi in pokrivajo vsa prihodnja odplačila kredita v času trajanja kredita; |
| --- | --- |

(e)

denarni tokovi, ki jih ustvarja dolžnik, so predvidljivi in pokrivajo vsa prihodnja odplačila kredita v času trajanja kredita;

| (f) | tveganje refinanciranja izpostavljenosti je majhno ali ustrezno zmanjšano, ob upoštevanju morebitnih subvencij, nepovratnih sredstev ali financiranja, ki jih zagotovi eden ali več subjektov iz točk (b)(i) in (b)(ii) odstavka 2; |
| --- | --- |

(f)

tveganje refinanciranja izpostavljenosti je majhno ali ustrezno zmanjšano, ob upoštevanju morebitnih subvencij, nepovratnih sredstev ali financiranja, ki jih zagotovi eden ali več subjektov iz točk (b)(i) in (b)(ii) odstavka 2;

| (g) | pogodbeni dogovori kreditodajalcem zagotavljajo visoko stopnjo zaščite, vključno z naslednjim:






  (i) | kadar se prihodki dolžnika ne financirajo s plačili velikega števila uporabnikov, pogodbeni dogovori vključujejo določbe, ki kreditodajalce učinkovito varujejo pred izgubami zaradi prekinitve projekta s strani stranke, ki se zaveže k nakupu blaga ali storitev, ki jih zagotavlja dolžnik; |
| --- | --- | --- |

(g)

pogodbeni dogovori kreditodajalcem zagotavljajo visoko stopnjo zaščite, vključno z naslednjim:

(i)

kadar se prihodki dolžnika ne financirajo s plačili velikega števila uporabnikov, pogodbeni dogovori vključujejo določbe, ki kreditodajalce učinkovito varujejo pred izgubami zaradi prekinitve projekta s strani stranke, ki se zaveže k nakupu blaga ali storitev, ki jih zagotavlja dolžnik;

| (ii) | dolžnik ima zadosten rezervni sklad, ki se v celoti financira z denarnimi sredstvi, ali druge finančne dogovore z dajalci jamstva z visoko bonitetno oceno za kritje financiranja v izrednih razmerah in potreb po obratnem kapitalu v celotni življenjski dobi sredstev iz točke (b) tega odstavka; |
| --- | --- |

(ii)

dolžnik ima zadosten rezervni sklad, ki se v celoti financira z denarnimi sredstvi, ali druge finančne dogovore z dajalci jamstva z visoko bonitetno oceno za kritje financiranja v izrednih razmerah in potreb po obratnem kapitalu v celotni življenjski dobi sredstev iz točke (b) tega odstavka;

| (iii) | kreditodajalci imajo visoko raven nadzora nad premoženjem in dohodkom, ki ga ustvarjajo dolžniki; |
| --- | --- |

(iii)

kreditodajalci imajo visoko raven nadzora nad premoženjem in dohodkom, ki ga ustvarjajo dolžniki;

| (iv) | kreditodajalci v obsegu, ki ga dovoljuje veljavna zakonodaja, za zavarovanje uporabljajo premoženje in pogodbe, ki so ključnega pomena za infrastrukturne dejavnosti, ali pa imajo vzpostavljene alternativne mehanizme za zavarovanje svoje pozicije; |
| --- | --- |

(iv)

kreditodajalci v obsegu, ki ga dovoljuje veljavna zakonodaja, za zavarovanje uporabljajo premoženje in pogodbe, ki so ključnega pomena za infrastrukturne dejavnosti, ali pa imajo vzpostavljene alternativne mehanizme za zavarovanje svoje pozicije;

| (v) | kreditodajalcem se kot zavarovanje zastavijo lastniški vrednostni papirji, tako da ti lahko prevzamejo nadzor nad subjektom v primeru neplačila; |
| --- | --- |

(v)

kreditodajalcem se kot zavarovanje zastavijo lastniški vrednostni papirji, tako da ti lahko prevzamejo nadzor nad subjektom v primeru neplačila;

| (vi) | uporaba čistih denarnih tokov iz poslovanja po obveznih plačilih iz projekta v druge namene kot za odplačilo obveznosti iz dolga je omejena; |
| --- | --- |

(vi)

uporaba čistih denarnih tokov iz poslovanja po obveznih plačilih iz projekta v druge namene kot za odplačilo obveznosti iz dolga je omejena;

| (vii) | obstajajo pogodbene omejitve za dolžnika glede izvajanja dejavnosti, ki lahko škodujejo kreditodajalcem, vključno z omejitvijo, da novega dolga ni mogoče izdati brez soglasja obstoječih upnikov iz naslova dolžniškega financiranja; |
| --- | --- |

(vii)

obstajajo pogodbene omejitve za dolžnika glede izvajanja dejavnosti, ki lahko škodujejo kreditodajalcem, vključno z omejitvijo, da novega dolga ni mogoče izdati brez soglasja obstoječih upnikov iz naslova dolžniškega financiranja;

| (h) | obveznost je nadrejena vsem drugim terjatvam, razen zakonsko določenim terjatvam in terjatvam nasprotnih strank v poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(h)

obveznost je nadrejena vsem drugim terjatvam, razen zakonsko določenim terjatvam in terjatvam nasprotnih strank v poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti;

| (i) | kadar je projekt dolžnika v gradbeni fazi, vlagatelj lastniškega kapitala ali skupina vlagateljev lastniškega kapitala kot celota, če obstaja več kot en vlagatelj lastniškega kapitala, izpolnjuje naslednja merila:






  (i) | vlagatelji lastniškega kapitala imajo pretekle izkušnje z uspešnim nadzorom infrastrukturnih projektov, finančno trdnost in ustrezno strokovno znanje; |
| --- | --- | --- |

(i)

kadar je projekt dolžnika v gradbeni fazi, vlagatelj lastniškega kapitala ali skupina vlagateljev lastniškega kapitala kot celota, če obstaja več kot en vlagatelj lastniškega kapitala, izpolnjuje naslednja merila:

(i)

vlagatelji lastniškega kapitala imajo pretekle izkušnje z uspešnim nadzorom infrastrukturnih projektov, finančno trdnost in ustrezno strokovno znanje;

| (ii) | vlagatelji lastniškega kapitala imajo nizko tveganje neplačila ali pa obstaja nizko tveganje pomembnih izgub za dolžnika v primeru njihovega neplačila; |
| --- | --- |

(ii)

vlagatelji lastniškega kapitala imajo nizko tveganje neplačila ali pa obstaja nizko tveganje pomembnih izgub za dolžnika v primeru njihovega neplačila;

| (iii) | obstajajo ustrezni mehanizmi za uskladitev interesov vlagateljev lastniškega kapitala z interesi kreditodajalcev; |
| --- | --- |

(iii)

obstajajo ustrezni mehanizmi za uskladitev interesov vlagateljev lastniškega kapitala z interesi kreditodajalcev;

| (j) | dolžnik ima ustrezne zaščitne ukrepe za zagotovitev dokončanja projekta v skladu z dogovorjenimi specifikacijami, proračunom ali datumom dokončanja; to vključuje znatna jamstva za dokončanje projekta ali udeležbo izkušenega gradbenika in ustrezne pogodbene določbe o odškodninah; |
| --- | --- |

(j)

dolžnik ima ustrezne zaščitne ukrepe za zagotovitev dokončanja projekta v skladu z dogovorjenimi specifikacijami, proračunom ali datumom dokončanja; to vključuje znatna jamstva za dokončanje projekta ali udeležbo izkušenega gradbenika in ustrezne pogodbene določbe o odškodninah;

| (k) | če obstajajo pomembna operativna tveganja, se ta ustrezno upravljajo; |
| --- | --- |

(k)

če obstajajo pomembna operativna tveganja, se ta ustrezno upravljajo;

| (l) | dolžnik uporablja preizkušeno tehnologijo in zasnovo; |
| --- | --- |

(l)

dolžnik uporablja preizkušeno tehnologijo in zasnovo;

| (m) | pridobljena so bila vsa potrebna dovoljenja in pooblastila; |
| --- | --- |

(m)

pridobljena so bila vsa potrebna dovoljenja in pooblastila;

| (n) | dolžnik uporablja izvedene finančne instrumente samo za zmanjševanje tveganja; |
| --- | --- |

(n)

dolžnik uporablja izvedene finančne instrumente samo za zmanjševanje tveganja;

| (o) | dolžnik je izvedel oceno o tem, ali financirano premoženje prispeva k uresničevanju naslednjih okoljskih ciljev:






  (i) | blažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- | --- |

(o)

dolžnik je izvedel oceno o tem, ali financirano premoženje prispeva k uresničevanju naslednjih okoljskih ciljev:

(i)

blažitev podnebnih sprememb;

| (ii) | prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

(ii)

prilagajanje podnebnim spremembam;

| (iii) | trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov; |
| --- | --- |

(iii)

trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov;

| (iv) | prehod na krožno gospodarstvo, preprečevanje nastajanja odpadkov in njihovo recikliranje; |
| --- | --- |

(iv)

prehod na krožno gospodarstvo, preprečevanje nastajanja odpadkov in njihovo recikliranje;

| (v) | preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja; |
| --- | --- |

(v)

preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja;

| (vi) | varovanje zdravih ekosistemov. |
| --- | --- |

(vi)

varovanje zdravih ekosistemov.

2.   Za namene točke (e) odstavka 1 se ustvarjeni denarni tokovi ne štejejo za predvidljive, razen če znaten del prihodkov izpolnjuje naslednja pogoja:

| (a) | izpolnjeno je eno od naslednjih meril:






  (i) | prihodki temeljijo na razpoložljivosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

izpolnjeno je eno od naslednjih meril:

(i)

prihodki temeljijo na razpoložljivosti;

| (ii) | za prihodke velja ureditev glede stopnje donosa; |
| --- | --- |

(ii)

za prihodke velja ureditev glede stopnje donosa;

| (iii) | prihodki so predmet pogodbe „vzemi ali plačaj“; |
| --- | --- |

(iii)

prihodki so predmet pogodbe „vzemi ali plačaj“;

| (iv) | obseg proizvodnje ali uporabe in cena neodvisno izpolnjujeta eno od naslednjih meril:






  — | sta regulirana, |
| --- | --- | --- |

(iv)

obseg proizvodnje ali uporabe in cena neodvisno izpolnjujeta eno od naslednjih meril:

—

sta regulirana,

| — | sta pogodbeno določena, |
| --- | --- |

—

sta pogodbeno določena,

| — | sta dovolj predvidljiva zaradi nizkega tveganja v zvezi s povpraševanjem; |
| --- | --- |

—

sta dovolj predvidljiva zaradi nizkega tveganja v zvezi s povpraševanjem;

| (b) | če dolžnikovi prihodki ne temeljijo na plačilih velikega števila uporabnikov, je stranka, ki se zaveže k nakupu blaga ali storitev, ki jih zagotavlja dolžnik, ena od naslednjih:






  (i) | centralna banka, enota centralne, regionalne ali lokalne ravni države, če ima utež tveganja 0 % v skladu s členoma 114 in 115 ali bonitetno oceno ECAI, ki ustreza stopnji kreditne kakovosti vsaj 3; |
| --- | --- | --- |

(b)

če dolžnikovi prihodki ne temeljijo na plačilih velikega števila uporabnikov, je stranka, ki se zaveže k nakupu blaga ali storitev, ki jih zagotavlja dolžnik, ena od naslednjih:

(i)

centralna banka, enota centralne, regionalne ali lokalne ravni države, če ima utež tveganja 0 % v skladu s členoma 114 in 115 ali bonitetno oceno ECAI, ki ustreza stopnji kreditne kakovosti vsaj 3;

| (ii) | subjekt javnega sektorja, če ima utež tveganja 20 % ali manj v skladu s členom 116 ali bonitetno oceno ECAI, ki ustreza stopnji kreditne kakovosti vsaj 3; |
| --- | --- |

(ii)

subjekt javnega sektorja, če ima utež tveganja 20 % ali manj v skladu s členom 116 ali bonitetno oceno ECAI, ki ustreza stopnji kreditne kakovosti vsaj 3;

| (iii) | multilateralna razvojna banka iz člena 117(2); |
| --- | --- |

(iii)

multilateralna razvojna banka iz člena 117(2);

| (iv) | mednarodna organizacija iz člena 118; |
| --- | --- |

(iv)

mednarodna organizacija iz člena 118;

| (v) | podjetje, ki ima bonitetno oceno ECAI, ki ustreza stopnji kreditne kakovosti vsaj 3; |
| --- | --- |

(v)

podjetje, ki ima bonitetno oceno ECAI, ki ustreza stopnji kreditne kakovosti vsaj 3;

| (vi) | subjekt, ki ga je mogoče zamenjati brez bistvene spremembe obsega in časovnega razporeda prihodkov. |
| --- | --- |

(vi)

subjekt, ki ga je mogoče zamenjati brez bistvene spremembe obsega in časovnega razporeda prihodkov.

3.   Institucije pristojnim organom vsakih šest mesecev poročajo o skupnem znesku izpostavljenosti do subjektov za infrastrukturni projekt, ki se izračuna v skladu z odstavkom 1 tega člena.

4.   Komisija do 28. junija 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o učinku kapitalskih zahtev, določenih v tej uredbi, na kreditiranje subjektov za infrastrukturni projekt, pri čemer po potrebi predloži zakonodajni predlog.

5.   Za namene odstavka 4 EBA Komisiji poroča o:

| (a) | analizi razvoja trendov in pogojev na trgih za kreditiranje infrastrukturnih projektov in financiranja projektov v obdobju iz odstavka 4; |
| --- | --- |

(a)

analizi razvoja trendov in pogojev na trgih za kreditiranje infrastrukturnih projektov in financiranja projektov v obdobju iz odstavka 4;

| (b) | analizi dejanske tveganosti subjektov iz točke (b) odstavka 1 v celotnem gospodarskem ciklu; |
| --- | --- |

(b)

analizi dejanske tveganosti subjektov iz točke (b) odstavka 1 v celotnem gospodarskem ciklu;

| (c) | skladnosti kapitalskih zahtev, določenih v tej uredbi, z rezultati analiz iz točk (a) in (b) tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

skladnosti kapitalskih zahtev, določenih v tej uredbi, z rezultati analiz iz točk (a) in (b) tega odstavka.

Člen 501b

Odstopanje od zahtev glede poročanja

Z odstopanjem od člena 430 lahko pristojni organ v obdobju od datuma začetka uporabe zadevnih določb te uredbe do datuma prve predložitve poročil iz izvedbenih tehničnih standardov iz navedenega člena opusti zahtevo glede poročanja informacij v obliki, določeni v predlogi, ki se nahaja v izvedbenem aktu iz člena 430(7), če te predloge še niso bili posodobljene na podlagi določb te uredbe.“;

| (135) | v delu 10 se za naslovom II: POROČILA IN PREGLEDI vstavi naslednji člen:

  „Člen 501c
  Bonitetna obravnava izpostavljenosti, povezanih z okoljskimi in/ali socialnimi cilji
  EBA po posvetovanju z ESRB na podlagi razpoložljivih podatkov in ugotovitev Strokovne skupine Komisije na visoki ravni za financiranje trajnostne rasti oceni, ali bi bila upravičena posebna bonitetna obravnava izpostavljenosti v zvezi s sredstvi ali dejavnostmi, ki so bistveno povezani z okoljskimi in/ali socialnimi cilji. EBA zlasti oceni:






  (a) | metodologije za ocenjevanje dejanske tveganosti izpostavljenosti v zvezi s sredstvi in dejavnostmi, ki so bistveno povezani z okoljskimi in/ali socialnimi cilji, v primerjavi s tveganostjo druge izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |

(135)

v delu 10 se za naslovom II: POROČILA IN PREGLEDI vstavi naslednji člen:

„Člen 501c

Bonitetna obravnava izpostavljenosti, povezanih z okoljskimi in/ali socialnimi cilji

EBA po posvetovanju z ESRB na podlagi razpoložljivih podatkov in ugotovitev Strokovne skupine Komisije na visoki ravni za financiranje trajnostne rasti oceni, ali bi bila upravičena posebna bonitetna obravnava izpostavljenosti v zvezi s sredstvi ali dejavnostmi, ki so bistveno povezani z okoljskimi in/ali socialnimi cilji. EBA zlasti oceni:

(a)

metodologije za ocenjevanje dejanske tveganosti izpostavljenosti v zvezi s sredstvi in dejavnostmi, ki so bistveno povezani z okoljskimi in/ali socialnimi cilji, v primerjavi s tveganostjo druge izpostavljenosti;

| (b) | razvoj ustreznih meril za ocenjevanje fizičnih in tranzicijskih tveganj, vključno s tveganji, povezanimi z znižanjem vrednosti sredstev zaradi regulativnih sprememb; |
| --- | --- |

(b)

razvoj ustreznih meril za ocenjevanje fizičnih in tranzicijskih tveganj, vključno s tveganji, povezanimi z znižanjem vrednosti sredstev zaradi regulativnih sprememb;

| (c) | morebitne učinke posebne bonitetne obravnave izpostavljenosti v zvezi s sredstvi in dejavnostmi, ki so bistveno povezani z okoljskimi in/ali socialnimi cilji, na finančno stabilnost in bančna posojila v Uniji. |
| --- | --- |

(c)

morebitne učinke posebne bonitetne obravnave izpostavljenosti v zvezi s sredstvi in dejavnostmi, ki so bistveno povezani z okoljskimi in/ali socialnimi cilji, na finančno stabilnost in bančna posojila v Uniji.

EBA Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji do 28. junija 2025 predloži poročilo o svojih ugotovitvah.

Komisija na podlagi tega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi poda zakonodajni predlog.“;

| (136) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 504a
  Deleži v instrumente kvalificiranih obveznosti
  EBA Komisiji do 28. junija 2022 poroča o zneskih in porazdelitvi deležev v instrumente kvalificiranih obveznosti med institucijami, določenimi kot GSPI ali DSPI, ter o morebitnih ovirah za reševanje in tveganju širjenja negativnih vplivov, povezanih s temi deleži.
  Komisija na podlagi poročila EBA Evropskemu parlamentu in Svetu do 28. junija 2023 poroča o ustrezni obravnavi takšnih deležev, pri čemer po potrebi priloži zakonodajni predlog.“; |
| --- | --- |

(136)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 504a

Deleži v instrumente kvalificiranih obveznosti

EBA Komisiji do 28. junija 2022 poroča o zneskih in porazdelitvi deležev v instrumente kvalificiranih obveznosti med institucijami, določenimi kot GSPI ali DSPI, ter o morebitnih ovirah za reševanje in tveganju širjenja negativnih vplivov, povezanih s temi deleži.

Komisija na podlagi poročila EBA Evropskemu parlamentu in Svetu do 28. junija 2023 poroča o ustrezni obravnavi takšnih deležev, pri čemer po potrebi priloži zakonodajni predlog.“;

| (137) | člen 507 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 507
  Velike izpostavljenosti

  1.   EBA spremlja uporabo izvzetij iz točke (b) člena 390(6), točk (f) do (m) člena 400(1) ter točke (a) in točk (c) do (g), (i), (j) in (k) člena 400(2) ter do 28. junija 2021 Komisiji predloži poročilo z oceno kvantitativnega učinka, ki bi ga imela odprava teh izvzetij, ali določitvijo omejitev glede njihove uporabe. V tem poročilu se za vsako izvzetje, predvideno v navedenih členih, oceni zlasti:






  (a) | število izvzetih velikih izpostavljenostih v vsaki državi članici; |
| --- | --- | --- |

(137)

člen 507 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 507

Velike izpostavljenosti

1.   EBA spremlja uporabo izvzetij iz točke (b) člena 390(6), točk (f) do (m) člena 400(1) ter točke (a) in točk (c) do (g), (i), (j) in (k) člena 400(2) ter do 28. junija 2021 Komisiji predloži poročilo z oceno kvantitativnega učinka, ki bi ga imela odprava teh izvzetij, ali določitvijo omejitev glede njihove uporabe. V tem poročilu se za vsako izvzetje, predvideno v navedenih členih, oceni zlasti:

(a)

število izvzetih velikih izpostavljenostih v vsaki državi članici;

| (b) | število institucij v vsaki državi članici, ki uporabljajo izvzetja; |
| --- | --- |

(b)

število institucij v vsaki državi članici, ki uporabljajo izvzetja;

| (c) | zbirni znesek izvzetih izpostavljenosti v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

(c)

zbirni znesek izvzetih izpostavljenosti v vsaki državi članici.

2.   Komisija do 31. decembra 2023 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi odstopanj iz členov 390(4) in 401(2), kar zadeva metode za izračun vrednosti izpostavljenosti za posle financiranja z vrednostnimi papirji in zlasti potrebo po upoštevanju sprememb mednarodnih standardov, ki določajo metode za ta izračun.“;

| (138) | v členu 510 se dodajo naslednji odstavki:

  „4.   EBA spremlja znesek potrebnega stabilnega financiranja za kritje tveganja financiranja v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, navedenimi v Prilogi II, in kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja, zlasti prihodnjega tveganja financiranja za te pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih iz členov 428s(2) in 428at(2), ter Komisiji do 28. junija 2024 poroča o možnosti za sprejetje višjega faktorja potrebnega stabilnega financiranja ali mere, ki bolj upošteva tveganja. V tem poročilu se oceni vsaj:






  (a) | možnost razlikovati med pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih s kritjem ali brez njega; |
| --- | --- | --- |

(138)

v členu 510 se dodajo naslednji odstavki:

„4.   EBA spremlja znesek potrebnega stabilnega financiranja za kritje tveganja financiranja v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, navedenimi v Prilogi II, in kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja, zlasti prihodnjega tveganja financiranja za te pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih iz členov 428s(2) in 428at(2), ter Komisiji do 28. junija 2024 poroča o možnosti za sprejetje višjega faktorja potrebnega stabilnega financiranja ali mere, ki bolj upošteva tveganja. V tem poročilu se oceni vsaj:

(a)

možnost razlikovati med pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih s kritjem ali brez njega;

| (b) | možnost, da se zahteva iz členov 428s(2) in 428at(2) odstrani, zviša ali nadomesti; |
| --- | --- |

(b)

možnost, da se zahteva iz členov 428s(2) in 428at(2) odstrani, zviša ali nadomesti;

| (c) | možnost širše spremembe obravnave pogodb o izvedenih finančnih instrumentih v izračunu količnika neto stabilnega financiranja, kot je določeno v členu 428d, členih 428k(4) in 428s(2), točkah (a) in (b) člena 428ag, členih 428ah(2), 428al(4) in 428at(2) ter točkah (a) in (b) člena 428ay in členu 428az(2), da se bolje zajame tveganje financiranja v zvezi s temi pogodbami v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja; |
| --- | --- |

(c)

možnost širše spremembe obravnave pogodb o izvedenih finančnih instrumentih v izračunu količnika neto stabilnega financiranja, kot je določeno v členu 428d, členih 428k(4) in 428s(2), točkah (a) in (b) člena 428ag, členih 428ah(2), 428al(4) in 428at(2) ter točkah (a) in (b) člena 428ay in členu 428az(2), da se bolje zajame tveganje financiranja v zvezi s temi pogodbami v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja;

| (d) | učinek predlaganih sprememb na znesek potrebnega stabilnega financiranja za pogodbe institucij o izvedenih finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

(d)

učinek predlaganih sprememb na znesek potrebnega stabilnega financiranja za pogodbe institucij o izvedenih finančnih instrumentih.

5.   Če mednarodni standardi vplivajo na obravnavo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, navedenih v Prilogi II, in kreditnih izvedenih finančnih instrumentov za izračun količnika neto stabilnega financiranja, Komisija po potrebi in ob upoštevanju poročila iz odstavka 4, navedenih sprememb mednarodnih standardov in raznolikosti bančnega sektorja v Uniji Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog o spremembi določb glede obravnave pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, navedenih v Prilogi II, in kreditnih izvedenih finančnih instrumentov za izračun količnika neto stabilnega financiranja iz naslova IV dela 6, da bi bolje upoštevali tveganje financiranja, povezano s temi posli.

6.   EBA spremlja znesek potrebnega stabilnega financiranja za kritje tveganja financiranja v zvezi s posli financiranja z vrednostnimi papirji, vključno s sredstvi, prejetimi ali danimi v teh poslih, in nezavarovanimi posli s finančnimi strankami s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev ter Komisiji do 28. junija 2023 poroča o ustreznosti te obravnave. V tem poročilu se oceni vsaj:

| (a) | možnost uporabe višjih ali nižjih faktorjev stabilnega financiranja za posle financiranja z vrednostnimi papirji s finančnimi strankami ter za nezavarovane posle s finančnimi strankami s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev, da se bolje upošteva njihovo tveganje financiranja v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja in možnost širjenja negativnih vplivov med finančnimi strankami; |
| --- | --- |

(a)

možnost uporabe višjih ali nižjih faktorjev stabilnega financiranja za posle financiranja z vrednostnimi papirji s finančnimi strankami ter za nezavarovane posle s finančnimi strankami s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev, da se bolje upošteva njihovo tveganje financiranja v enoletnem obdobju količnika neto stabilnega financiranja in možnost širjenja negativnih vplivov med finančnimi strankami;

| (b) | možnost uporabe obravnave iz točke (g) člena 428r(1) za posle financiranja z vrednostnimi papirji, zavarovane z drugimi vrstami premoženja; |
| --- | --- |

(b)

možnost uporabe obravnave iz točke (g) člena 428r(1) za posle financiranja z vrednostnimi papirji, zavarovane z drugimi vrstami premoženja;

| (c) | možnost uporabe faktorjev stabilnega financiranja za zunajbilančne postavke, ki se uporabijo v poslih financiranja z vrednostnimi papirji, namesto obravnave iz člena 428p(5); |
| --- | --- |

(c)

možnost uporabe faktorjev stabilnega financiranja za zunajbilančne postavke, ki se uporabijo v poslih financiranja z vrednostnimi papirji, namesto obravnave iz člena 428p(5);

| (d) | ustreznost asimetrične obravnave med obveznostmi s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev, ki jih zagotovijo finančne stranke, za katere se v skladu s točko (c) člena 428k(3) uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 %, in sredstvi, ki izhajajo iz poslov s finančnimi strankami s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev, za katere se v skladu s točko (g) člena 428r(1), točko (c) člena 428s(1) in točko (b) člena 428v uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 0 %, 5 % ali 10 %; |
| --- | --- |

(d)

ustreznost asimetrične obravnave med obveznostmi s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev, ki jih zagotovijo finančne stranke, za katere se v skladu s točko (c) člena 428k(3) uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 %, in sredstvi, ki izhajajo iz poslov s finančnimi strankami s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev, za katere se v skladu s točko (g) člena 428r(1), točko (c) člena 428s(1) in točko (b) člena 428v uporablja faktor potrebnega stabilnega financiranja v višini 0 %, 5 % ali 10 %;

| (e) | učinek uvedbe višjih ali nižjih faktorjev potrebnega stabilnega financiranja za posle financiranja z vrednostnimi papirji s finančnimi strankami, zlasti tiste s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev, na tržno likvidnost sredstev, prejetih kot zavarovanje s premoženjem v teh poslih, zlasti državnih in podjetniških obveznic; |
| --- | --- |

(e)

učinek uvedbe višjih ali nižjih faktorjev potrebnega stabilnega financiranja za posle financiranja z vrednostnimi papirji s finančnimi strankami, zlasti tiste s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev, na tržno likvidnost sredstev, prejetih kot zavarovanje s premoženjem v teh poslih, zlasti državnih in podjetniških obveznic;

| (f) | učinek predlaganih sprememb na znesek potrebnega stabilnega financiranja za posle teh institucij, zlasti za posle financiranja z vrednostnimi papirji s finančnimi strankami s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev, kadar se v teh poslih kot zavarovanje prejmejo državne obveznice. |
| --- | --- |

(f)

učinek predlaganih sprememb na znesek potrebnega stabilnega financiranja za posle teh institucij, zlasti za posle financiranja z vrednostnimi papirji s finančnimi strankami s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev, kadar se v teh poslih kot zavarovanje prejmejo državne obveznice.

7.   Komisija po potrebi in ob upoštevanju poročila iz odstavka 6, vseh mednarodnih standardov in raznolikosti bančnega sektorja v Uniji do 28. junija 2024 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog o spremembi določb glede obravnave poslov financiranja z vrednostnimi papirji, vključno s sredstvi, prejetimi ali danimi v teh poslih, in obravnave nezavarovanih poslov s finančnimi strankami s preostalo zapadlostjo manj kot šest mesecev za izračun količnika neto stabilnega financiranja, kot je določen v naslovu IV dela 6, če meni, da je to primerno glede na učinek obstoječe obravnave na količnik neto stabilnega financiranja institucij in za boljše upoštevanje tveganja financiranja, povezanega s temi posli.

8.   Do 28. junija 2025 se faktorji potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo za posle iz točke (g) člena 428r(1), točke (c) člena 428s(1) in točke (b) člena 428v, zvišajo z 0 na 10 %, s 5 na 15 % oziroma z 10 na 15 %, razen če je določeno drugače v zakonodajnem aktu, sprejetem na podlagi predloga Komisije v skladu z odstavkom 7 tega člena.

9.   EBA spremlja znesek potrebnega stabilnega financiranja za kritje tveganja financiranja v zvezi z deleži vrednostnih papirjev, ki jih imajo institucije za varovanje pogodb o izvedenih finančnih instrumentih. EBA do 28. junija 2023 poroča o ustreznosti obravnave. V tem poročilu se oceni vsaj:

| (a) | možnost učinka obravnave na sposobnost vlagateljev, da pridobijo izpostavljenost do sredstev, in učinek obravnave na razpoložljivost kreditov v uniji kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

(a)

možnost učinka obravnave na sposobnost vlagateljev, da pridobijo izpostavljenost do sredstev, in učinek obravnave na razpoložljivost kreditov v uniji kapitalskih trgov;

| (b) | možnost uporabe prilagojenih zahtev po stabilnem financiranju za vrednostne papirje, namenjene za varovanje izvedenih finančnih instrumentov, ki so v celoti ali delno financirani z začetnim kritjem; |
| --- | --- |

(b)

možnost uporabe prilagojenih zahtev po stabilnem financiranju za vrednostne papirje, namenjene za varovanje izvedenih finančnih instrumentov, ki so v celoti ali delno financirani z začetnim kritjem;

| (c) | možnost uporabe prilagojenih zahtev po stabilnem financiranju za vrednostne papirje, namenjene za varovanje izvedenih finančnih instrumentov, ki niso financirani z začetnim kritjem. |
| --- | --- |

(c)

možnost uporabe prilagojenih zahtev po stabilnem financiranju za vrednostne papirje, namenjene za varovanje izvedenih finančnih instrumentov, ki niso financirani z začetnim kritjem.

10.   Komisija do 28. junija 2023 ali eno leto po dogovoru o mednarodnih standardih, ki jih oblikuje BCBS, kar je prej, po potrebi in ob upoštevanju poročila iz odstavka 9, vseh mednarodnih standardov, ki jih oblikuje BCBS, raznolikosti bančnega sektorja v Uniji in ciljev unije kapitalskih trgov Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog o spremembi določb glede obravnave deležev vrednostnih papirjev, ki jih imajo institucije za varovanje pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, za izračun količnika neto stabilnega financiranja, kot je določen v naslovu IV dela 6, če meni, da je to primerno glede na učinek obstoječe obravnave na količnik neto stabilnega financiranja institucij in za boljše upoštevanje tveganja financiranja, povezanega s temi posli.

11.   EBA oceni, ali bi bilo upravičeno znižati faktor potrebnega stabilnega financiranja za sredstva, ki se uporabljajo za zagotavljanje storitev kliringa in poravnave za plemenite kovine, kot so zlato, srebro, platina in paladij, ali za sredstva, ki se uporabljajo za zagotavljanje poslov financiranja za plemenite kovine, kot so zlato, srebro, platina in paladij, s preostalim obdobjem veljavnosti 180 dni ali manj. EBA predloži svoje poročilo Komisiji do 28. junija 2021.“;

| (139) | člen 511 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 511
  Finančni vzvod

  1.   Komisija do 31. decembra 2020 predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o ustreznosti:






  (a) | uvedbe dodatnega pribitka na količnik finančnega vzvoda za DSPI ter |
| --- | --- | --- |

(139)

člen 511 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 511

Finančni vzvod

1.   Komisija do 31. decembra 2020 predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o ustreznosti:

(a)

uvedbe dodatnega pribitka na količnik finančnega vzvoda za DSPI ter

| (b) | opredelitve in izračuna mere skupne izpostavljenosti iz člena 429(4), vključno z obravnavo rezerv centralnih bank. |
| --- | --- |

(b)

opredelitve in izračuna mere skupne izpostavljenosti iz člena 429(4), vključno z obravnavo rezerv centralnih bank.

2.   Komisija za namene poročila iz odstavka 1 upošteva mednarodni razvoj in mednarodno dogovorjene standarde. Temu poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog.“;

| (140) | člen 513 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 513
  Makrobonitetna pravila

  1.   Komisija po posvetovanju z ESRB in EBA do 30. junija 2022 in nato vsakih pet let pregleda, ali so makrobonitetna pravila iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU zadostna za zmanjševanje sistemskih tveganj v sektorjih, regijah in državah članicah, pri čemer oceni tudi:






  (a) | ali so sedanji makrobonitetni instrumenti iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU učinkoviti, uspešni in pregledni; |
| --- | --- | --- |

(140)

člen 513 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 513

Makrobonitetna pravila

1.   Komisija po posvetovanju z ESRB in EBA do 30. junija 2022 in nato vsakih pet let pregleda, ali so makrobonitetna pravila iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU zadostna za zmanjševanje sistemskih tveganj v sektorjih, regijah in državah članicah, pri čemer oceni tudi:

(a)

ali so sedanji makrobonitetni instrumenti iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU učinkoviti, uspešni in pregledni;

| (b) | ali so obseg delovanja in morebitne stopnje prekrivanja različnih makrobonitetnih instrumentov za obravnavo podobnih tveganj iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU ustrezni, pri čemer po potrebi predlaga nova makrobonitetna pravila; |
| --- | --- |

(b)

ali so obseg delovanja in morebitne stopnje prekrivanja različnih makrobonitetnih instrumentov za obravnavo podobnih tveganj iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU ustrezni, pri čemer po potrebi predlaga nova makrobonitetna pravila;

| (c) | kakšen je vzajemni učinek mednarodno dogovorjenih standardov za sistemske institucije in določb iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU, pri čemer po potrebi in ob upoštevanju navedenih mednarodno dogovorjenih standardov predlaga nova pravila; |
| --- | --- |

(c)

kakšen je vzajemni učinek mednarodno dogovorjenih standardov za sistemske institucije in določb iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU, pri čemer po potrebi in ob upoštevanju navedenih mednarodno dogovorjenih standardov predlaga nova pravila;

| (d) | ali bi bilo treba makrobonitetnim instrumentom iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU dodati druge vrste instrumentov, kot so instrumenti, katerih podlaga se nanaša na kreditojemalce, da se dopolnijo instrumenti, katerih podlaga se nanaša na kapital, in omogoči harmonizirana uporaba instrumentov na notranjem trgu; ob upoštevanju, ali so harmonizirane opredelitve teh instrumentov in poročanje ustreznih podatkov na ravni Unije predpogoj za uvedbo takšnih instrumentov; |
| --- | --- |

(d)

ali bi bilo treba makrobonitetnim instrumentom iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU dodati druge vrste instrumentov, kot so instrumenti, katerih podlaga se nanaša na kreditojemalce, da se dopolnijo instrumenti, katerih podlaga se nanaša na kapital, in omogoči harmonizirana uporaba instrumentov na notranjem trgu; ob upoštevanju, ali so harmonizirane opredelitve teh instrumentov in poročanje ustreznih podatkov na ravni Unije predpogoj za uvedbo takšnih instrumentov;

| (e) | ali bi bilo treba zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda iz člena 92(1a) razširiti na sistemsko pomembne institucije, ki niso GSPI, ali bi se moralo njeno umerjanje razlikovati od umerjanja za GSPI in ali bi moralo biti njeno umerjanje odvisno od stopnje sistemskega pomena institucije; |
| --- | --- |

(e)

ali bi bilo treba zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda iz člena 92(1a) razširiti na sistemsko pomembne institucije, ki niso GSPI, ali bi se moralo njeno umerjanje razlikovati od umerjanja za GSPI in ali bi moralo biti njeno umerjanje odvisno od stopnje sistemskega pomena institucije;

| (f) | ali bi bilo treba sedanjo prostovoljno vzajemnost makrobonitetnih ukrepov spremeniti v obvezno vzajemnost in ali sedanji okvir ESRB za prostovoljno vzajemnost zagotavlja primerno podlago za to; |
| --- | --- |

(f)

ali bi bilo treba sedanjo prostovoljno vzajemnost makrobonitetnih ukrepov spremeniti v obvezno vzajemnost in ali sedanji okvir ESRB za prostovoljno vzajemnost zagotavlja primerno podlago za to;

| (g) | kako se lahko relevantne organe za makrobonitetni nadzor na ravni Unije in na nacionalni ravni pooblasti z orodji za obravnavanje novo nastajajočih sistemskih tveganj, ki izhajajo iz izpostavljenosti kreditnih institucij do nebančnega sektorja, zlasti s trga izvedenih finančnih instrumentov in poslov financiranja z vrednostnimi papirji, sektorja upravljanja premoženja ter zavarovalniškega sektorja. |
| --- | --- |

(g)

kako se lahko relevantne organe za makrobonitetni nadzor na ravni Unije in na nacionalni ravni pooblasti z orodji za obravnavanje novo nastajajočih sistemskih tveganj, ki izhajajo iz izpostavljenosti kreditnih institucij do nebančnega sektorja, zlasti s trga izvedenih finančnih instrumentov in poslov financiranja z vrednostnimi papirji, sektorja upravljanja premoženja ter zavarovalniškega sektorja.

2.   Komisija na podlagi posvetovanj z ESRB in EBA do 31. decembra 2022 in nato vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o oceni iz odstavka 1 in jima po potrebi predloži zakonodajni predlog.“;

| (141) | člen 514 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 514
  Metoda za izračun vrednosti izpostavljenosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti

  1.   EBA do 28. junija 2023 Komisiji poroča o učinku in relativnem umerjanju pristopov iz oddelkov 3, 4 in 5 poglavja 6 naslova II dela 3 za izračun vrednosti izpostavljenosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti.


  2.   Komisija na podlagi poročila EBA po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo pristopov iz oddelkov 3, 4 in 5 poglavja 6 naslova II dela 3.“; |
| --- | --- |

(141)

člen 514 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 514

Metoda za izračun vrednosti izpostavljenosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti

1.   EBA do 28. junija 2023 Komisiji poroča o učinku in relativnem umerjanju pristopov iz oddelkov 3, 4 in 5 poglavja 6 naslova II dela 3 za izračun vrednosti izpostavljenosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti.

2.   Komisija na podlagi poročila EBA po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo pristopov iz oddelkov 3, 4 in 5 poglavja 6 naslova II dela 3.“;

| (142) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 518a
  Pregled določb o navzkrižni kršitvi obveznosti
  Komisija do 28. junija 2022 pregleda in oceni, ali je ustrezno zahtevati, da se lahko kvalificirane obveznosti uporabijo za reševanje s sredstvi upnikov, ne da bi se s tem aktivirale klavzule o navzkrižni kršitvi obveznosti v drugih pogodbah, da bi tako čim bolj okrepili učinkovitost instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov in ocenili, ali bi bilo treba v pogoje ali pogodbe, ki urejajo druge obveznosti, vključiti določbo, ki bi v zvezi s kvalificiranimi obveznostmi izključila navzkrižno kršitev obveznosti. Temu pregledu in oceni se po potrebi priloži zakonodajni predlog.“; |
| --- | --- |

(142)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 518a

Pregled določb o navzkrižni kršitvi obveznosti

Komisija do 28. junija 2022 pregleda in oceni, ali je ustrezno zahtevati, da se lahko kvalificirane obveznosti uporabijo za reševanje s sredstvi upnikov, ne da bi se s tem aktivirale klavzule o navzkrižni kršitvi obveznosti v drugih pogodbah, da bi tako čim bolj okrepili učinkovitost instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov in ocenili, ali bi bilo treba v pogoje ali pogodbe, ki urejajo druge obveznosti, vključiti določbo, ki bi v zvezi s kvalificiranimi obveznostmi izključila navzkrižno kršitev obveznosti. Temu pregledu in oceni se po potrebi priloži zakonodajni predlog.“;

| (143) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 519b
  Kapitalske zahteve za tržno tveganje

  1.   EBA do 30. septembra 2019 poroča o vplivu mednarodnih standardov za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje na institucije v Uniji.


  2.   Komisija ob upoštevanju rezultatov poročila iz odstavka 1 in mednarodnih standardov ter pristopov iz poglavij 1a in 1b naslova IV dela 3 Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. junija 2020 predloži poročilo in po potrebi zakonodajni predlog o izvajanju mednarodnih standardov o ustreznih kapitalskih zahtevah za tržno tveganje.“; |
| --- | --- |

(143)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 519b

Kapitalske zahteve za tržno tveganje

1.   EBA do 30. septembra 2019 poroča o vplivu mednarodnih standardov za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje na institucije v Uniji.

2.   Komisija ob upoštevanju rezultatov poročila iz odstavka 1 in mednarodnih standardov ter pristopov iz poglavij 1a in 1b naslova IV dela 3 Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. junija 2020 predloži poročilo in po potrebi zakonodajni predlog o izvajanju mednarodnih standardov o ustreznih kapitalskih zahtevah za tržno tveganje.“;

| (144) | v delu 10 se vstavi naslednji naslov:


  „NASLOV IIA


  IZVAJANJE PRAVIL



  Člen 519c
  Orodje za skladnost

  1.   EBA razvije elektronsko orodje, katerega namen je institucijam olajšati skladnost s to uredbo in Direktivo 2013/36/EU, pa tudi z regulativnimi tehničnimi standardi, izvedbenimi tehničnimi standardi ter smernicami in predlogami, sprejetimi za izvajanje te uredbe in navedene direktive.


  2.   Orodje iz odstavka 1 vsaki instituciji omogoči vsaj:






  (a) | hitro opredelitev relevantnih določb, ki jih morajo institucije izpolnjevati glede na svojo velikost in poslovni model; |
| --- | --- | --- |

(144)

v delu 10 se vstavi naslednji naslov:

„NASLOV IIA

IZVAJANJE PRAVIL

Člen 519c

Orodje za skladnost

1.   EBA razvije elektronsko orodje, katerega namen je institucijam olajšati skladnost s to uredbo in Direktivo 2013/36/EU, pa tudi z regulativnimi tehničnimi standardi, izvedbenimi tehničnimi standardi ter smernicami in predlogami, sprejetimi za izvajanje te uredbe in navedene direktive.

2.   Orodje iz odstavka 1 vsaki instituciji omogoči vsaj:

(a)

hitro opredelitev relevantnih določb, ki jih morajo institucije izpolnjevati glede na svojo velikost in poslovni model;

| (b) | spremljanje sprememb zakonodajnih aktov in z njimi povezanih izvedbenih določb, smernic in predlog.“; |
| --- | --- |

(b)

spremljanje sprememb zakonodajnih aktov in z njimi povezanih izvedbenih določb, smernic in predlog.“;

| (145) | Priloga II se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(145)

Priloga II se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Spremembe Uredbe (EU) št. 648/2012

Uredba (EU) št. 648/2012 se spremeni:

| (1) | v členu 50a se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   CNS izračuna hipotetični kapital (KCCP), kot sledi:





  pri čemer je:







  KCCP | = | hipotetični kapital; |
| --- | --- | --- | --- |
| i | = | indeks, ki označuje klirinškega člana; |
| EADi | = | znesek izpostavljenosti CNS do klirinškega člana i, vključno z lastnimi posli klirinškega člana s CNS, posli s strankami, za katere jamči klirinški član, in vsemi vrednostmi zavarovanja s premoženjem, ki ga ima CNS, vključno s predhodno financiranim prispevkom klirinškega člana v jamstveni sklad, v zvezi s temi posli, ki se nanaša na vrednotenje ob koncu dneva regulativnega poročanja, preden se izmenja kritje ob zadnjem pozivu k predložitvi kritja; in |
| RW | = | 20 % utež tveganja |
| kapitalski količnik | = | 8 %.“; |

(1)

v členu 50a se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   CNS izračuna hipotetični kapital (KCCP), kot sledi:

Formula

pri čemer je:

KCCP

=

hipotetični kapital;

i

=

indeks, ki označuje klirinškega člana;

EADi

=

znesek izpostavljenosti CNS do klirinškega člana i, vključno z lastnimi posli klirinškega člana s CNS, posli s strankami, za katere jamči klirinški član, in vsemi vrednostmi zavarovanja s premoženjem, ki ga ima CNS, vključno s predhodno financiranim prispevkom klirinškega člana v jamstveni sklad, v zvezi s temi posli, ki se nanaša na vrednotenje ob koncu dneva regulativnega poročanja, preden se izmenja kritje ob zadnjem pozivu k predložitvi kritja; in

RW

=

20 % utež tveganja

kapitalski količnik

=

8 %.“;

| (2) | člen 50b se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 50b
  Splošna pravila za izračun KCNS
  Za namene izračuna KCNS iz člena 50a(2) se uporabljajo naslednje določbe:






  (a) | CNS izračunajo vrednost izpostavljenosti do klirinških članov, kot sledi:






  (i) | vrednosti izpostavljenosti, ki izhajajo iz pogodb in poslov iz točk (a) in (c) člena 301(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, CNS izračuna v skladu z metodo, določeno v oddelku 3 poglavja 6 naslova II dela 3 navedene uredbe z uporabo obdobja kritja za tveganje, ki traja deset delovnih dni; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 50b se nadomesti z naslednjim:

„Člen 50b

Splošna pravila za izračun KCNS

Za namene izračuna KCNS iz člena 50a(2) se uporabljajo naslednje določbe:

(a)

CNS izračunajo vrednost izpostavljenosti do klirinških članov, kot sledi:

(i)

vrednosti izpostavljenosti, ki izhajajo iz pogodb in poslov iz točk (a) in (c) člena 301(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, CNS izračuna v skladu z metodo, določeno v oddelku 3 poglavja 6 naslova II dela 3 navedene uredbe z uporabo obdobja kritja za tveganje, ki traja deset delovnih dni;

| (ii) | za izpostavljenosti, ki izhajajo iz pogodb in poslov iz točke (b) člena 301(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, CNS vrednost (EADi) izračuna v skladu z naslednjo formulo:
  EADi = max{EBRMi – IMi – DFi; 0}
  pri čemer je:







  EADi | = | vrednost izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- | --- |
| i | = | indeks, ki označuje klirinškega člana; |
| EBRMi | = | vrednost izpostavljenosti pred zmanjšanjem tveganja, ki je enaka vrednosti izpostavljenosti CNS do klirinškega člana i, ki izvira iz vseh pogodb in poslov s tem klirinškim članom, pri kateri se ne upoštevajo zavarovanja s premoženjem, ki jih da ta klirinški član; |
| IMi | = | začetno kritje, ki ga klirinški član i da CNS; |
| DFi | = | predhodno financirani prispevek klirinškega člana i v jamstveni sklad. |

(ii)

za izpostavljenosti, ki izhajajo iz pogodb in poslov iz točke (b) člena 301(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, CNS vrednost (EADi) izračuna v skladu z naslednjo formulo:

EADi = max{EBRMi – IMi – DFi; 0}

pri čemer je:

EADi

=

vrednost izpostavljenosti;

i

=

indeks, ki označuje klirinškega člana;

EBRMi

=

vrednost izpostavljenosti pred zmanjšanjem tveganja, ki je enaka vrednosti izpostavljenosti CNS do klirinškega člana i, ki izvira iz vseh pogodb in poslov s tem klirinškim članom, pri kateri se ne upoštevajo zavarovanja s premoženjem, ki jih da ta klirinški član;

IMi

=

začetno kritje, ki ga klirinški član i da CNS;

DFi

=

predhodno financirani prispevek klirinškega člana i v jamstveni sklad.

Vse vrednosti v tej formuli so vezane na vrednotenje ob koncu dneva, preden se izmenja kritje ob zadnjem pozivu k predložitvi kritja;

| (iii) | za primere iz tretjega stavka drugega pododstavka člena 301(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 CNS izračuna vrednost poslov iz prvega stavka navedenega pododstavka v skladu s formulo iz točke (a)(ii) tega člena ter določi EBRMi v skladu z naslovom V dela 3 navedene uredbe; |
| --- | --- |

(iii)

za primere iz tretjega stavka drugega pododstavka člena 301(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 CNS izračuna vrednost poslov iz prvega stavka navedenega pododstavka v skladu s formulo iz točke (a)(ii) tega člena ter določi EBRMi v skladu z naslovom V dela 3 navedene uredbe;

| (b) | za institucije, za katere se uporablja Uredba (EU) št. 575/2013, veljajo isti nizi pobotov, kot so določeni v točki (4) člena 272 navedene uredbe; |
| --- | --- |

(b)

za institucije, za katere se uporablja Uredba (EU) št. 575/2013, veljajo isti nizi pobotov, kot so določeni v točki (4) člena 272 navedene uredbe;

| (c) | CNS, ki ima izpostavljenosti do ene ali več CNS, takšne izpostavljenosti obravnava, kot da bi bile izpostavljenosti do klirinških članov, in v izračun KCCP vključi vsakršno kritje ali predhodno plačane prispevke, prejete od teh CNS; |
| --- | --- |

(c)

CNS, ki ima izpostavljenosti do ene ali več CNS, takšne izpostavljenosti obravnava, kot da bi bile izpostavljenosti do klirinških članov, in v izračun KCCP vključi vsakršno kritje ali predhodno plačane prispevke, prejete od teh CNS;

| (d) | CNS, ki ima zavezujočo pogodbeno ureditev s svojimi klirinškimi člani, ki tej CNS dovoljuje, da uporablja vse začetno kritje, prejeto od teh klirinških članov, ali del tega kritja, kot da gre za predhodno plačane prispevke, za namene izračuna iz odstavka 1 to začetno kritje obravnava kot predhodno plačane prispevke in ne kot začetno kritje; |
| --- | --- |

(d)

CNS, ki ima zavezujočo pogodbeno ureditev s svojimi klirinškimi člani, ki tej CNS dovoljuje, da uporablja vse začetno kritje, prejeto od teh klirinških članov, ali del tega kritja, kot da gre za predhodno plačane prispevke, za namene izračuna iz odstavka 1 to začetno kritje obravnava kot predhodno plačane prispevke in ne kot začetno kritje;

| (e) | kadar je zavarovanje s premoženjem prejeto za račun, ki vsebuje več kot eno vrsto pogodb in poslov iz člena 301(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, CNS dodelijo začetno kritje, ki ga zagotovijo njihovi klirinški člani ali stranke, kot je ustrezno, sorazmerno z EAD zadevne vrste pogodb in poslov, izračunano v skladu s točko (a) tega odstavka, ter pri izračunu ne upoštevajo začetnega kritja; |
| --- | --- |

(e)

kadar je zavarovanje s premoženjem prejeto za račun, ki vsebuje več kot eno vrsto pogodb in poslov iz člena 301(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, CNS dodelijo začetno kritje, ki ga zagotovijo njihovi klirinški člani ali stranke, kot je ustrezno, sorazmerno z EAD zadevne vrste pogodb in poslov, izračunano v skladu s točko (a) tega odstavka, ter pri izračunu ne upoštevajo začetnega kritja;

| (f) | CNS, ki imajo več kot en jamstveni sklad, opravijo izračun za vsak jamstveni sklad posebej; |
| --- | --- |

(f)

CNS, ki imajo več kot en jamstveni sklad, opravijo izračun za vsak jamstveni sklad posebej;

| (g) | kadar klirinški član opravlja klirinške storitve za stranke in so posli ter zavarovanje s premoženjem strank tega klirinškega člana v podračunih, ločenih od poslov tega klirinškega člana za lasten račun, CNS opravijo izračun EADi za vsak podračun ločeno in izračunajo skupno EADi klirinškega člana kot vsoto EAD podračunov strank in EAD podračuna klirinškega člana za posle za lasten račun; |
| --- | --- |

(g)

kadar klirinški član opravlja klirinške storitve za stranke in so posli ter zavarovanje s premoženjem strank tega klirinškega člana v podračunih, ločenih od poslov tega klirinškega člana za lasten račun, CNS opravijo izračun EADi za vsak podračun ločeno in izračunajo skupno EADi klirinškega člana kot vsoto EAD podračunov strank in EAD podračuna klirinškega člana za posle za lasten račun;

| (h) | Kadar DFi ni razdeljen na podračune strank ter podračune klirinškega člana za posle za lasten račun, CNS za namene točke (f) dodelijo DFi po podračunih, in sicer glede na delež, ki ga začetno kritje zadevnega podračuna predstavlja v celotnem znesku začetnega kritja, danega s strani klirinškega člana ali za njegov račun; |
| --- | --- |

(h)

Kadar DFi ni razdeljen na podračune strank ter podračune klirinškega člana za posle za lasten račun, CNS za namene točke (f) dodelijo DFi po podračunih, in sicer glede na delež, ki ga začetno kritje zadevnega podračuna predstavlja v celotnem znesku začetnega kritja, danega s strani klirinškega člana ali za njegov račun;

| (i) | CNS ne opravi izračuna v skladu s členom 50a(2), kadar jamstveni sklad krije samo denarne posle. |
| --- | --- |

(i)

CNS ne opravi izračuna v skladu s členom 50a(2), kadar jamstveni sklad krije samo denarne posle.

Za namene točke (a)(ii) tega člena CNS za izračun vrednosti izpostavljenosti uporabi metodo, določeno v členu 223 Uredbe (EU) št. 575/2013, z nadzorniškimi prilagoditvami za nestanovitnost iz člena 224 navedene uredbe.“;

| (3) | v členu 50c(1) se črtata točki (d) in (e); |
| --- | --- |

(3)

v členu 50c(1) se črtata točki (d) in (e);

| (4) | v členu 50d se črta točka (c); |
| --- | --- |

(4)

v členu 50d se črta točka (c);

| (5) | v členu 89 se odstavek 5a nadomesti z naslednjim:

  „5a.   V prehodnem obdobju iz člena 497 Uredbe (EU) št. 575/2013 CNS, navedena v zadevnem členu, v informacije, o katerih poroča v skladu s členom 50c(1) te uredbe, vključi skupni znesek začetnega kritja, kot je opredeljeno v točki 140 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki ga je dobila od svojih klirinških članov, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (a) | CNS nima jamstvenega sklada; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 89 se odstavek 5a nadomesti z naslednjim:

„5a.   V prehodnem obdobju iz člena 497 Uredbe (EU) št. 575/2013 CNS, navedena v zadevnem členu, v informacije, o katerih poroča v skladu s členom 50c(1) te uredbe, vključi skupni znesek začetnega kritja, kot je opredeljeno v točki 140 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki ga je dobila od svojih klirinških članov, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a)

CNS nima jamstvenega sklada;

| (b) | CNS nima zavezujoče ureditve s svojimi klirinškimi člani, ki ji omogoča uporabo celotnega ali dela začetnega kritja, prejetega od zadevnih klirinških članov, kot da bi bili predhodno plačani prispevki.“ |
| --- | --- |

(b)

CNS nima zavezujoče ureditve s svojimi klirinškimi člani, ki ji omogoča uporabo celotnega ali dela začetnega kritja, prejetega od zadevnih klirinških članov, kot da bi bili predhodno plačani prispevki.“

Člen 3

Začetek veljavnosti in datum uporabe

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ta uredba se uporablja od 28. junija 2021, z izjemami, navedenimi v odstavkih 3 do 8.

3.   Naslednje točke člena 1 te uredbe se uporabljajo od 27. junija 2019:

| (a) | točka 1, ki vsebuje določbe o področju uporabe in o nadzorniških pooblastilih; |
| --- | --- |

(a)

točka 1, ki vsebuje določbe o področju uporabe in o nadzorniških pooblastilih;

| (b) | točka 2, ki vsebuje opredelitve pojmov, razen če se nanašajo izključno na določbe, ki se uporabljajo od drugega datuma v skladu s tem členom, pri čemer se v takšnem primeru uporabljajo od zadevnega drugega datuma; |
| --- | --- |

(b)

točka 2, ki vsebuje opredelitve pojmov, razen če se nanašajo izključno na določbe, ki se uporabljajo od drugega datuma v skladu s tem členom, pri čemer se v takšnem primeru uporabljajo od zadevnega drugega datuma;

| (c) | točke 3(b), 6(c), 8, točka 9 v zvezi s členom 13 Uredbe (EU) št. 575/2013, točka 12 v zvezi z drugim pododstavkom člena 18(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, točke 14 do 17, 19 do 44, 47, 128 in 129, ki vsebujejo določbe v zvezi s kapitalom in določbe o uvedbi novih kapitalskih zahtev in zahtev glede kvalificiranih obveznosti; |
| --- | --- |

(c)

točke 3(b), 6(c), 8, točka 9 v zvezi s členom 13 Uredbe (EU) št. 575/2013, točka 12 v zvezi z drugim pododstavkom člena 18(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, točke 14 do 17, 19 do 44, 47, 128 in 129, ki vsebujejo določbe v zvezi s kapitalom in določbe o uvedbi novih kapitalskih zahtev in zahtev glede kvalificiranih obveznosti;

| (d) | točka 9 v zvezi z določbami o učinku novih pravil o listinjenju iz člena 14 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

točka 9 v zvezi z določbami o učinku novih pravil o listinjenju iz člena 14 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (e) | točka 57, ki vsebuje določbe o utežeh tveganja za multilateralne razvojne banke, in točka 58, ki vsebuje določbe o utežeh tveganja za mednarodne organizacije; |
| --- | --- |

(e)

točka 57, ki vsebuje določbe o utežeh tveganja za multilateralne razvojne banke, in točka 58, ki vsebuje določbe o utežeh tveganja za mednarodne organizacije;

| (f) | točka 53 v zvezi s členom 104b Uredbe (EU) št. 575/2013, točki 89 in 90, točka 118 v zvezi s členom 430b Uredbe (EU) št. 575/2013 in točka 124, ki vsebujejo določbe o zahtevah glede poročanja za tržno tveganje; |
| --- | --- |

(f)

točka 53 v zvezi s členom 104b Uredbe (EU) št. 575/2013, točki 89 in 90, točka 118 v zvezi s členom 430b Uredbe (EU) št. 575/2013 in točka 124, ki vsebujejo določbe o zahtevah glede poročanja za tržno tveganje;

| (g) | točka 130, ki vsebuje določbe o kapitalskih zahtevah za izpostavljenosti CNS; |
| --- | --- |

(g)

točka 130, ki vsebuje določbe o kapitalskih zahtevah za izpostavljenosti CNS;

| (h) | točka 133 v zvezi z določbami o večjih odtujitvah iz člena 500 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(h)

točka 133 v zvezi z določbami o večjih odtujitvah iz člena 500 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (i) | točka 134 v zvezi s členom 501b Uredbe (EU) št. 575/2013, ki vsebuje določbe o opustitvi poročanja; |
| --- | --- |

(i)

točka 134 v zvezi s členom 501b Uredbe (EU) št. 575/2013, ki vsebuje določbe o opustitvi poročanja;

| (j) | točka 144, ki vsebuje določbe o orodju za skladnost; |
| --- | --- |

(j)

točka 144, ki vsebuje določbe o orodju za skladnost;

| (k) | določbe, v skladu s katerimi morajo Evropski nadzorni organi ali ESRB Komisiji predložiti osnutke regulativnih ali izvedbenih tehničnih standardov in poročila, določbe, v skladu s katerimi mora Komisija pripraviti poročila, določbe, v skladu s katerimi se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih ali izvedbenih aktov, določbe o pregledu in o zakonodajnih predlogih ter določbe, v skladu s katerimi morajo Evropski nadzorni organi izdati smernice, in sicer točka 2(b); točka 12 v zvezi s členom 18(9) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 18(b); točka 31 v zvezi s členom 72b(7) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 38 v zvezi s členom 78a(3) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 57(b); točka (60) v zvezi s členom 124(4) in (5) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 63 v zvezi s členom 132a(4) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 67 v zvezi s členom 164(8) in (9) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 74 v zvezi s členoma 277(5) in 279a(3) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 89 v zvezi s členom 325(9) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 90 v zvezi s členi 325u(5), 325w(8), 325ap(3), 325az(8) in (9), 325bd(7), 325be(3), 325bf(9), 325bg(4), 325bh(3), 325bk(3), 325bp(12) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 93 v zvezi s členom 390(9) Uredbe (EU) št. 575/2013;
  točka 94; točka 96 v zvezi s členom 394(4) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 98(b); točka 104 v zvezi s členom 403(4) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 109(b); točka 111(b); točka 118 v zvezi s členi 430(7) in (8), 430b(6) ter členom 430c Uredbe (EU) št 575/2013; točka 119 v zvezi s členom 432(1) in (2) ter členom 434a Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 123; točka 124; točka 125; točka 134 v zvezi s členom 501a(4) in (5) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 135; točka 136; točka 137; točka 138; točka 139; točka 140; točka 141 v zvezi s členom 514(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 142 in točka 143. |
| --- | --- |

(k)

določbe, v skladu s katerimi morajo Evropski nadzorni organi ali ESRB Komisiji predložiti osnutke regulativnih ali izvedbenih tehničnih standardov in poročila, določbe, v skladu s katerimi mora Komisija pripraviti poročila, določbe, v skladu s katerimi se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih ali izvedbenih aktov, določbe o pregledu in o zakonodajnih predlogih ter določbe, v skladu s katerimi morajo Evropski nadzorni organi izdati smernice, in sicer točka 2(b); točka 12 v zvezi s členom 18(9) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 18(b); točka 31 v zvezi s členom 72b(7) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 38 v zvezi s členom 78a(3) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 57(b); točka (60) v zvezi s členom 124(4) in (5) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 63 v zvezi s členom 132a(4) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 67 v zvezi s členom 164(8) in (9) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 74 v zvezi s členoma 277(5) in 279a(3) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 89 v zvezi s členom 325(9) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 90 v zvezi s členi 325u(5), 325w(8), 325ap(3), 325az(8) in (9), 325bd(7), 325be(3), 325bf(9), 325bg(4), 325bh(3), 325bk(3), 325bp(12) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 93 v zvezi s členom 390(9) Uredbe (EU) št. 575/2013;

točka 94; točka 96 v zvezi s členom 394(4) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 98(b); točka 104 v zvezi s členom 403(4) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 109(b); točka 111(b); točka 118 v zvezi s členi 430(7) in (8), 430b(6) ter členom 430c Uredbe (EU) št 575/2013; točka 119 v zvezi s členom 432(1) in (2) ter členom 434a Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 123; točka 124; točka 125; točka 134 v zvezi s členom 501a(4) in (5) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 135; točka 136; točka 137; točka 138; točka 139; točka 140; točka 141 v zvezi s členom 514(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; točka 142 in točka 143.

Brez poseganja v točko (f) prvega pododstavka se določbe o razkritju in poročanju uporabljajo od datuma začetka uporabe zahteve, povezane z zadevnim razkritjem ali poročanjem.

4.   Naslednje točke člena 1 te uredbe se uporabljajo od 28. decembra 2020:

| (a) | točke 6(a), (b) in (d), točki 7 in 12 v zvezi s prvim pododstavkom člena 18(1) ter členom 18(2) do (8) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki vsebujejo določbe o bonitetni konsolidaciji; |
| --- | --- |

(a)

točke 6(a), (b) in (d), točki 7 in 12 v zvezi s prvim pododstavkom člena 18(1) ter členom 18(2) do (8) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki vsebujejo določbe o bonitetni konsolidaciji;

| (b) | točka 60, ki vsebuje določbe o izpostavljenostih, zavarovanih s hipotekami na nepremičnine, točka 67, ki vsebuje določbe o izgubi ob neplačilu, in točka 122, ki vsebuje določbe o makrobonitetnih ali sistemskih tveganjih, ugotovljenih na ravni države članic. |
| --- | --- |

(b)

točka 60, ki vsebuje določbe o izpostavljenostih, zavarovanih s hipotekami na nepremičnine, točka 67, ki vsebuje določbe o izgubi ob neplačilu, in točka 122, ki vsebuje določbe o makrobonitetnih ali sistemskih tveganjih, ugotovljenih na ravni države članic.

5.   Točka 46(b) člena 1 te uredbe, ki vsebuje določbe o uvedbi nove kapitalske zahteve za GSPI, se uporablja od 1. januarja 2022.

6.   Točka 53 v zvezi s členom 104a Uredbe (EU) št 575/2013 ter točki 55 in 69 člena 1 te uredbe, ki vsebujejo določbe o uvedbi novih kapitalskih zahtev za tržno tveganje, se uporabljajo od 28. junija 2023.

7.   Točka 18 člena 1 te uredbe v zvezi s točko (b) člena 36(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki vsebuje določbo o izvzetju iz odbitkov preudarno vrednotene programske opreme, se uporablja 12 mesecev po datumu začetka veljavnosti regulativnih tehničnih standardov iz člena 36(4) Uredbe (EU) št. 575/2013.

8.   Točka 126 člena 1 te uredbe, ki vsebuje določbe o izvzetjih iz odbitkov deležev v lastniškem kapitalu, se uporablja retroaktivno od 1. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. maja 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 34, 31.1.2018, str. 5.

1

(2)  
  UL C 209, 30.6.2017, str. 36.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 14. maja 2019.

3

(4)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

5

(6)  
  UL C 50, 9.2.2018, str. 80.

6

(7)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

7

(8)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

8

(9)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).

9

(10)  Direktiva 2010/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za relistinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov (UL L 329, 14.12.2010, str. 3).

10

(11)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

11

(12)  Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1).

12

(13)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

13

(14)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

14

---

PRILOGA

Priloga II se spremeni:

| (1) | v točki 1 se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | obrestne opcije;“ |
| --- | --- | --- |

(1)

v točki 1 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

| (2) | v točki 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | valutne opcije;“ |
| --- | --- | --- |

(2)

v točki 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

| (3) | točka (3) se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Pogodbe, podobne tistim v točkah 1(a) do (e) in 2(a) do (d) te priloge, o drugih referenčnih postavkah ali indeksih. To vključuje najmanj vse instrumente, določene v točkah 4 do 7, 9, 10 in 11 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU, ki drugače niso vključeni v točko 1 ali 2 te priloge.“. |
| --- | --- | --- |

(3)

točka (3) se nadomesti z naslednjim:

„3.

---

| 7.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/226 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/226

---

UREDBA (EU) 2019/877 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. maja 2019

o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 glede sposobnosti kreditnih institucij in investicijskih podjetij za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odbor za finančno stabilnost je 9. novembra 2015 objavil dokument o pogojih za skupno sposobnost pokrivanja izgub (TLAC) (v nadaljnjem besedilu: standard TLAC), ki ga je skupina G-20 potrdila še isti mesec. Cilj standarda TLAC je zagotoviti, da imajo globalne sistemsko pomembne banke, ki so v okviru Unije opredeljene kot globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI), potrebno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, ki bi pomagala zagotoviti, da lahko med reševanjem in takoj po njem te institucije še naprej opravljajo kritične funkcije, ne da bi bila ogrožena sredstva davkoplačevalcev, torej javna sredstva, ali finančna stabilnost. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 24. novembra 2015 z naslovom „Dokončanje bančne unije“ zavezala, da bo do konca leta 2016 predložila zakonodajni predlog, s katerim se bo lahko standard TLAC začel izvajati v pravu Unije do mednarodno dogovorjenega roka, in sicer leta 2019. |
| --- | --- |

(1)

Odbor za finančno stabilnost je 9. novembra 2015 objavil dokument o pogojih za skupno sposobnost pokrivanja izgub (TLAC) (v nadaljnjem besedilu: standard TLAC), ki ga je skupina G-20 potrdila še isti mesec. Cilj standarda TLAC je zagotoviti, da imajo globalne sistemsko pomembne banke, ki so v okviru Unije opredeljene kot globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI), potrebno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, ki bi pomagala zagotoviti, da lahko med reševanjem in takoj po njem te institucije še naprej opravljajo kritične funkcije, ne da bi bila ogrožena sredstva davkoplačevalcev, torej javna sredstva, ali finančna stabilnost. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 24. novembra 2015 z naslovom „Dokončanje bančne unije“ zavezala, da bo do konca leta 2016 predložila zakonodajni predlog, s katerim se bo lahko standard TLAC začel izvajati v pravu Unije do mednarodno dogovorjenega roka, in sicer leta 2019.

| (2) | Pri izvajanju standarda TLAC v pravu Unije je treba upoštevati veljavno posebno minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (MREL) za institucije, ki se uporablja za vse kreditne institucije in investicijska podjetja (v nadaljnjem besedilu: institucije) s sedežem v Uniji in tudi za vse druge subjekte, kot je določeno v Direktivi 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: subjekti). Standard TLAC in MREL zasledujeta isti cilj, to je zagotoviti, da imajo institucije in subjekti s sedežem v Uniji ustrezno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, zato bi morali biti ti dve zahtevi dopolnilna elementa skupnega okvira. Z operativnega vidika bi bilo treba harmonizirano najnižjo raven standarda TLAC za GSPI (v nadaljnjem besedilu: minimalna zahteva glede TLAC) v zakonodajo Unije uvesti s spremembami Uredbe (EU) št. 575/2013 (5), posebni pribitek za institucije, ki so GSPI, in posebno zahtevo za institucije, ki niso GSPI, imenovano MREL, pa bi bilo treba obravnavati s ciljno usmerjenimi spremembami Direktive 2014/59/EU in Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6).
  Določbe Uredbe (EU) št. 806/2014, kakor je bila spremenjena s to uredbo, o sposobnosti institucij in subjektov za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo bi bilo treba uporabljati skladno z določbami iz Uredbe (EU) št. 575/2013 ter direktiv 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) in 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(2)

Pri izvajanju standarda TLAC v pravu Unije je treba upoštevati veljavno posebno minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (MREL) za institucije, ki se uporablja za vse kreditne institucije in investicijska podjetja (v nadaljnjem besedilu: institucije) s sedežem v Uniji in tudi za vse druge subjekte, kot je določeno v Direktivi 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: subjekti). Standard TLAC in MREL zasledujeta isti cilj, to je zagotoviti, da imajo institucije in subjekti s sedežem v Uniji ustrezno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, zato bi morali biti ti dve zahtevi dopolnilna elementa skupnega okvira. Z operativnega vidika bi bilo treba harmonizirano najnižjo raven standarda TLAC za GSPI (v nadaljnjem besedilu: minimalna zahteva glede TLAC) v zakonodajo Unije uvesti s spremembami Uredbe (EU) št. 575/2013 (5), posebni pribitek za institucije, ki so GSPI, in posebno zahtevo za institucije, ki niso GSPI, imenovano MREL, pa bi bilo treba obravnavati s ciljno usmerjenimi spremembami Direktive 2014/59/EU in Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

Določbe Uredbe (EU) št. 806/2014, kakor je bila spremenjena s to uredbo, o sposobnosti institucij in subjektov za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo bi bilo treba uporabljati skladno z določbami iz Uredbe (EU) št. 575/2013 ter direktiv 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) in 2014/59/EU.

| (3) | Dejstvo, da države članice, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu za reševanje (EMR), nimajo harmoniziranih pravil v zvezi z izvajanjem standarda TLAC povzroča dodatne stroške in pravno negotovost, čezmejnim institucijam in subjektom pa otežuje uporabo instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov. Poleg tega dejstvo, da ni harmoniziranih pravil Unije, povzroča izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, saj se lahko stroški, ki jih imajo institucije in subjekti zaradi izpolnjevanja veljavnih zahtev in spoštovanja standarda TLAC, v posameznih državah članicah, ki sodelujejo v EMR, precej razlikujejo. Zato je treba odpraviti navedene ovire za delovanje notranjega trga in preprečiti izkrivljanje konkurence, ki nastaja, ker ni harmoniziranih pravil glede izvajanja standarda TLAC. Posledično je ustrezna pravna podlaga za to uredbo člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(3)

Dejstvo, da države članice, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu za reševanje (EMR), nimajo harmoniziranih pravil v zvezi z izvajanjem standarda TLAC povzroča dodatne stroške in pravno negotovost, čezmejnim institucijam in subjektom pa otežuje uporabo instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov. Poleg tega dejstvo, da ni harmoniziranih pravil Unije, povzroča izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, saj se lahko stroški, ki jih imajo institucije in subjekti zaradi izpolnjevanja veljavnih zahtev in spoštovanja standarda TLAC, v posameznih državah članicah, ki sodelujejo v EMR, precej razlikujejo. Zato je treba odpraviti navedene ovire za delovanje notranjega trga in preprečiti izkrivljanje konkurence, ki nastaja, ker ni harmoniziranih pravil glede izvajanja standarda TLAC. Posledično je ustrezna pravna podlaga za to uredbo člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (4) | V skladu s standardom TLAC bi morala Uredba (EU) št. 806/2014 še naprej priznavati strategijo reševanja z eno vstopno točko in tudi strategijo reševanja z več vstopnimi točkami. V okviru strategije reševanja z eno vstopno točko se reši samo en subjekt v skupini, običajno nadrejena družba, za druge subjekte v skupini, običajno podrejene družbe, pa se postopek reševanja ne začne, temveč se njihove izgube in potrebe po dokapitalizaciji prenesejo na subjekt, ki ga je treba rešiti. V okviru strategije reševanja z več vstopnimi točkami bi se lahko rešilo več subjektov v skupini. Pomembno je, da se jasno opredelijo subjekti, ki jih je treba rešiti (v nadaljnjem besedilu: subjekti v postopku reševanja), torej subjekti, za katere bi bilo mogoče uporabiti ukrepe za reševanje, ter njihove podrejene družbe (v nadaljnjem besedilu: skupine v postopku reševanja), da se učinkovito uporabi zaželena strategija reševanja. Ta opredelitev je pomembna tudi za to, da se določi raven uporabe pravil o sposobnosti pokrivanja izgub in dokapitalizaciji, ki bi jo morale uporabljati institucije in subjekti. Zato je treba uvesti pojma „subjekt v postopku reševanja“ in „skupina v postopku reševanja“ ter spremeniti Uredbo (EU) št. 806/2014 glede načrtovanja reševanja skupine, da bi se izrecno zahtevalo, da Enotni odbor za reševanje (v nadaljnjem besedilu: odbor) v skupini opredeli subjekte v postopku reševanja in skupine v postopku reševanja ter ustrezno upošteva posledice vsakršnega načrtovanega ukrepa v skupini, da se zagotovi učinkovito reševanje skupine. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s standardom TLAC bi morala Uredba (EU) št. 806/2014 še naprej priznavati strategijo reševanja z eno vstopno točko in tudi strategijo reševanja z več vstopnimi točkami. V okviru strategije reševanja z eno vstopno točko se reši samo en subjekt v skupini, običajno nadrejena družba, za druge subjekte v skupini, običajno podrejene družbe, pa se postopek reševanja ne začne, temveč se njihove izgube in potrebe po dokapitalizaciji prenesejo na subjekt, ki ga je treba rešiti. V okviru strategije reševanja z več vstopnimi točkami bi se lahko rešilo več subjektov v skupini. Pomembno je, da se jasno opredelijo subjekti, ki jih je treba rešiti (v nadaljnjem besedilu: subjekti v postopku reševanja), torej subjekti, za katere bi bilo mogoče uporabiti ukrepe za reševanje, ter njihove podrejene družbe (v nadaljnjem besedilu: skupine v postopku reševanja), da se učinkovito uporabi zaželena strategija reševanja. Ta opredelitev je pomembna tudi za to, da se določi raven uporabe pravil o sposobnosti pokrivanja izgub in dokapitalizaciji, ki bi jo morale uporabljati institucije in subjekti. Zato je treba uvesti pojma „subjekt v postopku reševanja“ in „skupina v postopku reševanja“ ter spremeniti Uredbo (EU) št. 806/2014 glede načrtovanja reševanja skupine, da bi se izrecno zahtevalo, da Enotni odbor za reševanje (v nadaljnjem besedilu: odbor) v skupini opredeli subjekte v postopku reševanja in skupine v postopku reševanja ter ustrezno upošteva posledice vsakršnega načrtovanega ukrepa v skupini, da se zagotovi učinkovito reševanje skupine.

| (5) | Odbor bi moral zagotoviti, da imajo institucije in subjekti ustrezno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, da zagotovijo nemoteno in hitro pokrivanje izgub in dokapitalizacijo pri reševanju s čim manjšim učinkom na davkoplačevalce in finančno stabilnost. To bi bilo treba doseči tako, da bi institucije izpolnile posebno MREL za institucije, kot je določena v Uredbi (EU) št. 806/2014. |
| --- | --- |

(5)

Odbor bi moral zagotoviti, da imajo institucije in subjekti ustrezno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, da zagotovijo nemoteno in hitro pokrivanje izgub in dokapitalizacijo pri reševanju s čim manjšim učinkom na davkoplačevalce in finančno stabilnost. To bi bilo treba doseči tako, da bi institucije izpolnile posebno MREL za institucije, kot je določena v Uredbi (EU) št. 806/2014.

| (6) | Da bi se imenovalci za merjenje sposobnosti institucij in subjektov za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo uskladili s tistimi iz standarda TLAC, bi morala biti MREL izražena kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju in mere skupne izpostavljenosti zadevne institucije ali subjekta, institucija ali subjekt pa bi morala hkrati izpolnjevati ravni iz teh dveh merjenj. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se imenovalci za merjenje sposobnosti institucij in subjektov za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo uskladili s tistimi iz standarda TLAC, bi morala biti MREL izražena kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju in mere skupne izpostavljenosti zadevne institucije ali subjekta, institucija ali subjekt pa bi morala hkrati izpolnjevati ravni iz teh dveh merjenj.

| (7) | Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za institucije in subjekte s sedežem v Uniji, tudi na globalni ravni, bi morala biti merila primernosti za obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument reševanja s sredstvi upnikov, za MREL tesno usklajena s tistimi iz Uredbe (EU) št. 575/2013 za minimalno zahtevo glede TLAC, vendar ob upoštevanju dopolnilnih prilagoditev in zahtev, uvedenih s to uredbo. Zlasti bi morali biti nekateri dolžniški instrumenti z vgrajeno komponento izvedenega finančnega instrumenta, kot so nekateri strukturirani vrednostni papirji, pod določenimi pogoji primerni za izpolnitev MREL, če imajo fiksen ali naraščajoč znesek glavnice, izplačljiv ob vnaprej znani zapadlosti, in je s to komponento izvedenega finančnega instrumenta povezan samo dodaten donos, ki je odvisen od donosnosti referenčnega sredstva. Glede na takšne pogoje se pričakuje, da bodo imeli navedeni dolžniški instrumenti visoko sposobnost pokrivanja izgub in se bodo zlahka uporabili za reševanje s sredstvi upnikov v primeru reševanja. Kadar institucije ali subjekti razpolagajo s kapitalom, ki presega kapitalske zahteve, to samo po sebi ne bi smelo vplivati na odločitve v zvezi z določitvijo MREL. Poleg tega bi morale imeti institucije in subjekti možnost, da MREL v katerem koli delu, ki jih zadeva, izpolnijo s kapitalom. |
| --- | --- |

(7)

Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za institucije in subjekte s sedežem v Uniji, tudi na globalni ravni, bi morala biti merila primernosti za obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument reševanja s sredstvi upnikov, za MREL tesno usklajena s tistimi iz Uredbe (EU) št. 575/2013 za minimalno zahtevo glede TLAC, vendar ob upoštevanju dopolnilnih prilagoditev in zahtev, uvedenih s to uredbo. Zlasti bi morali biti nekateri dolžniški instrumenti z vgrajeno komponento izvedenega finančnega instrumenta, kot so nekateri strukturirani vrednostni papirji, pod določenimi pogoji primerni za izpolnitev MREL, če imajo fiksen ali naraščajoč znesek glavnice, izplačljiv ob vnaprej znani zapadlosti, in je s to komponento izvedenega finančnega instrumenta povezan samo dodaten donos, ki je odvisen od donosnosti referenčnega sredstva. Glede na takšne pogoje se pričakuje, da bodo imeli navedeni dolžniški instrumenti visoko sposobnost pokrivanja izgub in se bodo zlahka uporabili za reševanje s sredstvi upnikov v primeru reševanja. Kadar institucije ali subjekti razpolagajo s kapitalom, ki presega kapitalske zahteve, to samo po sebi ne bi smelo vplivati na odločitve v zvezi z določitvijo MREL. Poleg tega bi morale imeti institucije in subjekti možnost, da MREL v katerem koli delu, ki jih zadeva, izpolnijo s kapitalom.

| (8) | Obseg obveznosti, uporabljen za izpolnitev MREL, načeloma vključuje vse obveznosti, ki izhajajo iz terjatev navadnih nezavarovanih upnikov (v nadaljnjem besedilu: nepodrejene obveznosti), razen če ne izpolnjujejo posebnih meril primernosti iz te uredbe. Da bi se z učinkovito uporabo instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov izboljšala rešljivost institucij in subjektov, bi moral imeti odbor možnost zahtevati, naj se MREL izpolni s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, zlasti kadar je jasno, da bodo upniki, katerih sredstva se uporabijo za reševanje, pri tem reševanju verjetno utrpeli izgube, ki bodo presegale izgube, ki bi jih imeli v okviru običajnega insolvenčnega postopka. Odbor bi moral oceniti potrebo, da se od institucij in subjektov zahteva izpolnjevanje MREL s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, kadar znesek obveznosti, izključen iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov, doseže določen prag v okviru razreda obveznosti, ki vključuje obveznosti, primerne za izpolnjevanje MREL. Institucije in subjekti bi morali izpolniti MREL s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi do ravni, potrebne za preprečitev, da bi imeli njihovi upniki izgube, ki bi presegale izgube, ki bi jih ti upniki utrpeli v okviru običajnega insolvenčnega postopka. |
| --- | --- |

(8)

Obseg obveznosti, uporabljen za izpolnitev MREL, načeloma vključuje vse obveznosti, ki izhajajo iz terjatev navadnih nezavarovanih upnikov (v nadaljnjem besedilu: nepodrejene obveznosti), razen če ne izpolnjujejo posebnih meril primernosti iz te uredbe. Da bi se z učinkovito uporabo instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov izboljšala rešljivost institucij in subjektov, bi moral imeti odbor možnost zahtevati, naj se MREL izpolni s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, zlasti kadar je jasno, da bodo upniki, katerih sredstva se uporabijo za reševanje, pri tem reševanju verjetno utrpeli izgube, ki bodo presegale izgube, ki bi jih imeli v okviru običajnega insolvenčnega postopka. Odbor bi moral oceniti potrebo, da se od institucij in subjektov zahteva izpolnjevanje MREL s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, kadar znesek obveznosti, izključen iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov, doseže določen prag v okviru razreda obveznosti, ki vključuje obveznosti, primerne za izpolnjevanje MREL. Institucije in subjekti bi morali izpolniti MREL s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi do ravni, potrebne za preprečitev, da bi imeli njihovi upniki izgube, ki bi presegale izgube, ki bi jih ti upniki utrpeli v okviru običajnega insolvenčnega postopka.

| (9) | Vsakršna podrejenost dolžniških instrumentov, ki jo odbor zahteva za MREL, ne bi smela posegati v možnost, da se minimalna zahteva glede TLAC delno izpolni z nepodrejenimi dolžniškimi instrumenti v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, kot je dovoljeno s standardom TLAC. Za subjekte v postopku reševanja v okviru GSPI, v okviru skupin v postopku reševanja s sredstvi nad 100 milijard EUR (banke na najvišji ravni) in za subjekte v postopku reševanja v okviru skupin v postopku reševanja s sredstvi pod 100 milijard EUR, za katere nacionalni organ za reševanje meni, da bi njihov propad verjetno pomenil sistemsko tveganje, ob upoštevanju razširjenosti vlog in odsotnosti dolžniških instrumentov v modelu financiranja, omejenega dostopa do kapitalskih trgov za kvalificirane obveznosti in odvisnosti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za izpolnitev MREL, bi moral imeti odbor možnost zahtevati, da se del MREL, ki ustreza ravni pokrivanja izgub in dokapitalizacije iz člena 27(7) Uredbe (EU) št. 806/2014, kot je bila spremenjena s to uredbo, izpolni s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, vključno s kapitalom, uporabljenim za izpolnitev zahteve po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(9)

Vsakršna podrejenost dolžniških instrumentov, ki jo odbor zahteva za MREL, ne bi smela posegati v možnost, da se minimalna zahteva glede TLAC delno izpolni z nepodrejenimi dolžniškimi instrumenti v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, kot je dovoljeno s standardom TLAC. Za subjekte v postopku reševanja v okviru GSPI, v okviru skupin v postopku reševanja s sredstvi nad 100 milijard EUR (banke na najvišji ravni) in za subjekte v postopku reševanja v okviru skupin v postopku reševanja s sredstvi pod 100 milijard EUR, za katere nacionalni organ za reševanje meni, da bi njihov propad verjetno pomenil sistemsko tveganje, ob upoštevanju razširjenosti vlog in odsotnosti dolžniških instrumentov v modelu financiranja, omejenega dostopa do kapitalskih trgov za kvalificirane obveznosti in odvisnosti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za izpolnitev MREL, bi moral imeti odbor možnost zahtevati, da se del MREL, ki ustreza ravni pokrivanja izgub in dokapitalizacije iz člena 27(7) Uredbe (EU) št. 806/2014, kot je bila spremenjena s to uredbo, izpolni s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, vključno s kapitalom, uporabljenim za izpolnitev zahteve po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU.

| (10) | Odbor bi moral imeti možnost, da na prošnjo subjekta v postopku reševanja zmanjša del MREL, ki bi ga bilo treba izpolniti s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, do mejne vrednosti, ki predstavlja odstotek zmanjšanja, ki je na podlagi člena 72b(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 mogoče v zvezi z minimalno zahtevo glede TLAC, določeno v navedeni uredbi. V skladu z načelom sorazmernosti bi moral imeti odbor možnost zahtevati, da se MREL izpolni s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, kolikor skupna raven zahtevane podrejenosti v obliki kapitala in postavk kvalificiranih obveznosti zaradi obveznosti institucij in subjektov, da izpolnijo minimalno zahtevo glede TLAC ter MREL in, kadar je ustrezno, zahtevo po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU, ne presega ravni pokrivanja izgub in dokapitalizacije iz člena 27(7) Uredbe (EU) št. 806/2014, kakor je bila spremenjena s to uredbo, ali, če je višji, zneska formule, ki je določena v tej uredbi in temelji na bonitetnih zahtevah v okviru stebra 1 in stebra 2 ter zahtevi po skupnem blažilniku. |
| --- | --- |

(10)

Odbor bi moral imeti možnost, da na prošnjo subjekta v postopku reševanja zmanjša del MREL, ki bi ga bilo treba izpolniti s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, do mejne vrednosti, ki predstavlja odstotek zmanjšanja, ki je na podlagi člena 72b(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 mogoče v zvezi z minimalno zahtevo glede TLAC, določeno v navedeni uredbi. V skladu z načelom sorazmernosti bi moral imeti odbor možnost zahtevati, da se MREL izpolni s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, kolikor skupna raven zahtevane podrejenosti v obliki kapitala in postavk kvalificiranih obveznosti zaradi obveznosti institucij in subjektov, da izpolnijo minimalno zahtevo glede TLAC ter MREL in, kadar je ustrezno, zahtevo po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU, ne presega ravni pokrivanja izgub in dokapitalizacije iz člena 27(7) Uredbe (EU) št. 806/2014, kakor je bila spremenjena s to uredbo, ali, če je višji, zneska formule, ki je določena v tej uredbi in temelji na bonitetnih zahtevah v okviru stebra 1 in stebra 2 ter zahtevi po skupnem blažilniku.

| (11) | Za posebne banke na najvišji ravni bi moral odbor pod pogoji, ki jih mora oceniti, raven minimalne zahteve za podrejenost omejiti na določen prag, pri čemer bi moral upoštevati tudi morebitno tveganje, da bi tako nesorazmerno vplival na poslovni model teh institucij. Ta omejitev ne bi smela posegati v možnost, da se določi zahteva za podrejenost nad tem pragom prek zahteve po podrejenosti v okviru stebra 2, med drugim pod pogoji, ki se uporabljajo za ta steber, na podlagi alternativnih meril, in sicer ovir za rešljivost, ali izvedljivosti in verodostojnosti strategije reševanja ali pa tveganosti institucije. |
| --- | --- |

(11)

Za posebne banke na najvišji ravni bi moral odbor pod pogoji, ki jih mora oceniti, raven minimalne zahteve za podrejenost omejiti na določen prag, pri čemer bi moral upoštevati tudi morebitno tveganje, da bi tako nesorazmerno vplival na poslovni model teh institucij. Ta omejitev ne bi smela posegati v možnost, da se določi zahteva za podrejenost nad tem pragom prek zahteve po podrejenosti v okviru stebra 2, med drugim pod pogoji, ki se uporabljajo za ta steber, na podlagi alternativnih meril, in sicer ovir za rešljivost, ali izvedljivosti in verodostojnosti strategije reševanja ali pa tveganosti institucije.

| (12) | MREL bi morala institucijam in subjektom omogočiti, da pokrijejo izgube, ki naj bi po pričakovanjih nastale pri reševanju ali v trenutku, ko postane njihovo poslovanje neuspešno, kot je primerno, in da se dokapitalizirajo po izvedbi ukrepov, določenih v načrtu reševanja, ali po reševanju skupine v postopku reševanja. Odbor bi moral na podlagi strategije reševanja, ki jo izberejo, ustrezno utemeljiti naloženo raven MREL ter brez nepotrebnega odlašanja preučiti to raven, da bi se upoštevale morebitne spremembe ravni zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU. Naložena raven MREL kot taka bi morala biti vsota zneskov izgub, pričakovanih pri reševanju, ki ustrezajo kapitalskim zahtevam institucije ali subjekta, in znesku za dokapitalizacijo, s katerim lahko institucija ali subjekt po reševanju ali po izvajanju pooblastil za odpis ali konverzijo izpolni svoje kapitalske zahteve, potrebne za pridobitev dovoljenja, da lahko opravlja svoje dejavnosti v skladu z izbrano strategijo reševanja. Odbor bi moral zneske za dokapitalizacijo prilagoditi navzdol ali navzgor glede na morebitne spremembe, ki bi izhajale iz ukrepov, določenih v načrtu reševanja. |
| --- | --- |

(12)

MREL bi morala institucijam in subjektom omogočiti, da pokrijejo izgube, ki naj bi po pričakovanjih nastale pri reševanju ali v trenutku, ko postane njihovo poslovanje neuspešno, kot je primerno, in da se dokapitalizirajo po izvedbi ukrepov, določenih v načrtu reševanja, ali po reševanju skupine v postopku reševanja. Odbor bi moral na podlagi strategije reševanja, ki jo izberejo, ustrezno utemeljiti naloženo raven MREL ter brez nepotrebnega odlašanja preučiti to raven, da bi se upoštevale morebitne spremembe ravni zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU. Naložena raven MREL kot taka bi morala biti vsota zneskov izgub, pričakovanih pri reševanju, ki ustrezajo kapitalskim zahtevam institucije ali subjekta, in znesku za dokapitalizacijo, s katerim lahko institucija ali subjekt po reševanju ali po izvajanju pooblastil za odpis ali konverzijo izpolni svoje kapitalske zahteve, potrebne za pridobitev dovoljenja, da lahko opravlja svoje dejavnosti v skladu z izbrano strategijo reševanja. Odbor bi moral zneske za dokapitalizacijo prilagoditi navzdol ali navzgor glede na morebitne spremembe, ki bi izhajale iz ukrepov, določenih v načrtu reševanja.

| (13) | Odbor bi moral imeti možnost povečati znesek za dokapitalizacijo, da se zagotovi zadostno zaupanje trga v institucijo ali subjekt po izvedbi ukrepov, iz načrta reševanja. Zahtevana raven blažilnika za zaupanje trga bi morala instituciji ali subjektu omogočiti, da v ustreznem obdobju še naprej izpolnjuje pogoje za pridobitev dovoljenja, vključno s tem, da instituciji ali subjektu dovoli, da pokrije stroške v zvezi s prestrukturiranjem svojih dejavnosti po reševanju, in da ohrani zadostno zaupanje trga. Blažilnik za zaupanje trga bi bilo treba določiti s sklicevanjem na del zahteve po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU. Odbor bi moral raven blažilnika za zaupanje trga prilagoditi navzdol, če bi nižja raven zadoščala za zagotovitev ustreznega zaupanja trga, ali navzgor, če bi bila višja raven potrebna za zagotovitev, da subjekt po ukrepih, določenih v načrtu reševanja, v ustreznem obdobju še naprej izpolnjuje pogoje za pridobitev dovoljenja in ohrani zadostno zaupanje trga. |
| --- | --- |

(13)

Odbor bi moral imeti možnost povečati znesek za dokapitalizacijo, da se zagotovi zadostno zaupanje trga v institucijo ali subjekt po izvedbi ukrepov, iz načrta reševanja. Zahtevana raven blažilnika za zaupanje trga bi morala instituciji ali subjektu omogočiti, da v ustreznem obdobju še naprej izpolnjuje pogoje za pridobitev dovoljenja, vključno s tem, da instituciji ali subjektu dovoli, da pokrije stroške v zvezi s prestrukturiranjem svojih dejavnosti po reševanju, in da ohrani zadostno zaupanje trga. Blažilnik za zaupanje trga bi bilo treba določiti s sklicevanjem na del zahteve po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU. Odbor bi moral raven blažilnika za zaupanje trga prilagoditi navzdol, če bi nižja raven zadoščala za zagotovitev ustreznega zaupanja trga, ali navzgor, če bi bila višja raven potrebna za zagotovitev, da subjekt po ukrepih, določenih v načrtu reševanja, v ustreznem obdobju še naprej izpolnjuje pogoje za pridobitev dovoljenja in ohrani zadostno zaupanje trga.

| (14) | V skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/1075 (8) bi moral odbor preučiti bazo vlagateljev v instrumente posamezne institucije ali subjekta za izpolnjevanje MREL. Če imajo znaten del instrumentov institucije ali subjekta za izpolnjevanje MREL mali vlagatelji, ki morda niso prejeli ustreznih informacij o relevantnih tveganjih, bi lahko to samo po sebi pomenilo oviro za rešljivost. Poleg tega, če imajo velik del instrumentov institucije ali subjekta za izpolnjevanje MREL druge institucije ali subjekti, bi lahko sistemska posledica odpisa ali konverzije prav tako predstavljala oviro za rešljivost. Kadar odbor odkrije oviro za rešljivost, ki izhaja iz velikosti in narave določene baze vlagateljev, bi moral imeti možnost, da instituciji ali subjektu priporoči, naj takšno oviro odpravi. |
| --- | --- |

(14)

V skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/1075 (8) bi moral odbor preučiti bazo vlagateljev v instrumente posamezne institucije ali subjekta za izpolnjevanje MREL. Če imajo znaten del instrumentov institucije ali subjekta za izpolnjevanje MREL mali vlagatelji, ki morda niso prejeli ustreznih informacij o relevantnih tveganjih, bi lahko to samo po sebi pomenilo oviro za rešljivost. Poleg tega, če imajo velik del instrumentov institucije ali subjekta za izpolnjevanje MREL druge institucije ali subjekti, bi lahko sistemska posledica odpisa ali konverzije prav tako predstavljala oviro za rešljivost. Kadar odbor odkrije oviro za rešljivost, ki izhaja iz velikosti in narave določene baze vlagateljev, bi moral imeti možnost, da instituciji ali subjektu priporoči, naj takšno oviro odpravi.

| (15) | Odbor bi moral za izboljšanje rešljivosti GSPI imeti možnost, da poleg minimalne zahteve glede TLAC iz Uredbe (EU) št. 575/2013 GSPI naloži še posebno MREL za institucije. Ta posebna MREL za institucije bi se morala naložiti, če minimalna zahteva glede TLAC ne zadostuje za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo GSPI v skladu z izbrano strategijo reševanja. |
| --- | --- |

(15)

Odbor bi moral za izboljšanje rešljivosti GSPI imeti možnost, da poleg minimalne zahteve glede TLAC iz Uredbe (EU) št. 575/2013 GSPI naloži še posebno MREL za institucije. Ta posebna MREL za institucije bi se morala naložiti, če minimalna zahteva glede TLAC ne zadostuje za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo GSPI v skladu z izbrano strategijo reševanja.

| (16) | Odbor bi moral pri določitvi ravni MREL upoštevati stopnjo sistemskega pomena institucije ali subjekta in morebitni negativni vpliv njegovega propada na finančno stabilnost. Upoštevati bi moral potrebo po enakih konkurenčnih pogojih za GSPI in druge primerljive institucije ali subjekte, ki so sistemsko pomembni v sodelujočih državah članicah. Zato se MREL za institucije ali subjekte, ki niso GSPI, vendar imajo v sodelujočih državah članicah sistemski pomen, ki je primerljiv s sistemskim pomenom GSPI, ne bi smela nesorazmerno razlikovati od ravni in sestave MREL, ki se na splošno določi za GSPI. |
| --- | --- |

(16)

Odbor bi moral pri določitvi ravni MREL upoštevati stopnjo sistemskega pomena institucije ali subjekta in morebitni negativni vpliv njegovega propada na finančno stabilnost. Upoštevati bi moral potrebo po enakih konkurenčnih pogojih za GSPI in druge primerljive institucije ali subjekte, ki so sistemsko pomembni v sodelujočih državah članicah. Zato se MREL za institucije ali subjekte, ki niso GSPI, vendar imajo v sodelujočih državah članicah sistemski pomen, ki je primerljiv s sistemskim pomenom GSPI, ne bi smela nesorazmerno razlikovati od ravni in sestave MREL, ki se na splošno določi za GSPI.

| (17) | V skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 bi se morala MREL uporabljati za institucije ali subjekte, opredeljene kot subjekti v postopku reševanja, samo na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja. To pomeni, da bi morali subjekti v postopku reševanja za izpolnitev svojih MREL zunanjim tretjim upnikom, za reševanje katerih bi se v primeru, da se za organ za reševanje začne postopek reševanja, uporabila sredstva upnikov, izdati kvalificirane instrumente in postavke. |
| --- | --- |

(17)

V skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 bi se morala MREL uporabljati za institucije ali subjekte, opredeljene kot subjekti v postopku reševanja, samo na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja. To pomeni, da bi morali subjekti v postopku reševanja za izpolnitev svojih MREL zunanjim tretjim upnikom, za reševanje katerih bi se v primeru, da se za organ za reševanje začne postopek reševanja, uporabila sredstva upnikov, izdati kvalificirane instrumente in postavke.

| (18) | Institucije ali subjekti, ki niso subjekti v postopku reševanja, bi morali MREL izpolniti na individualni ravni. Potrebe teh institucij ali subjektov po pokrivanju izgub in dokapitalizaciji bi načeloma morali zadovoljiti njihovi subjekti v postopku reševanja, in sicer z neposredno ali posredno pridobitvijo kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti s strani teh subjektov v postopku reševanja, ki jih izdajo te institucije ali subjekti, ter z njihovim odpisom ali konverzijo v lastniške instrumente, kadar poslovanje teh institucij ali subjektov ni več uspešno. Kot taka bi se morala MREL, ki se uporablja za institucije ali subjekte, ki niso subjekti v postopku reševanja, uporabljati skupaj in skladno z zahtevami, ki se uporabljajo za subjekte v postopku reševanja. To bi moralo odboru omogočiti, da skupino v postopku reševanja reši, ne da bi postopek reševanja začel še za nekatere njene podrejene družbe, in tako prepreči morebitne motnje na trgu. Uporaba MREL za institucije ali subjekte, ki niso subjekti v postopku reševanja, bi morala ustrezati izbrani strategiji reševanja, zlasti pa po dokapitalizaciji teh institucij ali subjektov ne bi smela spremeniti lastniškega razmerja med njimi in njihovo skupino v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(18)

Institucije ali subjekti, ki niso subjekti v postopku reševanja, bi morali MREL izpolniti na individualni ravni. Potrebe teh institucij ali subjektov po pokrivanju izgub in dokapitalizaciji bi načeloma morali zadovoljiti njihovi subjekti v postopku reševanja, in sicer z neposredno ali posredno pridobitvijo kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti s strani teh subjektov v postopku reševanja, ki jih izdajo te institucije ali subjekti, ter z njihovim odpisom ali konverzijo v lastniške instrumente, kadar poslovanje teh institucij ali subjektov ni več uspešno. Kot taka bi se morala MREL, ki se uporablja za institucije ali subjekte, ki niso subjekti v postopku reševanja, uporabljati skupaj in skladno z zahtevami, ki se uporabljajo za subjekte v postopku reševanja. To bi moralo odboru omogočiti, da skupino v postopku reševanja reši, ne da bi postopek reševanja začel še za nekatere njene podrejene družbe, in tako prepreči morebitne motnje na trgu. Uporaba MREL za institucije ali subjekte, ki niso subjekti v postopku reševanja, bi morala ustrezati izbrani strategiji reševanja, zlasti pa po dokapitalizaciji teh institucij ali subjektov ne bi smela spremeniti lastniškega razmerja med njimi in njihovo skupino v postopku reševanja.

| (19) | Če imajo subjekt v postopku reševanja ali nadrejena družba in njene podrejene družbe sedež v isti državi članici in so del iste skupine v postopku reševanja, bi moral imeti odbor možnost, da tem podrejenim družbam, ki niso subjekti v postopku reševanja, omogoči, da opustijo uporabo MREL, ki se uporablja zanje, ali jim dovoli, da MREL izpolnijo z zavarovanimi jamstvi med nadrejeno družbo in njenimi podrejenimi družbami, pri čemer se ta lahko sprožijo, ko so izpolnjeni časovni pogoji, enakovredni časovnim pogojem, pod katerimi se lahko kvalificirane obveznosti odpišejo ali konvertirajo. Zavarovanje s premoženjem, ki se uporabi za jamstvo, bi moralo biti visoko likvidno ter imeti minimalno tržno in kreditno tveganje. |
| --- | --- |

(19)

Če imajo subjekt v postopku reševanja ali nadrejena družba in njene podrejene družbe sedež v isti državi članici in so del iste skupine v postopku reševanja, bi moral imeti odbor možnost, da tem podrejenim družbam, ki niso subjekti v postopku reševanja, omogoči, da opustijo uporabo MREL, ki se uporablja zanje, ali jim dovoli, da MREL izpolnijo z zavarovanimi jamstvi med nadrejeno družbo in njenimi podrejenimi družbami, pri čemer se ta lahko sprožijo, ko so izpolnjeni časovni pogoji, enakovredni časovnim pogojem, pod katerimi se lahko kvalificirane obveznosti odpišejo ali konvertirajo. Zavarovanje s premoženjem, ki se uporabi za jamstvo, bi moralo biti visoko likvidno ter imeti minimalno tržno in kreditno tveganje.

| (20) | V Uredbi (EU) št. 575/2013 je določeno, da lahko pristojni organi za kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom (v nadaljnjem besedilu: povezane mreže), opustijo uporabo nekaterih zahtev glede solventnosti in likvidnosti, kadar so izpolnjeni nekateri posebni pogoji. Zaradi upoštevanja posebnosti takšnih povezanih mrež bi odbor moral imeti tudi možnost, da takšnim kreditnim institucijam in centralnemu organu omogoči, da opustijo uporabo MREL, ki se uporablja zanje, pod pogoji, ki so podobni tistim iz Uredbe (EU) št. 575/2013, kadar imajo institucije in centralni organ sedež v isti državi članici. Odbor bi tudi moral imeti možnost, da kreditne institucije in centralni organ pri ocenjevanju pogojev za reševanje glede na značilnosti solidarnostnega mehanizma obravnava kot celoto. Odbor bi moral imeti možnost, da izpolnjevanje zunanje MREL za skupino v postopku reševanja kot celoto zagotovi na različne načine glede na značilnosti solidarnostnega mehanizma posamezne skupine, in sicer tako, da upošteva kvalificirane obveznosti subjektov, od katerih v skladu z načrtom reševanja zahteva, da instrumente, primerne za MREL, izdajo ločeno od skupine v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(20)

V Uredbi (EU) št. 575/2013 je določeno, da lahko pristojni organi za kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom (v nadaljnjem besedilu: povezane mreže), opustijo uporabo nekaterih zahtev glede solventnosti in likvidnosti, kadar so izpolnjeni nekateri posebni pogoji. Zaradi upoštevanja posebnosti takšnih povezanih mrež bi odbor moral imeti tudi možnost, da takšnim kreditnim institucijam in centralnemu organu omogoči, da opustijo uporabo MREL, ki se uporablja zanje, pod pogoji, ki so podobni tistim iz Uredbe (EU) št. 575/2013, kadar imajo institucije in centralni organ sedež v isti državi članici. Odbor bi tudi moral imeti možnost, da kreditne institucije in centralni organ pri ocenjevanju pogojev za reševanje glede na značilnosti solidarnostnega mehanizma obravnava kot celoto. Odbor bi moral imeti možnost, da izpolnjevanje zunanje MREL za skupino v postopku reševanja kot celoto zagotovi na različne načine glede na značilnosti solidarnostnega mehanizma posamezne skupine, in sicer tako, da upošteva kvalificirane obveznosti subjektov, od katerih v skladu z načrtom reševanja zahteva, da instrumente, primerne za MREL, izdajo ločeno od skupine v postopku reševanja.

| (21) | Pristojni organi, nacionalni organi za reševanje in odbor bi morali ustrezno obravnavati in odpraviti morebitne kršitve minimalne zahteve glede TLAC in morebitne kršitve MREL. Ker bi kršitev teh zahtev lahko predstavljala oviro za rešljivost institucije ali skupine, bi bilo treba veljavne postopke za odpravo ovir za rešljivost skrajšati, da bi se pospešeno obravnavale vse kršitve zahtev. Poleg tega bi moral imeti odbor možnost, da od institucij ali subjektov zahteva, naj spremenijo profile zapadlosti kvalificiranih instrumentov in postavk ter pripravijo in izvedejo načrte za ponovno vzpostavitev ravni navedenih zahtev. Obenem bi moral imeti možnost, da prepove nekatere razdelitve, kadar po njegovem mnenju institucija ali subjekt ne izpolnjuje zahteve po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU, kadar se ta upošteva poleg MREL. |
| --- | --- |

(21)

Pristojni organi, nacionalni organi za reševanje in odbor bi morali ustrezno obravnavati in odpraviti morebitne kršitve minimalne zahteve glede TLAC in morebitne kršitve MREL. Ker bi kršitev teh zahtev lahko predstavljala oviro za rešljivost institucije ali skupine, bi bilo treba veljavne postopke za odpravo ovir za rešljivost skrajšati, da bi se pospešeno obravnavale vse kršitve zahtev. Poleg tega bi moral imeti odbor možnost, da od institucij ali subjektov zahteva, naj spremenijo profile zapadlosti kvalificiranih instrumentov in postavk ter pripravijo in izvedejo načrte za ponovno vzpostavitev ravni navedenih zahtev. Obenem bi moral imeti možnost, da prepove nekatere razdelitve, kadar po njegovem mnenju institucija ali subjekt ne izpolnjuje zahteve po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU, kadar se ta upošteva poleg MREL.

| (22) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem lastninsko pravico in svobodo gospodarske pobude, ter jo je treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem lastninsko pravico in svobodo gospodarske pobude, ter jo je treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli.

| (23) | Ker cilja te uredbe, in sicer določitve enotnih pravil za namene okvira Unije za sanacijo in reševanje za institucije in subjekte, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme to uredbo v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(23)

Ker cilja te uredbe, in sicer določitve enotnih pravil za namene okvira Unije za sanacijo in reševanje za institucije in subjekte, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme to uredbo v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (24) | Da bi se zagotovilo dovolj časa za uporabo te uredbe, bi se ta uredba morala uporabljati od 28. decembra 2020 – |
| --- | --- |

(24)

Da bi se zagotovilo dovolj časa za uporabo te uredbe, bi se ta uredba morala uporabljati od 28. decembra 2020 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 806/2014

Uredba (EU) št. 806/2014 se spremeni:

| (1) | člen 3(1) se spremeni:






  (a) | točka (21) se nadomesti z naslednjim:






  „(21) | „podrejena družba“ pomeni podrejeno družbo, kot je opredeljena v točki (16) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in za namen uporabe člena 8, člena 10(10), členov 12 do 12k, 21 in 53 te uredbe za skupine v postopku reševanja iz točke (b) točke (24b) tega odstavka po potrebi vključuje kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom, sam centralni organ in njihove podrejene družbe, pri čemer se upošteva, kako takšne skupine v postopku reševanja izpolnjujejo člen 12f(3) te uredbe; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 3(1) se spremeni:

(a)

točka (21) se nadomesti z naslednjim:

„(21)

„podrejena družba“ pomeni podrejeno družbo, kot je opredeljena v točki (16) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in za namen uporabe člena 8, člena 10(10), členov 12 do 12k, 21 in 53 te uredbe za skupine v postopku reševanja iz točke (b) točke (24b) tega odstavka po potrebi vključuje kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom, sam centralni organ in njihove podrejene družbe, pri čemer se upošteva, kako takšne skupine v postopku reševanja izpolnjujejo člen 12f(3) te uredbe;

| (21a) | „pomembna podrejena družba“ pomeni pomembno podrejeno družbo, kot je opredeljena v točki (135) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;“; |
| --- | --- |

(21a)

„pomembna podrejena družba“ pomeni pomembno podrejeno družbo, kot je opredeljena v točki (135) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;“;

| (b) | vstavijo se naslednje točke:






  „(24a) | „subjekt v postopku reševanja“ pomeni pravno osebo s sedežem v sodelujoči državi članici, ki jo odbor v skladu s členom 8 opredeli kot subjekt, v zvezi s katerim je v načrtu reševanja določen ukrep za reševanje; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavijo se naslednje točke:

„(24a)

„subjekt v postopku reševanja“ pomeni pravno osebo s sedežem v sodelujoči državi članici, ki jo odbor v skladu s členom 8 opredeli kot subjekt, v zvezi s katerim je v načrtu reševanja določen ukrep za reševanje;

| (24b) | „skupina v postopku reševanja“ pomeni:






  (a) | subjekt v postopku reševanja skupaj z njegovimi podrejenimi družbami, ki niso:






  (i) | same subjekti v postopku reševanja; |
| --- | --- | --- | --- |

(24b)

„skupina v postopku reševanja“ pomeni:

(a)

subjekt v postopku reševanja skupaj z njegovimi podrejenimi družbami, ki niso:

(i)

same subjekti v postopku reševanja;

| (ii) | podrejene družbe drugih subjektov v postopku reševanja ali |
| --- | --- |

(ii)

podrejene družbe drugih subjektov v postopku reševanja ali

| (iii) | subjekti s sedežem v tretji državi, ki niso vključeni v skupino v postopku reševanja v skladu z načrtom reševanja, in njihove podrejene družbe ali |
| --- | --- |

(iii)

subjekti s sedežem v tretji državi, ki niso vključeni v skupino v postopku reševanja v skladu z načrtom reševanja, in njihove podrejene družbe ali

| (b) | kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom, sam centralni organ, ko je vsaj ena od teh kreditnih institucij ali centralni organ subjekt v postopku reševanja, in njihove podrejene družbe; |
| --- | --- |

(b)

kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom, sam centralni organ, ko je vsaj ena od teh kreditnih institucij ali centralni organ subjekt v postopku reševanja, in njihove podrejene družbe;

| (24c) | „globalna sistemsko pomembna institucija“ ali „GSPI“ pomeni globalno sistemsko pomembno institucijo, kot je opredeljena v točki 133 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;“; |
| --- | --- |

(24c)

„globalna sistemsko pomembna institucija“ ali „GSPI“ pomeni globalno sistemsko pomembno institucijo, kot je opredeljena v točki 133 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;“;

| (c) | vstavi se naslednja točka:






  „(45a) | „navaden lastniški temeljni kapital“ pomeni navaden lastniški temeljni kapital, kot je izračunan v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 575/2013;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednja točka:

„(45a)

„navaden lastniški temeljni kapital“ pomeni navaden lastniški temeljni kapital, kot je izračunan v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 575/2013;“;

| (d) | v točki (48) se besedilo „upravičene obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“; |
| --- | --- |

(d)

v točki (48) se besedilo „upravičene obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“;

| (e) | točka (49) se nadomesti z naslednjim:






  „(49) | „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“ pomeni obveznosti in kapitalske instrumente, ki niso kvalificirani kot instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, instrumenti dodatnega temeljnega kapitala ali instrumenti dodatnega kapitala subjekta iz člena 2 in ki niso izključeni iz področja uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov na podlagi člena 27(3);“; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka (49) se nadomesti z naslednjim:

„(49)

„obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“ pomeni obveznosti in kapitalske instrumente, ki niso kvalificirani kot instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, instrumenti dodatnega temeljnega kapitala ali instrumenti dodatnega kapitala subjekta iz člena 2 in ki niso izključeni iz področja uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov na podlagi člena 27(3);“;

| (f) | vstavita se naslednji točki:






  „(49a) | ‚kvalificirane obveznosti‘ pomeni obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ki izpolnjujejo, kakor je primerno, pogoje iz člena 12c ali točke (a) člena 12g(2) te uredbe, in instrumente dodatnega kapitala, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (b) člena 72a(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

(f)

vstavita se naslednji točki:

„(49a)

‚kvalificirane obveznosti‘ pomeni obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ki izpolnjujejo, kakor je primerno, pogoje iz člena 12c ali točke (a) člena 12g(2) te uredbe, in instrumente dodatnega kapitala, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (b) člena 72a(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (49b) | ‚podrejeni kvalificirani instrumenti‘ pomeni instrumente, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, razen odstavkov 3 do 5 člena 72b navedene uredbe;“; |
| --- | --- |

(49b)

‚podrejeni kvalificirani instrumenti‘ pomeni instrumente, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, razen odstavkov 3 do 5 člena 72b navedene uredbe;“;

| (g) | doda se naslednja točka:






  „(55) | „zahteva po skupnem blažilniku“ pomeni zahtevo po skupnem blažilniku, kot je opredeljena v točki (6) člena 128 Direktive 2013/36/EU.“; |
| --- | --- | --- |

(g)

doda se naslednja točka:

„(55)

„zahteva po skupnem blažilniku“ pomeni zahtevo po skupnem blažilniku, kot je opredeljena v točki (6) člena 128 Direktive 2013/36/EU.“;

| (2) | v členu 7(3) se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | določanje ravni minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti v skladu s členi 12 do 12k;“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 7(3) se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

določanje ravni minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti v skladu s členi 12 do 12k;“;

| (3) | člen 8 se spremeni:






  (a) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   V načrtu reševanja so določene možnosti glede uporabe instrumentov za reševanje in glede izvajanja pooblastil za reševanje iz te uredbe za subjekte iz odstavka 1.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 8 se spremeni:

(a)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   V načrtu reševanja so določene možnosti glede uporabe instrumentov za reševanje in glede izvajanja pooblastil za reševanje iz te uredbe za subjekte iz odstavka 1.“;

| (b) | prvi in drugi pododstavek odstavka 6 se nadomestita z naslednjim:
  „V načrtu reševanja so navedeni ukrepi za reševanje, ki jih odbor lahko sprejme, kadar subjekt iz odstavka 1 izpolnjuje pogoje za reševanje.
  Informacije iz točke (a) odstavka 9 se razkrijejo zadevnemu subjektu.“; |
| --- | --- |

(b)

prvi in drugi pododstavek odstavka 6 se nadomestita z naslednjim:

„V načrtu reševanja so navedeni ukrepi za reševanje, ki jih odbor lahko sprejme, kadar subjekt iz odstavka 1 izpolnjuje pogoje za reševanje.

Informacije iz točke (a) odstavka 9 se razkrijejo zadevnemu subjektu.“;

| (c) | v odstavku 9 se točki (o) in (p) nadomestita z naslednjim:






  „(o) | zahteve iz členov 12f in 12g ter rok za dosego te ravni v skladu s členom 12k; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 9 se točki (o) in (p) nadomestita z naslednjim:

„(o)

zahteve iz členov 12f in 12g ter rok za dosego te ravni v skladu s členom 12k;

| (p) | če odbor uporablja člen 12c(4), (5) ali (7), časovni okvir, v katerem mora subjekt v postopku reševanja izpolniti zahteve v skladu s členom 12k;“; |
| --- | --- |

(p)

če odbor uporablja člen 12c(4), (5) ali (7), časovni okvir, v katerem mora subjekt v postopku reševanja izpolniti zahteve v skladu s členom 12k;“;

| (d) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

  „10.   Načrti reševanja skupine vključujejo načrt reševanja skupine iz odstavka 1, ki jo vodi nadrejena družba v Uniji s sedežem v sodelujoči državi članici, v njih pa se opredelijo ukrepi, ki se sprejmejo glede:






  (a) | nadrejene družbe v Uniji; |
| --- | --- | --- |

(d)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Načrti reševanja skupine vključujejo načrt reševanja skupine iz odstavka 1, ki jo vodi nadrejena družba v Uniji s sedežem v sodelujoči državi članici, v njih pa se opredelijo ukrepi, ki se sprejmejo glede:

(a)

nadrejene družbe v Uniji;

| (b) | podrejenih družb, ki so del skupine in ki imajo sedež v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

podrejenih družb, ki so del skupine in ki imajo sedež v Uniji;

| (c) | subjektov iz točke (b) člena 2 ter |
| --- | --- |

(c)

subjektov iz točke (b) člena 2 ter

| (d) | v skladu s členom 33 podrejenih družb, ki so del skupine in ki imajo sedež zunaj Unije. |
| --- | --- |

(d)

v skladu s členom 33 podrejenih družb, ki so del skupine in ki imajo sedež zunaj Unije.

V skladu z ukrepi iz prvega pododstavka se v načrtu reševanja za vsako skupino opredelijo subjekti v postopku reševanja in skupine v postopku reševanja.“;

| (e) | v odstavku 11 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | so določeni ukrepi za reševanje, ki jih je za subjekte v postopku reševanja treba sprejeti v scenarijih iz odstavka 6, ter posledice teh ukrepov za reševanje v zvezi z drugimi subjekti v skupini, nadrejeno družbo in podrejenimi institucijami iz odstavka 1; |
| --- | --- | --- |

(e)

v odstavku 11 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

so določeni ukrepi za reševanje, ki jih je za subjekte v postopku reševanja treba sprejeti v scenarijih iz odstavka 6, ter posledice teh ukrepov za reševanje v zvezi z drugimi subjekti v skupini, nadrejeno družbo in podrejenimi institucijami iz odstavka 1;

| (aa) | kadar skupina iz odstavka 1 vključuje več kot eno skupino v postopku reševanja, so določeni ukrepi za reševanje, ki jih je treba sprejeti za subjekte v postopku reševanja iz vsake skupine v postopku reševanja ter posledice teh ukrepov za:






  (i) | druge subjekte v skupini, ki pripadajo isti skupini v postopku reševanja; |
| --- | --- | --- |

(aa)

kadar skupina iz odstavka 1 vključuje več kot eno skupino v postopku reševanja, so določeni ukrepi za reševanje, ki jih je treba sprejeti za subjekte v postopku reševanja iz vsake skupine v postopku reševanja ter posledice teh ukrepov za:

(i)

druge subjekte v skupini, ki pripadajo isti skupini v postopku reševanja;

| (ii) | druge skupine v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(ii)

druge skupine v postopku reševanja;

| (b) | je preučeno, v kakšnem obsegu bi se lahko instrumenti in pooblastila za reševanje usklajeno uporabljali oziroma izvajali v zvezi s subjekti v postopku reševanja s sedežem v Uniji, vključno z ukrepi tretje osebe za olajšanje nakupa skupine kot celote, ločenih poslovnih področij ali dejavnosti, ki jih izvaja več subjektov v skupini, ali posebnih subjektov v skupini ali skupin v postopku reševanja, ter so opredeljene kakršne koli morebitne ovire za usklajeno reševanje;“; |
| --- | --- |

(b)

je preučeno, v kakšnem obsegu bi se lahko instrumenti in pooblastila za reševanje usklajeno uporabljali oziroma izvajali v zvezi s subjekti v postopku reševanja s sedežem v Uniji, vključno z ukrepi tretje osebe za olajšanje nakupa skupine kot celote, ločenih poslovnih področij ali dejavnosti, ki jih izvaja več subjektov v skupini, ali posebnih subjektov v skupini ali skupin v postopku reševanja, ter so opredeljene kakršne koli morebitne ovire za usklajeno reševanje;“;

| (f) | v odstavku 12 se dodata naslednja pododstavka:
  „Pregled iz prvega pododstavka tega odstavka se opravi po izvedbi ukrepov za reševanje ali izvajanju pooblastil iz člena 21.
  Pri določanju rokov iz točk (o) in (p) odstavka 9 tega člena v okoliščinah iz tretjega pododstavka tega odstavka odbor upošteva rok za izpolnitev zahteve iz člena 104b Direktive 2013/36/EU.“; |
| --- | --- |

(f)

v odstavku 12 se dodata naslednja pododstavka:

„Pregled iz prvega pododstavka tega odstavka se opravi po izvedbi ukrepov za reševanje ali izvajanju pooblastil iz člena 21.

Pri določanju rokov iz točk (o) in (p) odstavka 9 tega člena v okoliščinah iz tretjega pododstavka tega odstavka odbor upošteva rok za izpolnitev zahteve iz člena 104b Direktive 2013/36/EU.“;

| (4) | člen 10 se spremeni:






  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Skupina velja za rešljivo, če je izvedljivo in verjetno, da odbor likvidira subjekte v skupini v okviru običajnih insolvenčnih postopkov ali da jih reši z uporabo instrumentov za reševanje in z izvajanjem pooblastil za reševanje v zvezi s subjekti v postopku reševanja te skupine, pri čemer se v čim večji meri preprečijo vse resne negativne posledice za finančne sisteme držav članic, v katerih se subjekti v skupini nahajajo, ali drugih držav članic ali Unije, vključno s širšo finančno nestabilnostjo ali sistemskimi dogodki, ter se prizadeva zagotoviti kontinuiteto izvajanja kritičnih funkcij subjektov v skupini, bodisi z njihovo ločitvijo, kadar jih je mogoče preprosto in pravočasno ločiti, ali z drugimi sredstvi.
  Če odbor meni, da je skupina nerešljiva, odbor o tem pravočasno obvesti EBA.
  Kadar skupino sestavlja več kot ena skupina v postopku reševanja, odbor v skladu s tem členom oceni rešljivost vsake skupine v postopku reševanja.
  Ocena iz prvega pododstavka se opravi poleg ocene rešljivosti celotne skupine.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 10 se spremeni:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Skupina velja za rešljivo, če je izvedljivo in verjetno, da odbor likvidira subjekte v skupini v okviru običajnih insolvenčnih postopkov ali da jih reši z uporabo instrumentov za reševanje in z izvajanjem pooblastil za reševanje v zvezi s subjekti v postopku reševanja te skupine, pri čemer se v čim večji meri preprečijo vse resne negativne posledice za finančne sisteme držav članic, v katerih se subjekti v skupini nahajajo, ali drugih držav članic ali Unije, vključno s širšo finančno nestabilnostjo ali sistemskimi dogodki, ter se prizadeva zagotoviti kontinuiteto izvajanja kritičnih funkcij subjektov v skupini, bodisi z njihovo ločitvijo, kadar jih je mogoče preprosto in pravočasno ločiti, ali z drugimi sredstvi.

Če odbor meni, da je skupina nerešljiva, odbor o tem pravočasno obvesti EBA.

Kadar skupino sestavlja več kot ena skupina v postopku reševanja, odbor v skladu s tem členom oceni rešljivost vsake skupine v postopku reševanja.

Ocena iz prvega pododstavka se opravi poleg ocene rešljivosti celotne skupine.“;

| (b) | v odstavku 9 se dodajo naslednji pododstavki:

  „V dveh tednih od datuma prejema poročila, pripravljenega v skladu z odstavkom 7 tega člena, subjekt odboru predlaga možne ukrepe in časovni okvir za njihovo izvajanje, da se zagotovi, da bo on ali nadrejena družba izpolnjevala zahteve iz člena 12f ali 12g in zahtevo po skupnem blažilniku, kadar je bistvena ovira za rešljivost posledica enega od naslednjih:






  (i) | dejstva, da subjekt zahtevo po skupnem blažilniku izpolnjuje, kadar se ta upošteva poleg posameznih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 141a(1) Direktive 2013/36/EU, vendar ne izpolnjuje zahteve po skupnem blažilniku, kadar se ta upošteva poleg zahtev iz členov 12d in 12e te uredbe, če je izračunana v skladu s točko (a) člena 12a(2) te uredbe, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 9 se dodajo naslednji pododstavki:

„V dveh tednih od datuma prejema poročila, pripravljenega v skladu z odstavkom 7 tega člena, subjekt odboru predlaga možne ukrepe in časovni okvir za njihovo izvajanje, da se zagotovi, da bo on ali nadrejena družba izpolnjevala zahteve iz člena 12f ali 12g in zahtevo po skupnem blažilniku, kadar je bistvena ovira za rešljivost posledica enega od naslednjih:

(i)

dejstva, da subjekt zahtevo po skupnem blažilniku izpolnjuje, kadar se ta upošteva poleg posameznih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 141a(1) Direktive 2013/36/EU, vendar ne izpolnjuje zahteve po skupnem blažilniku, kadar se ta upošteva poleg zahtev iz členov 12d in 12e te uredbe, če je izračunana v skladu s točko (a) člena 12a(2) te uredbe, ali

| (ii) | dejstva, da subjekt ne izpolnjuje zahtev iz členov 92a in 494 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali zahtev iz členov 12d in 12e te uredbe. |
| --- | --- |

(ii)

dejstva, da subjekt ne izpolnjuje zahtev iz členov 92a in 494 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali zahtev iz členov 12d in 12e te uredbe.

Pri predlaganju časovnega okvira za izvajanje ukrepov iz drugega pododstavka subjekt upošteva razloge za bistveno oviro. Odbor po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, oceni, ali ti ukrepi učinkovito obravnavajo ali odpravljajo zadevno bistveno oviro.“;

| (c) | odstavek 11 se spremeni:






  (i) | v točkah (i) in (j) se besedilo „člena 12“ nadomesti z besedilom „členov 12f in 12g“; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 11 se spremeni:

(i)

v točkah (i) in (j) se besedilo „člena 12“ nadomesti z besedilom „členov 12f in 12g“;

| (ii) | dodata se naslednji točki:






  „(k) | zahtevajo od subjekta, da predloži načrt za ponovno vzpostavitev izpolnjevanja zahtev iz členov 12f in 12g te uredbe, izraženih kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunan v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter, kadar je ustrezno, zahteve po skupnem blažilniku in zahtev iz člena 12f ali 12g te uredbe, izraženih kot odstotek mere skupne izpostavljenosti iz členov 429 in 429a Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dodata se naslednji točki:

„(k)

zahtevajo od subjekta, da predloži načrt za ponovno vzpostavitev izpolnjevanja zahtev iz členov 12f in 12g te uredbe, izraženih kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunan v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter, kadar je ustrezno, zahteve po skupnem blažilniku in zahtev iz člena 12f ali 12g te uredbe, izraženih kot odstotek mere skupne izpostavljenosti iz členov 429 in 429a Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (l) | z namenom zagotoviti, da bodo stalno izpolnjene zahteve iz člena 12f ali 12g, zahtevajo od subjekta, da spremeni profil zapadlosti:






  (i) | kapitalskih instrumentov, potem ko pridobi soglasje pristojnih organov, vključno od ECB, in |
| --- | --- | --- |

(l)

z namenom zagotoviti, da bodo stalno izpolnjene zahteve iz člena 12f ali 12g, zahtevajo od subjekta, da spremeni profil zapadlosti:

(i)

kapitalskih instrumentov, potem ko pridobi soglasje pristojnih organov, vključno od ECB, in

| (ii) | kvalificiranih obveznosti iz člena 12c in točke (a) člena 12g(2).“; |
| --- | --- |

(ii)

kvalificiranih obveznosti iz člena 12c in točke (a) člena 12g(2).“;

| (5) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 10a
  Pooblastilo za prepoved nekaterih razdelitev

  1.   Kadar je subjekt v položaju, da zahtevo po skupnem blažilniku izpolnjuje, ko se ta upošteva poleg posameznih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 141a(1) Direktive 2013/36/EU, vendar je ne izpolnjuje, ko se ta upošteva poleg zahtev iz členov 12d in 12e te uredbe, kadar je izračunana v skladu s točko (a) člena 12a(2) te uredbe, ima odbor pooblastilo v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena, da subjektu prepove, da razdeli znesek, ki je večji od maksimalnega zneska za razdelitev v zvezi z minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (M-MDA), izračunanega v skladu z odstavkom 4 tega člena, in sicer tako, da:






  (a) | razdeli dobiček v zvezi z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom; |
| --- | --- | --- |

(5)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 10a

Pooblastilo za prepoved nekaterih razdelitev

1.   Kadar je subjekt v položaju, da zahtevo po skupnem blažilniku izpolnjuje, ko se ta upošteva poleg posameznih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 141a(1) Direktive 2013/36/EU, vendar je ne izpolnjuje, ko se ta upošteva poleg zahtev iz členov 12d in 12e te uredbe, kadar je izračunana v skladu s točko (a) člena 12a(2) te uredbe, ima odbor pooblastilo v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena, da subjektu prepove, da razdeli znesek, ki je večji od maksimalnega zneska za razdelitev v zvezi z minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (M-MDA), izračunanega v skladu z odstavkom 4 tega člena, in sicer tako, da:

(a)

razdeli dobiček v zvezi z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom;

| (b) | določi obveznost za plačilo variabilnih prejemkov ali posebnih pokojninskih ugodnosti ali za plačilo variabilnih prejemkov, če je obveznost za plačilo nastala, ko subjekt ni izpolnjeval zahtev po skupnem blažilniku, ali |
| --- | --- |

(b)

določi obveznost za plačilo variabilnih prejemkov ali posebnih pokojninskih ugodnosti ali za plačilo variabilnih prejemkov, če je obveznost za plačilo nastala, ko subjekt ni izpolnjeval zahtev po skupnem blažilniku, ali

| (c) | izvršuje plačila, povezana z instrumenti dodatnega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(c)

izvršuje plačila, povezana z instrumenti dodatnega temeljnega kapitala.

Kadar je subjekt v položaju iz prvega pododstavka, o tem nemudoma uradno obvesti nacionalni organ za reševanje in odbor.

2.   V primeru iz odstavka 1 odbor po posvetovanju s pristojnimi organi, kadar je ustrezno, tudi z ECB, brez nepotrebnega odlašanja oceni, ali naj izvaja pooblastilo iz odstavka 1, pri čemer upošteva vse naslednje elemente:

| (a) | razlog, trajanje in obseg neizpolnjevanja zahteve ter vpliv tega na rešljivost; |
| --- | --- |

(a)

razlog, trajanje in obseg neizpolnjevanja zahteve ter vpliv tega na rešljivost;

| (b) | razvoj finančnega položaja subjekta in verjetnost, da bi ta v bližnji prihodnosti izpolnil pogoj iz točke (a) člena 18(1); |
| --- | --- |

(b)

razvoj finančnega položaja subjekta in verjetnost, da bi ta v bližnji prihodnosti izpolnil pogoj iz točke (a) člena 18(1);

| (c) | možnost, da bo lahko subjekt v razumnem času zagotovil izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(c)

možnost, da bo lahko subjekt v razumnem času zagotovil izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1;

| (d) | kadar subjekt ni zmožen nadomestiti obveznosti, ki ne izpolnjujejo več meril primernosti ali zapadlosti iz členov 72b in 72c Uredbe (EU) št. 575/2013 ter člena 12c ali člena 12g(2) te uredbe, če je ta nezmožnost omejena na posamezni primer ali pa je posledica motenj na trgu; |
| --- | --- |

(d)

kadar subjekt ni zmožen nadomestiti obveznosti, ki ne izpolnjujejo več meril primernosti ali zapadlosti iz členov 72b in 72c Uredbe (EU) št. 575/2013 ter člena 12c ali člena 12g(2) te uredbe, če je ta nezmožnost omejena na posamezni primer ali pa je posledica motenj na trgu;

| (e) | ali je izvajanje pooblastila iz odstavka 1, ob upoštevanju njegovega morebitnega vpliva na pogoje financiranja zadevnega subjekta in njegovo rešljivost, najbolj primerno in sorazmerno sredstvo za rešitev položaja tega subjekta. |
| --- | --- |

(e)

ali je izvajanje pooblastila iz odstavka 1, ob upoštevanju njegovega morebitnega vpliva na pogoje financiranja zadevnega subjekta in njegovo rešljivost, najbolj primerno in sorazmerno sredstvo za rešitev položaja tega subjekta.

Odbor oceno o tem, ali naj izvaja pooblastilo iz odstavka 1, ponovi vsaj enkrat mesečno, vse dokler je subjekt v položaju iz odstavka 1.

3.   Če odbor ugotovi, da je subjekt devet mesecev zatem, ko je odboru uradno sporočil, da se je znašel v položaju iz odstavka 1, še vedno v tem položaju, po posvetovanju s pristojnimi organi, kadar je ustrezno, tudi z ECB, izvede pooblastilo iz odstavka 1, razen kadar na podlagi ocene ugotovi, da sta izpolnjena vsaj dva od naslednjih pogojev:

| (a) | neizpolnjevanje zahteve je posledica resne motnje v delovanju finančnih trgov, kar povzroča vsesplošni pretres finančnega trga v več segmentih finančnih trgov; |
| --- | --- |

(a)

neizpolnjevanje zahteve je posledica resne motnje v delovanju finančnih trgov, kar povzroča vsesplošni pretres finančnega trga v več segmentih finančnih trgov;

| (b) | motnja iz točke (a) ne pomeni le večjega nihanja cen kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti subjekta ali višjih stroškov zanj, temveč privede tudi do popolnega ali delnega zaprtja trgov, zaradi česar subjekt na teh trgih ne more izdati kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

motnja iz točke (a) ne pomeni le večjega nihanja cen kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti subjekta ali višjih stroškov zanj, temveč privede tudi do popolnega ali delnega zaprtja trgov, zaradi česar subjekt na teh trgih ne more izdati kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti;

| (c) | zaprtje trga iz točke (b) je ugotovljeno ne le v primeru zadevnega subjekta, temveč tudi za več drugih subjektov; |
| --- | --- |

(c)

zaprtje trga iz točke (b) je ugotovljeno ne le v primeru zadevnega subjekta, temveč tudi za več drugih subjektov;

| (d) | zaradi motnje iz točke (a) zadevni subjekt ne more izdati kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki bi zadostovali za odpravo neizpolnjevanja zahteve, ali |
| --- | --- |

(d)

zaradi motnje iz točke (a) zadevni subjekt ne more izdati kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki bi zadostovali za odpravo neizpolnjevanja zahteve, ali

| (e) | izvajanje pooblastila iz odstavka 1 povzroči negativne učinke prelitja za del bančnega sektorja, ti pa utegnejo ogroziti finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(e)

izvajanje pooblastila iz odstavka 1 povzroči negativne učinke prelitja za del bančnega sektorja, ti pa utegnejo ogroziti finančno stabilnost.

Kadar se uporabi izjema iz prvega pododstavka, odbor o svoji odločitvi uradno obvesti pristojne organe, kadar je ustrezno, tudi ECB, in svojo oceno pisno pojasni.

Odbor vsak mesec ponovno oceni, ali se uporabi izjema iz prvega pododstavka.

4.   M-MDA se izračuna tako, da se vsota, izračunana v skladu z odstavkom 5, pomnoži s faktorjem, določenim v skladu z odstavkom 6. M-MDA se zmanjša za morebitni znesek, ki izhaja iz katerega koli od ukrepov iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 1.

5.   V vsoti, ki se pomnoži v skladu z odstavkom 4, so zajeti:

| (a) | morebitni dobički med letom, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali plačilo, ki izhaja iz ukrepov iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 1 tega člena,
  čemur se prištejejo |
| --- | --- |

(a)

morebitni dobički med letom, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali plačilo, ki izhaja iz ukrepov iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 1 tega člena,

čemur se prištejejo

| (b) | morebitni čisti dobički poslovnega leta, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali plačilo, ki izhaja iz ukrepov iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 1 tega člena,
  od česar se odštejejo |
| --- | --- |

(b)

morebitni čisti dobički poslovnega leta, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali plačilo, ki izhaja iz ukrepov iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 1 tega člena,

od česar se odštejejo

| (c) | zneski, ki bi se plačali v obliki davka, če bi se postavki iz točk (a) in (b) tega odstavka zadržali. |
| --- | --- |

(c)

zneski, ki bi se plačali v obliki davka, če bi se postavki iz točk (a) in (b) tega odstavka zadržali.

6.   Faktor iz odstavka 4 se določi na naslednji način:

| (a) | kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje katere koli od zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 12d in 12e te uredbe, ki so izražene kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v prvi (to je najnižji) kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0; |
| --- | --- |

(a)

kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje katere koli od zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 12d in 12e te uredbe, ki so izražene kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v prvi (to je najnižji) kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0;

| (b) | kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje katere koli od zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 12d in 12e te uredbe, ki so izražene kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v drugi kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,2; |
| --- | --- |

(b)

kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje katere koli od zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 12d in 12e te uredbe, ki so izražene kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v drugi kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,2;

| (c) | kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 12d in 12e te uredbe, ki so izražene kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v tretji kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,4; |
| --- | --- |

(c)

kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 12d in 12e te uredbe, ki so izražene kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v tretji kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,4;

| (d) | kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 12d in 12e te uredbe, ki so izražene kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v četrti (to je najvišji) kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,6. |
| --- | --- |

(d)

kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 12d in 12e te uredbe, ki so izražene kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v četrti (to je najvišji) kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,6.

Spodnja in zgornja meja vsakega kvartila zahteve po skupnem blažilniku se izračunata na naslednji način:

| | |
| --- | --- |

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

pri čemer ‚Qn
  ‘ = zaporedna oznaka oziroma številka zadevnega kvartila.“;

| (6) | člen 12 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 12
  Minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

  1.   Odbor po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, določi zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz členov 12a do 12i, ob upoštevanju pooblastil za odpis in konverzijo, ki jih morajo subjekti in skupine iz člena 7(2) ter subjekti in skupine iz točke (b) člena 7(4) in 7(5), kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo teh odstavkov, vedno izpolnjevati.


  2.   Subjekti iz odstavka 1, vključno s subjekti, ki so del skupin, sporočijo informacije v skladu s členom 45i(1), (2) in (4) Direktive 2014/59/EU nacionalnemu organu za reševanje sodelujoče države članice, v kateri imajo sedež.
  Nacionalni organ za reševanje informacije iz prvega pododstavka brez odlašanja posreduje odboru.


  3.   Pri pripravi načrtov reševanja v skladu s členom 9 nacionalni organi za reševanje po posvetovanju s pristojnimi organi določijo zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz členov 12a do 12i, ob upoštevanju pooblastil za odpis in konverzijo, ki jih morajo subjekti iz člena 7(3) vedno izpolnjevati. V zvezi s tem se uporablja postopek iz člena 31.


  4.   Odbor vsako določitev iz odstavka 1 tega člena opravi vzporedno s pripravo in vzdrževanjem načrtov reševanja v skladu s členom 8.


  5.   Odbor o določitvi obvesti nacionalne organe za reševanje. Nacionalni organi za reševanje izvajajo navodila odbora v skladu s členom 29. Odbor zahteva, da nacionalni organi za reševanje preverijo in zagotovijo, da subjekti in skupine vedno izpolnjujejo zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz odstavka 1 tega člena.


  6.   Odbor obvesti ECB in EBA o zahtevah glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jih je določil za vsako posamezni subjekt in skupino v skladu z odstavkom 1.


  7.   Da se zagotovi učinkovita in usklajena uporaba tega člena, odbor izda smernice in na nacionalne organe za reševanje naslovi navodila v zvezi s posebnimi subjekti ali skupinami.



  Člen 12a
  Uporaba in izračun minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

  1.   Odbor in nacionalni organi za reševanje zagotovijo, da subjekti iz člena 12(1) in (3) vedno izpolnjujejo zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, in sicer v skladu s tem členom in členi 12b do 12i, kadar ti to zahtevajo.


  2.   Zahteva iz odstavka 1 tega člena se izračuna kot znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 12d(3), (4) ali (6), kot je ustrezno, ter se izrazi kot odstotek:






  (a) | zneska skupne izpostavljenosti zadevnega subjekta iz odstavka 1 tega člena tveganju, ki se izračuna v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

1.   Odbor po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, določi zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz členov 12a do 12i, ob upoštevanju pooblastil za odpis in konverzijo, ki jih morajo subjekti in skupine iz člena 7(2) ter subjekti in skupine iz točke (b) člena 7(4) in 7(5), kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo teh odstavkov, vedno izpolnjevati.

2.   Subjekti iz odstavka 1, vključno s subjekti, ki so del skupin, sporočijo informacije v skladu s členom 45i(1), (2) in (4) Direktive 2014/59/EU nacionalnemu organu za reševanje sodelujoče države članice, v kateri imajo sedež.

Nacionalni organ za reševanje informacije iz prvega pododstavka brez odlašanja posreduje odboru.

3.   Pri pripravi načrtov reševanja v skladu s členom 9 nacionalni organi za reševanje po posvetovanju s pristojnimi organi določijo zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz členov 12a do 12i, ob upoštevanju pooblastil za odpis in konverzijo, ki jih morajo subjekti iz člena 7(3) vedno izpolnjevati. V zvezi s tem se uporablja postopek iz člena 31.

4.   Odbor vsako določitev iz odstavka 1 tega člena opravi vzporedno s pripravo in vzdrževanjem načrtov reševanja v skladu s členom 8.

5.   Odbor o določitvi obvesti nacionalne organe za reševanje. Nacionalni organi za reševanje izvajajo navodila odbora v skladu s členom 29. Odbor zahteva, da nacionalni organi za reševanje preverijo in zagotovijo, da subjekti in skupine vedno izpolnjujejo zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz odstavka 1 tega člena.

6.   Odbor obvesti ECB in EBA o zahtevah glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jih je določil za vsako posamezni subjekt in skupino v skladu z odstavkom 1.

7.   Da se zagotovi učinkovita in usklajena uporaba tega člena, odbor izda smernice in na nacionalne organe za reševanje naslovi navodila v zvezi s posebnimi subjekti ali skupinami.

Člen 12a

Uporaba in izračun minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

1.   Odbor in nacionalni organi za reševanje zagotovijo, da subjekti iz člena 12(1) in (3) vedno izpolnjujejo zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, in sicer v skladu s tem členom in členi 12b do 12i, kadar ti to zahtevajo.

2.   Zahteva iz odstavka 1 tega člena se izračuna kot znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 12d(3), (4) ali (6), kot je ustrezno, ter se izrazi kot odstotek:

(a)

zneska skupne izpostavljenosti zadevnega subjekta iz odstavka 1 tega člena tveganju, ki se izračuna v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter

| (b) | mere skupne izpostavljenosti zadevnega subjekta iz odstavka 1 tega člena, ki se izračuna v skladu s členoma 429 in 429a Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(b)

mere skupne izpostavljenosti zadevnega subjekta iz odstavka 1 tega člena, ki se izračuna v skladu s členoma 429 in 429a Uredbe (EU) št. 575/2013.

Člen 12b

Izvzetje iz minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

1.   Ne glede na člen 12a odbor izvzame iz zahteve, določene v členu 12a(1) hipotekarne kreditne institucije, ki se financirajo s kritimi obveznicami in ki v skladu z nacionalnim pravom ne smejo sprejemati vlog, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | navedene institucije bodo prenehale po nacionalnih insolvenčnih postopkih ali drugih postopkih, ki so določeni za te institucije in se izvajajo v skladu s členom 38, 40 ali 42 Direktive 2014/59/EU, ter |
| --- | --- |

(a)

navedene institucije bodo prenehale po nacionalnih insolvenčnih postopkih ali drugih postopkih, ki so določeni za te institucije in se izvajajo v skladu s členom 38, 40 ali 42 Direktive 2014/59/EU, ter

| (b) | postopki iz točke (a) zagotovijo, da upniki navedenih institucij, vključno z imetniki kritih obveznic, kadar je ustrezno, prevzamejo izgube na način, ki ustreza ciljem reševanja. |
| --- | --- |

(b)

postopki iz točke (a) zagotovijo, da upniki navedenih institucij, vključno z imetniki kritih obveznic, kadar je ustrezno, prevzamejo izgube na način, ki ustreza ciljem reševanja.

2.   Institucije, ki so izvzete iz zahteve iz člena 12(1), niso del konsolidacije iz člena 12f(1).

Člen 12c

Kvalificirane obveznosti za subjekte v postopku reševanja

1.   Obveznosti se v znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti subjektov v postopku reševanja vključijo le, kadar izpolnjujejo pogoje iz naslednjih členov Uredbe (EU) št. 575/2013:

| (a) | člena 72a; |
| --- | --- |

(a)

člena 72a;

| (b) | člena 72b, razen točke (d) odstavka 2, ter |
| --- | --- |

(b)

člena 72b, razen točke (d) odstavka 2, ter

| (c) | člena 72c. |
| --- | --- |

(c)

člena 72c.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka so kvalificirane obveznosti, kadar se ta uredba nanaša na zahteve iz člena 92a ali člena 92b Uredbe (EU) št. 575/2013, za namene navedenih členov kvalificirane obveznosti, kot so opredeljene v členu 72k navedene uredbe in določene v skladu s poglavjem 5a naslova I dela 2 navedene uredbe.

2.   Obveznosti, ki izhajajo iz dolžniških instrumentov z vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti, kot so strukturirani vrednostni papirji, in ki izpolnjujejo pogoje iz prvega pododstavka odstavka 1, razen točke l člena 72a(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, se v znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti vključijo le, kadar je izpolnjen eden izmed naslednjih pogojev:

| (a) | znesek glavnice obveznosti, ki izhaja iz dolžniškega instrumenta, je v času izdaje znan, je fiksen ali se povečuje in nanj ne vpliva značilnost vgrajenega izvedenega finančnega instrumenta, pri čemer se lahko skupni znesek obveznosti, ki izhaja iz dolžniškega instrumenta, vključno z vgrajenim izvedenim finančnim instrumentom, dnevno vrednoti po cenah na aktivnem dvosmernem likvidnem trgu za enakovreden instrument brez kreditnega tveganja v skladu s členoma 104 in 105 Uredbe (EU) št. 575/2013, ali |
| --- | --- |

(a)

znesek glavnice obveznosti, ki izhaja iz dolžniškega instrumenta, je v času izdaje znan, je fiksen ali se povečuje in nanj ne vpliva značilnost vgrajenega izvedenega finančnega instrumenta, pri čemer se lahko skupni znesek obveznosti, ki izhaja iz dolžniškega instrumenta, vključno z vgrajenim izvedenim finančnim instrumentom, dnevno vrednoti po cenah na aktivnem dvosmernem likvidnem trgu za enakovreden instrument brez kreditnega tveganja v skladu s členoma 104 in 105 Uredbe (EU) št. 575/2013, ali

| (b) | dolžniški instrument vključuje pogodbeno določilo, ki določa, da je vrednost v primerih insolventnosti izdajatelja in reševanja izdajatelja fiksna ali se povečuje ter da ni večja od prvotno plačanega zneska obveznosti. |
| --- | --- |

(b)

dolžniški instrument vključuje pogodbeno določilo, ki določa, da je vrednost v primerih insolventnosti izdajatelja in reševanja izdajatelja fiksna ali se povečuje ter da ni večja od prvotno plačanega zneska obveznosti.

Za dolžniške instrumente iz prvega pododstavka, vključno z njihovimi vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti, ne velja sporazum o pobotu, za njihovo vrednotenje pa se ne uporablja člen 49(3) Direktive 2014/59/EU.

V znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti se vključi samo tisti del obveznosti iz prvega pododstavka, ki ustreza znesku glavnice iz točke (a) navedenega pododstavka ali fiksnemu oziroma rastočemu znesku iz točke (b) navedenega pododstavka.

3.   Kadar podrejena družba s sedežem v Uniji izda obveznosti obstoječemu delničarju, ki ni del iste skupine v postopku reševanja, in je ta podrejena družba del iste skupine v postopku reševanja kot subjekt v postopku reševanja, so te obveznosti vključene v znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti tega subjekta v postopku reševanja, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | te obveznosti so izdane v skladu s točko (a) člena 12g(2); |
| --- | --- |

(a)

te obveznosti so izdane v skladu s točko (a) člena 12g(2);

| (b) | izvedba pooblastila za odpis ali konverzijo v zvezi s temi obveznostmi v skladu s členom 21 ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo; |
| --- | --- |

(b)

izvedba pooblastila za odpis ali konverzijo v zvezi s temi obveznostmi v skladu s členom 21 ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo;

| (c) | te obveznosti ne presegajo zneska, ki ga dobimo, ko odštejemo:






  (i) | vsoto obveznosti, ki se izdajo subjektu v postopku reševanja in jih ta kupi bodisi neposredno bodisi posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, in zneska kapitala, izdanega v skladu s točko (b) člena 12g(2) od |
| --- | --- | --- |

(c)

te obveznosti ne presegajo zneska, ki ga dobimo, ko odštejemo:

(i)

vsoto obveznosti, ki se izdajo subjektu v postopku reševanja in jih ta kupi bodisi neposredno bodisi posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, in zneska kapitala, izdanega v skladu s točko (b) člena 12g(2) od

| (ii) | zneska, ki se zahteva v skladu s členom 12g(1). |
| --- | --- |

(ii)

zneska, ki se zahteva v skladu s členom 12g(1).

4.   Brez poseganja v minimalno zahtevo iz člena 12d(4) ali točko (a) člena 12e(1) odbor na lastno pobudo po posvetovanju z nacionalnim organom za reševanje ali na predlog nacionalnega organa za reševanje zagotovi, da subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali za katere velja člen 12d(4) ali (5), del zahteve iz člena 12f, ki ustreza 8 % skupnih obveznosti, vključno s kapitalom, izpolnijo z uporabo kapitala, podrejenih kvalificiranih instrumentov, ali obveznosti iz odstavka 3 tega člena. Odbor lahko dovoli, da subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali za katere velja člen 12d(4) ali (5), z uporabo kapitala, podrejenih kvalificiranih instrumentov ali obveznosti iz odstavka 3 tega člena izpolnijo raven zahteve, ki je nižja od 8 % skupnih obveznosti, vključno s kapitalom, vendar višja od zneska, pridobljenega z uporabo formule (1 – (X1/X2)) × 8 % skupnih obveznosti, vključno s kapitalom, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 72b(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer glede na zmanjšanje, ki je mogoče na podlagi člena 72b(3) navedene uredbe, velja:

| | X1 = 3,5 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter |
| --- | --- |

X1 = 3,5 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter

| | X2 = vsota 18 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, in zneska zahteve po skupnem blažilniku. |
| --- | --- |

X2 = vsota 18 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, in zneska zahteve po skupnem blažilniku.

Kadar zaradi uporabe prvega pododstavka tega odstavka za subjekte v postopku reševanja, za katere velja člen 12d(4), nastane zahteva, ki presega 27 % zneska skupne izpostavljenosti tveganju, odbor za zadevni subjekt v postopku reševanja del zahteve iz člena 12f, ki se mora izpolniti z uporabo kapitala, podrejenih kvalificiranih instrumentov ali z obveznosti iz odstavka 3 tega člena, omeji na znesek, ki je enak 27 % zneska skupne izpostavljenosti tveganju, če je odbor ocenil, da:

| (a) | dostop do sklada v načrtu reševanja ni obravnavan kot možnost za reševanje tega subjekta v postopku reševanja in |
| --- | --- |

(a)

dostop do sklada v načrtu reševanja ni obravnavan kot možnost za reševanje tega subjekta v postopku reševanja in

| (b) | kadar se ne uporabi točka (a), zahteva iz člena 12f omogoča temu subjektu v postopku reševanja izpolnitev zahteve iz člena 27(7). |
| --- | --- |

(b)

kadar se ne uporabi točka (a), zahteva iz člena 12f omogoča temu subjektu v postopku reševanja izpolnitev zahteve iz člena 27(7).

Pri opravljanju ocene iz drugega pododstavka odbor tudi upošteva tveganje nesorazmernega vpliva na poslovni model zadevnega subjekta v postopku reševanja.

Za subjekte v postopku reševanja, za katere velja člen 12d(5), se drugi pododstavek tega odstavka ne uporablja.

5.   Odbor lahko na lastno pobudo po posvetovanju z nacionalnim organom za reševanje ali na predlog nacionalnega organa za reševanje odloči, da subjekti v postopku reševanja, ki niso GSPI in za katere ne velja člen 12d(4) ali (5), del zahteve iz člena 12f do 8 % skupnih obveznosti subjekta, vključno s kapitalom, in do zneska formule iz odstavka 7 tega člena, če je ta višji, izpolnijo z uporabo kapitala, podrejenih kvalificiranih instrumentov ali obveznosti iz odstavka 3 tega člena, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | nepodrejene obveznosti iz odstavkov 1 in 2 tega člena imajo v nacionalnem prednostnem vrstnem redu upnikov v okviru insolventnosti enak položaj kot nekatere obveznosti, ki so v skladu s členom 27(3) ali (5) izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo; |
| --- | --- |

(a)

nepodrejene obveznosti iz odstavkov 1 in 2 tega člena imajo v nacionalnem prednostnem vrstnem redu upnikov v okviru insolventnosti enak položaj kot nekatere obveznosti, ki so v skladu s členom 27(3) ali (5) izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo;

| (b) | obstaja tveganje, da bodo upniki, katerih terjatve izhajajo iz nepodrejenih obveznosti, zaradi načrtovane uporabe pooblastil za odpis in konverzijo nepodrejenih obveznosti, ki niso izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 27(3) ali (5), v zvezi z navedenimi obveznostmi utrpeli večje izgube, kot bi jih v primeru prenehanja po običajnih insolvenčnih postopkih; |
| --- | --- |

(b)

obstaja tveganje, da bodo upniki, katerih terjatve izhajajo iz nepodrejenih obveznosti, zaradi načrtovane uporabe pooblastil za odpis in konverzijo nepodrejenih obveznosti, ki niso izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 27(3) ali (5), v zvezi z navedenimi obveznostmi utrpeli večje izgube, kot bi jih v primeru prenehanja po običajnih insolvenčnih postopkih;

| (c) | znesek kapitala in drugih podrejenih obveznosti ne presega zneska, potrebnega za zagotovitev, da upniki iz točke (b) ne utrpijo večjih izgub od tistih, ki bi jih utrpeli v primeru prenehanja po običajnih insolvenčnih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

znesek kapitala in drugih podrejenih obveznosti ne presega zneska, potrebnega za zagotovitev, da upniki iz točke (b) ne utrpijo večjih izgub od tistih, ki bi jih utrpeli v primeru prenehanja po običajnih insolvenčnih postopkih.

Kadar odbor ugotovi, da v razredu obveznosti, ki vključuje kvalificirane obveznosti, znesek obveznosti, ki so izključene ali za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 27(3) ali (5), skupaj predstavlja več kot 10 % navedenega razreda, odbor oceni tveganje iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka.

6.   Za namene odstavkov 4, 5 in 7 se izpeljane obveznosti vključijo v skupne obveznosti, če so v celoti priznane pravice nasprotne stranke do pobota.

Kapital subjekta v postopku reševanja, ki se uporabi za izpolnitev zahteve po skupnem blažilniku, je primeren za izpolnitev zahtev iz odstavkov 4, 5 in 7.

7.   Z odstopanjem od odstavka 3 tega člena lahko odbor določi, da subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali za katere velja člen 12d(4) ali (5) te uredbe, zahtevo iz člena 12f te uredbe izpolnijo z uporabo kapitala, podrejenih kvalificiranih instrumentov ali obveznosti iz odstavka 3 tega člena, kolikor vsota tega kapitala, instrumentov in obveznosti zaradi obveznosti subjekta v postopku reševanja, da izpolni zahtevo po skupnem blažilniku in zahteve iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013, člena 12d(4) in člena 12f te uredbe, ne presega višjega od naslednjih zneskov:

| (a) | 8 % skupnih obveznosti subjekta, vključno s kapitalom, ali |
| --- | --- |

(a)

8 % skupnih obveznosti subjekta, vključno s kapitalom, ali

| (b) | zneska, ki se izračuna z uporabo formule A × 2 + B × 2 + C, pri čemer so A, B in C naslednji zneski:

  A= znesek, ki izhaja iz zahteve iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

  B= znesek, ki izhaja iz zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU;

  C= znesek, ki izhaja iz zahteve po skupnem blažilniku. |
| --- | --- |

(b)

zneska, ki se izračuna z uporabo formule A × 2 + B × 2 + C, pri čemer so A, B in C naslednji zneski:

A= znesek, ki izhaja iz zahteve iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

B= znesek, ki izhaja iz zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU;

C= znesek, ki izhaja iz zahteve po skupnem blažilniku.

8.   Odbor lahko pooblastilo iz odstavka 7 tega člena izvaja v zvezi s subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali za katere velja člen 12d(4) ali (5) in ki izpolnjujejo enega od pogojev iz drugega pododstavka tega odstavka, do meje 30 % skupnega števila vseh subjektov v postopku reševanja, ki so GSPI ali za katere velja člen 12d(4) ali (5) in za katere odbor določi zahtevo iz člena 12f.

Pogoji, ki jih upošteva odbor, so naslednji:

| (a) | v predhodni oceni rešljivosti so bile ugotovljene bistvene ovire za rešljivost in:






  (i) | po uporabi ukrepov iz člena 10(11) v časovnem okviru, ki ga zahteva odbor, niso bili sprejeti popravni ukrepi ali |
| --- | --- | --- |

(a)

v predhodni oceni rešljivosti so bile ugotovljene bistvene ovire za rešljivost in:

(i)

po uporabi ukrepov iz člena 10(11) v časovnem okviru, ki ga zahteva odbor, niso bili sprejeti popravni ukrepi ali

| (ii) | ugotovljenih bistvenih ovir ni mogoče odpraviti z uporabo katerega od ukrepov iz člena 10(11), izvedbo pooblastila iz odstavka 7 tega člena pa bi deloma ali v celoti izravnala negativen vpliv bistvenih ovir za rešljivost, |
| --- | --- |

(ii)

ugotovljenih bistvenih ovir ni mogoče odpraviti z uporabo katerega od ukrepov iz člena 10(11), izvedbo pooblastila iz odstavka 7 tega člena pa bi deloma ali v celoti izravnala negativen vpliv bistvenih ovir za rešljivost,

| (b) | odbor meni, da sta izvedljivost in verodostojnost preferenčne strategije reševanja subjekta v postopku reševanja omejeni, pri čemer upošteva velikost subjekta in njegovo povezanost, naravo, obseg, tveganje in zapletenost njegovih dejavnosti ter njegov pravni status in delniško strukturo, ali |
| --- | --- |

(b)

odbor meni, da sta izvedljivost in verodostojnost preferenčne strategije reševanja subjekta v postopku reševanja omejeni, pri čemer upošteva velikost subjekta in njegovo povezanost, naravo, obseg, tveganje in zapletenost njegovih dejavnosti ter njegov pravni status in delniško strukturo, ali

| (c) | zahteva iz člena 104a Direktive 2013/36/EU odraža dejstvo, da subjekt v postopku reševanja, ki je GSPI ali za katerega velja člen 12d(4) ali (5) te uredbe, spada med 20 % institucij z največjim tveganjem, za katere odbor določi zahtevo iz člena 12a(1) te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

zahteva iz člena 104a Direktive 2013/36/EU odraža dejstvo, da subjekt v postopku reševanja, ki je GSPI ali za katerega velja člen 12d(4) ali (5) te uredbe, spada med 20 % institucij z največjim tveganjem, za katere odbor določi zahtevo iz člena 12a(1) te uredbe.

Za namene določanja odstotkov iz prvega in drugega pododstavka odbor izračunano število zaokroži na najbližje celo število.

9.   Potem ko se odbor posvetuje s pristojnimi organi, vključno z ECB, sprejme odločitve iz odstavka 5 ali 7.

Odbor pri sprejemanju teh odločitev upošteva tudi:

| (a) | globino trga za kapitalske instrumente in podrejene kvalificirane instrumente subjekta v postopku reševanja ceno takšnih instrumentov, kadar obstajajo, in čas, ki je potreben za izvršitev poslov, s katerimi se zagotovi spoštovanje odločitve; |
| --- | --- |

(a)

globino trga za kapitalske instrumente in podrejene kvalificirane instrumente subjekta v postopku reševanja ceno takšnih instrumentov, kadar obstajajo, in čas, ki je potreben za izvršitev poslov, s katerimi se zagotovi spoštovanje odločitve;

| (b) | znesek instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, katerih preostala zapadlost je manj kot eno leto od datuma odločitve, da se zahteve iz odstavkov 5 in 7 tega člena kvantitativno prilagodijo; |
| --- | --- |

(b)

znesek instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, katerih preostala zapadlost je manj kot eno leto od datuma odločitve, da se zahteve iz odstavkov 5 in 7 tega člena kvantitativno prilagodijo;

| (c) | razpoložljivost in znesek instrumentov, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, razen točke (d) člena 72b(2) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(c)

razpoložljivost in znesek instrumentov, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, razen točke (d) člena 72b(2) navedene uredbe;

| (d) | ali je znesek obveznosti, ki so izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 27(3) ali (5) in bi bile v običajnih insolvenčnih postopkih razvrščene enako kot najvišje razvrščene kvalificirane obveznosti ali za njimi, bistven v primerjavi s kapitalom in s kvalificiranimi obveznostmi subjekta v postopku reševanja. Kadar znesek izključenih obveznosti ne presega 5 % zneska kapitala in kvalificiranih obveznosti subjekta v postopku reševanja, velja izključeni znesek za neznatnega. Nad tem pragom odbor oceni, ali so izključene obveznosti znatne; |
| --- | --- |

(d)

ali je znesek obveznosti, ki so izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 27(3) ali (5) in bi bile v običajnih insolvenčnih postopkih razvrščene enako kot najvišje razvrščene kvalificirane obveznosti ali za njimi, bistven v primerjavi s kapitalom in s kvalificiranimi obveznostmi subjekta v postopku reševanja. Kadar znesek izključenih obveznosti ne presega 5 % zneska kapitala in kvalificiranih obveznosti subjekta v postopku reševanja, velja izključeni znesek za neznatnega. Nad tem pragom odbor oceni, ali so izključene obveznosti znatne;

| (e) | poslovni model, model financiranja in profil tveganja subjekta v postopku reševanja ter njegovo stabilnost in zmožnost prispevanja h gospodarstvu ter |
| --- | --- |

(e)

poslovni model, model financiranja in profil tveganja subjekta v postopku reševanja ter njegovo stabilnost in zmožnost prispevanja h gospodarstvu ter

| (f) | vpliv morebitnih stroškov prestrukturiranja na dokapitalizacijo subjekta v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(f)

vpliv morebitnih stroškov prestrukturiranja na dokapitalizacijo subjekta v postopku reševanja.

Člen 12d

Določitev minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

1.   Odbor po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, določi zahtevo iz člena 12a(1) na podlagi naslednjih meril:

| (a) | potrebe po zagotovitvi, da se lahko skupina v postopku reševanja reši z uporabo instrumentov za reševanje za subjekt v postopku reševanja, vključno z instrumentom za reševanje s sredstvi upnikov, kadar je to primerno, na način, ki zagotavlja izpolnitev ciljev reševanja; |
| --- | --- |

(a)

potrebe po zagotovitvi, da se lahko skupina v postopku reševanja reši z uporabo instrumentov za reševanje za subjekt v postopku reševanja, vključno z instrumentom za reševanje s sredstvi upnikov, kadar je to primerno, na način, ki zagotavlja izpolnitev ciljev reševanja;

| (b) | potrebe po zagotovitvi, kadar je to ustrezno, da imajo subjekt v postopku reševanja in njegove podrejene družbe, ki so institucije ali subjekti iz člena 12(1) in (3), vendar niso subjekti v postopku reševanja, zadosten kapital in kvalificirane obveznosti za zagotovitev, da bi se lahko v primeru uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov oziroma pooblastil za odpis in konverzijo v zvezi z njimi pokrile izgube, količnik skupnega kapitala in, kakor je ustrezno, količnik finančnega vzvoda zadevnih subjektov pa bi se lahko ponovno vzpostavila na potrebno raven, ki navedenim subjektom omogoča nadaljnje izpolnjevanje pogojev za pridobitev dovoljenja in nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(b)

potrebe po zagotovitvi, kadar je to ustrezno, da imajo subjekt v postopku reševanja in njegove podrejene družbe, ki so institucije ali subjekti iz člena 12(1) in (3), vendar niso subjekti v postopku reševanja, zadosten kapital in kvalificirane obveznosti za zagotovitev, da bi se lahko v primeru uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov oziroma pooblastil za odpis in konverzijo v zvezi z njimi pokrile izgube, količnik skupnega kapitala in, kakor je ustrezno, količnik finančnega vzvoda zadevnih subjektov pa bi se lahko ponovno vzpostavila na potrebno raven, ki navedenim subjektom omogoča nadaljnje izpolnjevanje pogojev za pridobitev dovoljenja in nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU;

| (c) | potrebe po zagotovitvi, da ima subjekt v postopku reševanja, če je v načrtu reševanja predvideno, da se lahko določeni razredi kvalificiranih obveznosti izključijo iz reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 27(5) te uredbe ali se v okviru delnega prenosa v celoti prenesejo na prejemnika, zadosten kapital in druge kvalificirane obveznosti, da bi se pokrile izgube, količnik skupnega kapitala in, kakor je ustrezno, njegov količnik finančnega vzvoda pa bi se lahko ponovno vrnila na potrebno raven, ki bi zadevnemu subjektu omogočala nadaljnje izpolnjevanje pogojev za pridobitev dovoljenja in nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(c)

potrebe po zagotovitvi, da ima subjekt v postopku reševanja, če je v načrtu reševanja predvideno, da se lahko določeni razredi kvalificiranih obveznosti izključijo iz reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 27(5) te uredbe ali se v okviru delnega prenosa v celoti prenesejo na prejemnika, zadosten kapital in druge kvalificirane obveznosti, da bi se pokrile izgube, količnik skupnega kapitala in, kakor je ustrezno, njegov količnik finančnega vzvoda pa bi se lahko ponovno vrnila na potrebno raven, ki bi zadevnemu subjektu omogočala nadaljnje izpolnjevanje pogojev za pridobitev dovoljenja in nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU;

| (d) | velikosti, poslovnega modela, modela financiranja in profila tveganja subjekta; |
| --- | --- |

(d)

velikosti, poslovnega modela, modela financiranja in profila tveganja subjekta;

| (e) | obsega negativnih vplivov, ki bi jih propad subjekta imel na finančno stabilnost, vključno prek širjenja negativnih vplivov na druge institucije ali subjekte zaradi medsebojne povezanosti subjekta s temi drugimi institucijami ali subjekti ali preostalim finančnim sistemom. |
| --- | --- |

(e)

obsega negativnih vplivov, ki bi jih propad subjekta imel na finančno stabilnost, vključno prek širjenja negativnih vplivov na druge institucije ali subjekte zaradi medsebojne povezanosti subjekta s temi drugimi institucijami ali subjekti ali preostalim finančnim sistemom.

2.   Kadar je v načrtu reševanja določeno, da je treba v skladu z zadevnim scenarijem iz člena 8(6) sprejeti ukrep za reševanje ali izvajati pooblastilo za odpis in konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21, je zahteva iz člena 12a(1) enaka znesku, ki zadostuje za zagotovitev naslednjega:

| (a) | izgube, za katere se pričakuje, da jih bo utrpel subjekt, se v celoti pokrijejo (‚pokrivanje izgub‘); |
| --- | --- |

(a)

izgube, za katere se pričakuje, da jih bo utrpel subjekt, se v celoti pokrijejo (‚pokrivanje izgub‘);

| (b) | subjekt v postopku reševanja in njegove podrejene družbe, ki so institucije ali subjekti iz člena 12(1) ali (3), vendar niso subjekti v postopku reševanja, se dokapitalizirajo do ravni, potrebne za to, da lahko še naprej izpolnjujejo pogoje za pridobitev dovoljenja in izvajajo dejavnosti, za katere imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU, Direktivo 2014/65/EU ali enakovrednim zakonodajnim aktom za ustrezno obdobje, ki ne presega enega leta (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija). |
| --- | --- |

(b)

subjekt v postopku reševanja in njegove podrejene družbe, ki so institucije ali subjekti iz člena 12(1) ali (3), vendar niso subjekti v postopku reševanja, se dokapitalizirajo do ravni, potrebne za to, da lahko še naprej izpolnjujejo pogoje za pridobitev dovoljenja in izvajajo dejavnosti, za katere imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU, Direktivo 2014/65/EU ali enakovrednim zakonodajnim aktom za ustrezno obdobje, ki ne presega enega leta (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija).

Kadar je v načrtu reševanja določeno, da subjekt preneha po običajnem insolvenčnem postopku ali drugem enakovrednem nacionalnem postopku, odbor oceni, ali je upravičeno, da se zahteva iz člena 12a(1) za navedeni subjekt omeji tako, da ne presega zneska, ki zadostuje za pokritje izgub v skladu s točko (a) prvega pododstavka.

Odbor pri oceni zlasti ovrednoti omejitev iz drugega pododstavka glede morebitnega vpliva na finančno stabilnost in tveganje za širjenje negativnih posledic po finančnem sistemu.

3.   Za subjekte v postopku reševanja je znesek iz prvega pododstavka odstavka 2 naslednji:

| (a) | za namene izračuna zahteve iz člena 12a(1), v skladu s točko (a) člena 12a(2), vsota:






  (i) | zneska izgub, ki jih je treba pokriti pri reševanju, pri čemer ta znesek ustreza zahtevam iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki veljajo za subjekt v postopku reševanja na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja, in |
| --- | --- | --- |

(a)

za namene izračuna zahteve iz člena 12a(1), v skladu s točko (a) člena 12a(2), vsota:

(i)

zneska izgub, ki jih je treba pokriti pri reševanju, pri čemer ta znesek ustreza zahtevam iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki veljajo za subjekt v postopku reševanja na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja, in

| (ii) | zneska za dokapitalizacijo, s katerim lahko skupina v postopku reševanja po reševanju znova vzpostavi skladnost z zahtevo glede količnika skupnega kapitala iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in zahtevo iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki velja zanjo, na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja po izvedbi preferenčne strategije za reševanje, ter |
| --- | --- |

(ii)

zneska za dokapitalizacijo, s katerim lahko skupina v postopku reševanja po reševanju znova vzpostavi skladnost z zahtevo glede količnika skupnega kapitala iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in zahtevo iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki velja zanjo, na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja po izvedbi preferenčne strategije za reševanje, ter

| (b) | za namene izračuna zahteve iz člena 12a(1), v skladu s točko (b) člena 12a(2), vsota:






  (i) | zneska izgub, ki jih je treba pokriti pri reševanju, pri čemer ta znesek ustreza zahtevi za subjekt v postopku reševanja glede količnika finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

za namene izračuna zahteve iz člena 12a(1), v skladu s točko (b) člena 12a(2), vsota:

(i)

zneska izgub, ki jih je treba pokriti pri reševanju, pri čemer ta znesek ustreza zahtevi za subjekt v postopku reševanja glede količnika finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja, ter

| (ii) | zneska za dokapitalizacijo, s katerim lahko skupina v postopku reševanja po reševanju znova vzpostavi skladnost z zahtevo glede količnika finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja po izvedbi preferenčne strategije za reševanje. |
| --- | --- |

(ii)

zneska za dokapitalizacijo, s katerim lahko skupina v postopku reševanja po reševanju znova vzpostavi skladnost z zahtevo glede količnika finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja po izvedbi preferenčne strategije za reševanje.

Za namen točke (a) člena 12a(2) se zahteva iz člena 12a(1) izrazi v odstotkih kot znesek, izračunan v skladu s točko (a) prvega pododstavka tega odstavka, deljen z zneskom skupne izpostavljenosti tveganju.

Za namene točke (b) člena 12a(2) se zahteva iz člena 12a(1) izrazi v odstotkih kot znesek, izračunan v skladu s točko (b) prvega pododstavka tega odstavka, deljen z mero skupne izpostavljenosti.

Odbor pri določitvi posamične zahteve iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka upošteva zahteve iz člena 27(7).

Odbor pri določitvi zneskov za dokapitalizacijo iz prejšnjih pododstavkov:

| (a) | uporabi zadnje sporočene vrednosti relevantnega zneska skupne izpostavljenosti tveganju ali mere skupne izpostavljenosti prilagojene morebitnim spremembam, ki izhajajo iz ukrepov za reševanje, določenih v načrtu reševanja, in |
| --- | --- |

(a)

uporabi zadnje sporočene vrednosti relevantnega zneska skupne izpostavljenosti tveganju ali mere skupne izpostavljenosti prilagojene morebitnim spremembam, ki izhajajo iz ukrepov za reševanje, določenih v načrtu reševanja, in

| (b) | po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, znesek, ki ustreza veljavni zahtevi iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, prilagodi navzdol ali navzgor, da določi zahtevo, ki se uporablja za subjekt v postopku reševanja po izvedbi preferenčne strategije reševanja. |
| --- | --- |

(b)

po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, znesek, ki ustreza veljavni zahtevi iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, prilagodi navzdol ali navzgor, da določi zahtevo, ki se uporablja za subjekt v postopku reševanja po izvedbi preferenčne strategije reševanja.

Odbor ima možnost, da zahtevo iz točke (a)(ii) prvega pododstavka zviša za ustrezen znesek, ki je potreben za zagotovitev, da subjekt v ustreznem obdobju po reševanju, ki ni daljše od enega leta, lahko ohrani zadostno zaupanje trga.

Kadar se uporablja šesti pododstavek tega odstavka, je znesek iz navedenega pododstavka enak zahtevi po skupnem blažilniku, ki se uporablja po uporabi instrumentov za reševanje, zmanjšani za znesek iz točke (a) točke 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU.

Znesek iz šestega pododstavka tega odstavka se prilagodi navzdol, če odbor po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, ugotovi, da bi bilo izvedljivo in verjetno, da bo nižji znesek zadostoval, da se po izvedbi strategije reševanja ohrani zaupanje trga ter zagotovi, da institucija ali subjekt iz člena 12(1) še naprej opravlja ključne ekonomske funkcije in dostopa do financiranja brez uporabe izredne javnofinančne pomoči, razen prispevkov iz sklada, v skladu s členom 27(7) in členom 76(3). Ta znesek se prilagodi navzgor, če odbor po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, ugotovi, da je višji znesek potreben, da se v ustreznem obdobju, ki ni daljše od enega leta, ohrani zadostno zaupanje trga ter zagotovi, da institucija ali subjekt iz člena 12(1) še naprej opravlja ključne ekonomske funkcije in dostopa do financiranja brez uporabe izredne javnofinančne pomoči, razen prispevkov iz sklada, v skladu s členom 27(7) in členom 76(3).

4.   Za subjekte v postopku reševanja, za katere ne velja člen 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 in ki so del skupine v postopku reševanja, katerih skupna sredstva presegajo 100 milijard EUR, je raven zahteve iz odstavka 3 tega člena vsaj enaka:

| (a) | 13,5 %, kadar se izračuna v skladu s točko (a) člena 12a(2), in |
| --- | --- |

(a)

13,5 %, kadar se izračuna v skladu s točko (a) člena 12a(2), in

| (b) | 5 %, kadar se izračuna v skladu s točko (b) člena 12a(2). |
| --- | --- |

(b)

5 %, kadar se izračuna v skladu s točko (b) člena 12a(2).

Z odstopanjem od člena 12c subjekti v postopku reševanja iz prvega pododstavka tega odstavka raven zahteve iz prvega pododstavka tega odstavka, ki je enaka 13,5 %, kadar se izračuna v skladu s točko (a) člena 12a(2), in 5 %, kadar se izračuna v skladu s točko (b) člena 12a(2), izpolnijo z uporabo kapitala, podrejenih kvalificiranih instrumentov ali obveznosti iz člena 12c(3) te uredbe.

5.   Odbor na zahtevo nacionalnega organa za reševanje, pristojnega za subjekt v postopku reševanja, zahteve iz odstavka 4 tega člena uporabi za subjekt v postopku reševanja, za katerega ne velja člen 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 in ki je del skupine v postopku reševanja, katere skupna sredstva so nižja od 100 milijard EUR, in za katerega se lahko po oceni nacionalnega organa za reševanje razumno pričakuje, da bi njegov propad pomenil sistemsko tveganje.

Nacionalni organ za reševanje pri sprejemanju odločitve, ali bo vložil zahtevo iz prvega pododstavka tega odstavka, upošteva:

| (a) | razširjenost vlog in odsotnost dolžniških instrumentov v modelu financiranja; |
| --- | --- |

(a)

razširjenost vlog in odsotnost dolžniških instrumentov v modelu financiranja;

| (b) | v kakšnem obsegu je omejen dostop do kapitalskih trgov za kvalificirane obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

v kakšnem obsegu je omejen dostop do kapitalskih trgov za kvalificirane obveznosti;

| (c) | v kakšnem obsegu je subjekt v postopku reševanja odvisen od navadnega lastniškega temeljnega kapitala, da bi bila izpolnjena zahteva iz člena 12f. |
| --- | --- |

(c)

v kakšnem obsegu je subjekt v postopku reševanja odvisen od navadnega lastniškega temeljnega kapitala, da bi bila izpolnjena zahteva iz člena 12f.

V primeru, da zahteva na podlagi prvega pododstavka tega odstavka ni podana, to ne posega v kakršno koli odločitev odbora na podlagi člena 12c(5).

6.   Za subjekte, ki sami niso subjekti v postopku reševanja, je znesek iz prvega pododstavka odstavka 2 naslednji:

| (a) | za namene izračuna zahteve iz člena 12a(1), v skladu s točko (a) člena 12a(2), vsota:






  (i) | zneska izgub, ki jih je treba pokriti, pri čemer ta znesek ustreza zahtevam iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki veljajo za subjekt, ter |
| --- | --- | --- |

(a)

za namene izračuna zahteve iz člena 12a(1), v skladu s točko (a) člena 12a(2), vsota:

(i)

zneska izgub, ki jih je treba pokriti, pri čemer ta znesek ustreza zahtevam iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki veljajo za subjekt, ter

| (ii) | zneska za dokapitalizacijo, s katerim lahko subjekt znova vzpostavi skladnost z zahtevo glede količnika skupnega kapitala iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in zahtevo iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki veljata zanj, po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21 te uredbe ali po reševanju skupine v postopku reševanja; ter |
| --- | --- |

(ii)

zneska za dokapitalizacijo, s katerim lahko subjekt znova vzpostavi skladnost z zahtevo glede količnika skupnega kapitala iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in zahtevo iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki veljata zanj, po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21 te uredbe ali po reševanju skupine v postopku reševanja; ter

| (b) | za namene izračuna zahteve iz člena 12a(1), v skladu s točko (b) člena 12a(2), vsota:






  (i) | zneska izgub, ki jih je treba pokriti, pri čemer ta znesek ustreza zahtevi po količniku finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki velja zanj, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

za namene izračuna zahteve iz člena 12a(1), v skladu s točko (b) člena 12a(2), vsota:

(i)

zneska izgub, ki jih je treba pokriti, pri čemer ta znesek ustreza zahtevi po količniku finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki velja zanj, ter

| (ii) | zneska za dokapitalizacijo, ki subjektu omogoča, da znova vzpostavi skladnost z zahtevo po količniku finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki velja zanj, po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21 te uredbe ali po reševanju skupine v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(ii)

zneska za dokapitalizacijo, ki subjektu omogoča, da znova vzpostavi skladnost z zahtevo po količniku finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki velja zanj, po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21 te uredbe ali po reševanju skupine v postopku reševanja.

Za namene točke (a) člena 12a(2) se zahteva iz člena 12a(1) izrazi v odstotkih kot znesek, izračunan v skladu s točko (a) prvega pododstavka tega odstavka, deljen z zneskom skupne izpostavljenosti tveganju.

Za namene točke (b) člena 12a(2) se zahteva iz člena 12a(1) izrazi v odstotkih kot znesek, izračunan v skladu s točko (b) prvega pododstavka tega odstavka, deljen z mero skupne izpostavljenosti.

Odbor pri določitvi posamične zahteve iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka upošteva zahteve iz člena 27(7).

Odbor pri določitvi zneskov za dokapitalizacijo iz prejšnjih pododstavkov:

| (a) | uporabi zadnje sporočene vrednosti relevantnega zneska skupne izpostavljenosti tveganju ali mere skupne izpostavljenosti, prilagojene morebitnim spremembam, ki izhajajo iz ukrepov, določenih v načrtu reševanja, in |
| --- | --- |

(a)

uporabi zadnje sporočene vrednosti relevantnega zneska skupne izpostavljenosti tveganju ali mere skupne izpostavljenosti, prilagojene morebitnim spremembam, ki izhajajo iz ukrepov, določenih v načrtu reševanja, in

| (b) | po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, znesek, ki ustreza veljavni zahtevi iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, prilagodi navzdol ali navzgor, da določi zahtevo, ki se uporablja za zadevni subjekt po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21 te uredbe ali po reševanju skupine v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, znesek, ki ustreza veljavni zahtevi iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, prilagodi navzdol ali navzgor, da določi zahtevo, ki se uporablja za zadevni subjekt po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21 te uredbe ali po reševanju skupine v postopku reševanja.

Odbor ima možnost, da zahtevo iz točke (a)(ii) prvega pododstavka tega odstavka zviša za ustrezen znesek, ki je potreben za zagotovitev, da subjekt v ustreznem obdobju po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21, ki ni daljše od enega leta, lahko ohrani zadostno zaupanje trga.

Kadar se uporablja šesti pododstavek tega odstavka, je znesek iz tega pododstavka enak zahtevi po skupnem blažilniku, ki se uporablja po izvedbi pooblastil iz člena 21 te uredbe ali po reševanju skupine v postopku reševanja, zmanjšani za znesek iz točke (a) točke (6) člena 128 Direktive 2013/36/EU.

Znesek iz šestega pododstavka tega odstavka se prilagodi navzdol, če odbor po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, ugotovi, da bi bilo izvedljivo in verjetno, da nižji znesek zadostuje za to, da se po izvedbi pooblastila iz člena 21 ali po reševanju skupine v postopku reševanja zagotovi zaupanje trga ter poskrbi, da institucija ali subjekt iz člena 12(1) še naprej opravlja ključne ekonomske funkcije in dostopa do financiranja brez uporabe izredne javnofinančne pomoči, razen prispevkov iz sklada, v skladu s členom 27(7) in členom 76(3). Ta znesek se prilagodi navzgor, če odbor po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB ugotovi, da je višji znesek potreben, da se v ustreznem obdobju, ki ni daljše od enega leta, ohrani zadostno zaupanje trga ter zagotovi, da institucija ali subjekt iz člena 12(1) še naprej opravlja ključne ekonomske funkcije in dostopa do financiranja brez uporabe izredne javnofinančne pomoči, razen prispevkov iz sklada, v skladu s členom 27(7) in členom 76(3).

7.   Kadar odbor za določene razrede kvalificiranih obveznosti oceni, da se lahko razumno pričakuje, da bodo na podlagi člena 27(5) v celoti ali delno izključeni iz reševanja s sredstvi upnikov ali da bi se lahko v okviru delnega prenosa v celoti prenesli na prejemnika, se zahteva iz člena 12a(1) izpolni z uporabo kapitala ali drugih kvalificiranih obveznosti, ki zadostujejo za:

| (a) | pokritje zneska izključenih obveznosti, opredeljenih v skladu s členom 27(5); |
| --- | --- |

(a)

pokritje zneska izključenih obveznosti, opredeljenih v skladu s členom 27(5);

| (b) | zagotovitev izpolnitve pogojev iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev izpolnitve pogojev iz odstavka 2.

8.   Vsaka odločitev odbora, da naloži minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti na podlagi tega člena, vsebuje obrazložitev, vključno s celovito oceno elementov iz odstavkov 2 do 7 tega člena, ter jo odbor brez odlašanja pregleda, da se upoštevajo morebitne spremembe v zvezi z ravnjo zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU.

9.   Za namene odstavkov 3 in 6 tega člena se kapitalske zahteve razumejo v skladu s tem, kako pristojni organ izvaja prehodne določbe, določene v poglavjih 1, 2 in 4 naslova I dela 10 Uredbe (EU) št. 575/2013 in v določbah nacionalne zakonodaje za izvajanje možnosti, ki jih pristojnim organom daje navedena uredba.

Člen 12e

Določitev minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za subjekte v postopku reševanja v okviru GSPI in pomembne podrejene družbe v Uniji v okviru GSPI zunaj EU

1.   Za subjekt v postopku reševanja, ki je GSPI ali del GSPI, zahteva iz člena 12a(1) zajema naslednje:

| (a) | zahteve iz člena 92a in člena 494 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter |
| --- | --- |

(a)

zahteve iz člena 92a in člena 494 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter

| (b) | vsako dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jo določi odbor posebej v zvezi s tem subjektom v skladu z odstavkom 3 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

vsako dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jo določi odbor posebej v zvezi s tem subjektom v skladu z odstavkom 3 tega člena.

2.   Zahteva iz člena 12a(1) za pomembno podrejeno družbo v Uniji v okviru GSPI zunaj EU zajema naslednje:

| (a) | zahteve iz člena 92b in člena 494 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter |
| --- | --- |

(a)

zahteve iz člena 92b in člena 494 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter

| (b) | vsako dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jo določi odbor posebej v zvezi s to pomembno podrejeno družbo v skladu z odstavkom 3 tega člena in se mora izpolniti z uporabo kapitala in obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 12g in člena 92b(2) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(b)

vsako dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jo določi odbor posebej v zvezi s to pomembno podrejeno družbo v skladu z odstavkom 3 tega člena in se mora izpolniti z uporabo kapitala in obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 12g in člena 92b(2) Uredbe (EU) št. 575/2013.

3.   Odbor dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz točke (b) odstavka 1 in točke (b) odstavka 2 naloži samo:

| (a) | kadar zahteva iz točke (a) odstavka 1 ali točke (a) odstavka 2 tega člena ne zadostuje za izpolnitev pogojev iz člena 12d ter |
| --- | --- |

(a)

kadar zahteva iz točke (a) odstavka 1 ali točke (a) odstavka 2 tega člena ne zadostuje za izpolnitev pogojev iz člena 12d ter

| (b) | v obsegu, ki zagotavlja izpolnitev pogojev iz člena 12d. |
| --- | --- |

(b)

v obsegu, ki zagotavlja izpolnitev pogojev iz člena 12d.

4.   Vsaka odločitev odbora, da naloži dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti na podlagi točke (b) odstavka 1 tega člena ali točke (b) odstavka 2 tega člena, vsebuje obrazložitev, vključno s celovito oceno elementov iz odstavka 3 tega člena, in jo odbor brez odlašanja pregleda, da se upoštevajo morebitne spremembe v zvezi z ravnjo zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki se uporablja za skupino v postopku reševanja ali pomembno podrejeno družbo v Uniji v okviru GSPI zunaj EU.

Člen 12f

Uporaba minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti v zvezi s subjekti v postopku reševanja

1.   Subjekti v postopku reševanja izpolnijo zahteve iz členov 12c do 12e na konsolidirani podlagi na ravni skupine v postopku reševanja.

2.   Odbor po posvetovanju z organom za reševanje, pristojnim na ravni skupine, če ta organ ni odbor, in konsolidacijskim nadzornikom določi zahtevo iz člena 12a(1) za subjekt v postopku reševanja, ki ima sedež v sodelujoči državi članici, na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja, in sicer na podlagi zahtev iz členov od 12c do 12e ter glede na to, ali načrt reševanja predvideva ločeno reševanje podrejenih družb skupine v tretji državi.

3.   Za skupine v postopku reševanja, opredeljene v skladu s točko (b) točke 24b člena 3(1), odbor glede na značilnosti solidarnostnega mehanizma in preferenčno strategijo reševanja odloči, kateri subjekti iz skupine v postopku reševanja morajo izpolnjevati zahteve iz člena 12d(3) in (4) ter člena 12e(1), da bi zagotovili, da skupina v postopku reševanja kot celota izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1 in 2 tega člena, ter kako morajo to storiti v skladu z načrtom reševanja.

Člen 12g

Uporaba minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti v zvezi s subjekti, ki sami niso subjekti v postopku reševanja

1.   Institucije, ki so podrejene družbe subjekta v postopku reševanja ali subjekta v tretji državi, vendar same niso subjekti v postopku reševanja, izpolnijo zahteve iz člena 12d na posamični podlagi.

Odbor lahko po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, odloči, da bo zahtevo iz tega člena uporabil za subjekt iz točke (b) člena 2, ki je podrejena družba subjekta v postopku reševanja, vendar sam ni subjekt v postopku reševanja.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka nadrejene družbe v Uniji, ki same niso subjekti v postopku reševanja, vendar so podrejene družbe subjektov v tretji državi, izpolnijo zahteve iz členov 12d in 12e na konsolidirani podlagi.

Za skupine v postopku reševanja, opredeljene v skladu s točko (b) točke 24b člena 3(1), te kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom, vendar same niso subjekti v postopku reševanja, centralni organ, ki sam ni subjekt v postopku reševanja, ter morebitni subjekti v postopku reševanja, za katere ne velja zahteva iz člena 12f(3), izpolnijo člen 12d(6) na posamični podlagi.

Zahteva iz člena 12a(1) za subjekt iz tega odstavka, se določi na podlagi zahtev iz člena 12d.

2.   Zahteva iz člena 12a(1) za subjekte iz odstavka 1 tega člena se izpolni z uporabo enega ali več od naslednjega:

| (a) | z obveznostmi:






  (i) | ki se izdajo subjektu v postopku reševanja in jih ta kupi bodisi neposredno bodisi posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, ki so obveznosti kupili od subjekta, za katerega velja ta člen, ali se izdajo obstoječemu delničarju, ki ni del iste skupine v postopku reševanja, in jih ta kupi, kolikor izvajanje pooblastila za odpis ali konverzijo v skladu s členom 21 ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo; |
| --- | --- | --- |

(a)

z obveznostmi:

(i)

ki se izdajo subjektu v postopku reševanja in jih ta kupi bodisi neposredno bodisi posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, ki so obveznosti kupili od subjekta, za katerega velja ta člen, ali se izdajo obstoječemu delničarju, ki ni del iste skupine v postopku reševanja, in jih ta kupi, kolikor izvajanje pooblastila za odpis ali konverzijo v skladu s členom 21 ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo;

| (ii) | ki izpolnjujejo merila primernosti iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, razen točk (b), (c), (k), (l) in (m) člena 72b(2) ter člena 72b(3) do (5) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(ii)

ki izpolnjujejo merila primernosti iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, razen točk (b), (c), (k), (l) in (m) člena 72b(2) ter člena 72b(3) do (5) navedene uredbe;

| (iii) | ki so v običajnem insolvenčnem postopku razvrščene za obveznostmi, ki ne izpolnjujejo pogoja iz točke (i) in ki niso primerne za kapitalske zahteve; |
| --- | --- |

(iii)

ki so v običajnem insolvenčnem postopku razvrščene za obveznostmi, ki ne izpolnjujejo pogoja iz točke (i) in ki niso primerne za kapitalske zahteve;

| (iv) | za katere velja pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členom 21 na način, da je to usklajeno s strategijo reševanja skupine v postopku reševanja, zlasti da ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo; |
| --- | --- |

(iv)

za katere velja pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členom 21 na način, da je to usklajeno s strategijo reševanja skupine v postopku reševanja, zlasti da ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo;

| (v) | pridobitev lastništva katerih ni neposredno ali posredno financiran s strani subjekta, za katerega velja ta člen; |
| --- | --- |

(v)

pridobitev lastništva katerih ni neposredno ali posredno financiran s strani subjekta, za katerega velja ta člen;

| (vi) | v določbah glede katerih ni eksplicitno ali implicitno navedeno, da bi jih subjekt, za katerega velja ta člen, odpoklical, odkupil, izplačal ali predčasno odplačal, kot je ustrezno, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije navedenega subjekta, in tudi subjekt tega na noben način ne navaja; |
| --- | --- |

(vi)

v določbah glede katerih ni eksplicitno ali implicitno navedeno, da bi jih subjekt, za katerega velja ta člen, odpoklical, odkupil, izplačal ali predčasno odplačal, kot je ustrezno, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije navedenega subjekta, in tudi subjekt tega na noben način ne navaja;

| (vii) | določbe glede katerih imetniku ne dajejo pravice do pospešitve prihodnjega plačila obresti ali glavnice, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije subjekta, za katerega velja ta člen; |
| --- | --- |

(vii)

določbe glede katerih imetniku ne dajejo pravice do pospešitve prihodnjega plačila obresti ali glavnice, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije subjekta, za katerega velja ta člen;

| (viii) | raven izplačil obresti ali dividend, kot je ustrezno, se za obveznosti ne spremeni na podlagi bonitete subjekta, za katerega velja ta člen, ali njegove nadrejene družbe; |
| --- | --- |

(viii)

raven izplačil obresti ali dividend, kot je ustrezno, se za obveznosti ne spremeni na podlagi bonitete subjekta, za katerega velja ta člen, ali njegove nadrejene družbe;

| (b) | s kapitalom, kakor sledi:






  (i) | navadnim lastniškim temeljnim kapitalom in |
| --- | --- | --- |

(b)

s kapitalom, kakor sledi:

(i)

navadnim lastniškim temeljnim kapitalom in

| (ii) | drugim kapitalom, ki:






  — | se izda subjektom, ki so vključeni v isto skupino v postopku reševanja, in ga ti kupijo ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

drugim kapitalom, ki:

—

se izda subjektom, ki so vključeni v isto skupino v postopku reševanja, in ga ti kupijo ali

| — | se izda subjektom, ki niso vključeni v isto skupino v postopku reševanja, in ga ti kupijo, kolikor izvajanje pooblastila za odpis ali konverzijo v skladu s členom 21 ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo. |
| --- | --- |

—

se izda subjektom, ki niso vključeni v isto skupino v postopku reševanja, in ga ti kupijo, kolikor izvajanje pooblastila za odpis ali konverzijo v skladu s členom 21 ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo.

3.   Odbor lahko dopusti, da se zahteva iz člena 21a(1) izpolni v celoti ali delno z jamstvom, ki ga zagotovi subjekt v postopku reševanja, pri čemer so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | podrejena družba in subjekt v postopku reševanja imata sedež v isti sodelujoči državi članici in sta del iste skupine v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

podrejena družba in subjekt v postopku reševanja imata sedež v isti sodelujoči državi članici in sta del iste skupine v postopku reševanja;

| (b) | subjekt v postopku reševanja izpolnjuje zahteve iz člena 12f; |
| --- | --- |

(b)

subjekt v postopku reševanja izpolnjuje zahteve iz člena 12f;

| (c) | jamstvo se zagotovi vsaj za znesek, enakovreden znesku zahteve, ki se z jamstvom nadomesti; |
| --- | --- |

(c)

jamstvo se zagotovi vsaj za znesek, enakovreden znesku zahteve, ki se z jamstvom nadomesti;

| (d) | jamstvo se sproži, ko podrejena družba ni zmožna plačati svojih dolgov ali drugih obveznosti, ko te zapadejo, ali v primeru ugotovitve iz člena 21(3) v zvezi s podrejeno družbo, kar koli nastopi prej; |
| --- | --- |

(d)

jamstvo se sproži, ko podrejena družba ni zmožna plačati svojih dolgov ali drugih obveznosti, ko te zapadejo, ali v primeru ugotovitve iz člena 21(3) v zvezi s podrejeno družbo, kar koli nastopi prej;

| (e) | vsaj 50 % zneska se zavaruje na podlagi dogovora o finančnem zavarovanju, kot je opredeljen v točki (a) člena 2(1) Direktive 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- |

(e)

vsaj 50 % zneska se zavaruje na podlagi dogovora o finančnem zavarovanju, kot je opredeljen v točki (a) člena 2(1) Direktive 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

| (f) | zavarovanje s premoženjem, ki se uporabi za jamstvo, izpolnjuje zahteve iz člena 197 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter je po ustrezno razumnih odbitkih zadostno za to, da se pokrije zavarovani znesek iz točke (e); |
| --- | --- |

(f)

zavarovanje s premoženjem, ki se uporabi za jamstvo, izpolnjuje zahteve iz člena 197 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter je po ustrezno razumnih odbitkih zadostno za to, da se pokrije zavarovani znesek iz točke (e);

| (g) | zavarovanje s premoženjem, ki se uporabi za jamstvo, je neobremenjeno in se zlasti ne uporabi za zavarovanje drugega jamstva; |
| --- | --- |

(g)

zavarovanje s premoženjem, ki se uporabi za jamstvo, je neobremenjeno in se zlasti ne uporabi za zavarovanje drugega jamstva;

| (h) | dejanska zapadlost zavarovanja s premoženjem izpolnjuje isti pogoj za zapadlost, kot je določen v členu 72c(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter |
| --- | --- |

(h)

dejanska zapadlost zavarovanja s premoženjem izpolnjuje isti pogoj za zapadlost, kot je določen v členu 72c(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter

| (i) | za prenos zavarovanja s subjekta v postopku reševanja na zadevno podrejeno družbo ni pravnih, regulativnih ali operativnih ovir, vključno kadar se v zvezi s subjektom v postopku reševanja sprejme ukrep za reševanje.
  Za namene točke (i) prvega pododstavka subjekt v postopku reševanja na zahtevo odbora predloži neodvisno pisno in obrazloženo pravno mnenje ali kako drugače zadovoljivo dokaže, da ni nobenih pravnih, regulativnih ali operativnih ovir za prenos zavarovanja s subjekta v postopku reševanja na zadevno podrejeno družbo. |
| --- | --- |

(i)

za prenos zavarovanja s subjekta v postopku reševanja na zadevno podrejeno družbo ni pravnih, regulativnih ali operativnih ovir, vključno kadar se v zvezi s subjektom v postopku reševanja sprejme ukrep za reševanje.

Za namene točke (i) prvega pododstavka subjekt v postopku reševanja na zahtevo odbora predloži neodvisno pisno in obrazloženo pravno mnenje ali kako drugače zadovoljivo dokaže, da ni nobenih pravnih, regulativnih ali operativnih ovir za prenos zavarovanja s subjekta v postopku reševanja na zadevno podrejeno družbo.

Člen 12h

Opustitev minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki se uporablja za subjekte, ki sami niso subjekti v postopku reševanja

1.   Odbor lahko opusti uporabo člena 12g v zvezi s podrejeno družbo subjekta v postopku reševanja s sedežem v sodelujoči državi članici, kadar:

| (a) | imata podrejena družba in subjekt v postopku reševanja sedež v isti sodelujoči državi članici in sta del iste skupine v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

imata podrejena družba in subjekt v postopku reševanja sedež v isti sodelujoči državi članici in sta del iste skupine v postopku reševanja;

| (b) | subjekt v postopku reševanja izpolnjuje zahtevo iz člena 12f; |
| --- | --- |

(b)

subjekt v postopku reševanja izpolnjuje zahtevo iz člena 12f;

| (c) | trenutno ne obstaja niti ni predvidena bistvena dejanska ali pravna ovira za takojšnji prenos kapitala z nadrejene družbe na podrejeno družbo, v zvezi s katero je bila sprejeta ugotovitev v skladu s členom 21(3), ali za to, da bi subjekt v postopku reševanja odplačal obveznosti tej podrejeni družbi, zlasti kadar se v zvezi s subjektom v postopku reševanja sprejme ukrep za reševanje. |
| --- | --- |

(c)

trenutno ne obstaja niti ni predvidena bistvena dejanska ali pravna ovira za takojšnji prenos kapitala z nadrejene družbe na podrejeno družbo, v zvezi s katero je bila sprejeta ugotovitev v skladu s členom 21(3), ali za to, da bi subjekt v postopku reševanja odplačal obveznosti tej podrejeni družbi, zlasti kadar se v zvezi s subjektom v postopku reševanja sprejme ukrep za reševanje.

2.   Odbor lahko opusti uporabo člena 12g v zvezi s podrejeno družbo subjekta v postopku reševanja s sedežem v sodelujoči državi članici, kadar:

| (a) | imata podrejena in nadrejena družba sedež v isti sodelujoči državi članici in sta del iste skupine v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

imata podrejena in nadrejena družba sedež v isti sodelujoči državi članici in sta del iste skupine v postopku reševanja;

| (b) | nadrejena družba v tej sodelujoči državi članici izpolnjuje zahtevo iz člena 12a(1) na konsolidirani podlagi; |
| --- | --- |

(b)

nadrejena družba v tej sodelujoči državi članici izpolnjuje zahtevo iz člena 12a(1) na konsolidirani podlagi;

| (c) | trenutno ne obstaja niti ni predvidena bistvena dejanska ali pravna ovira za takojšnji prenos kapitala z nadrejene družbe na podrejeno družbo, v zvezi s katero je bila sprejeta ugotovitev v skladu s členom 21(3), ali za to, da bi nadrejena družba odplačala obveznosti tej podrejeni družbi, zlasti kadar se v zvezi z nadrejeno družbo sprejme ukrep za reševanje. |
| --- | --- |

(c)

trenutno ne obstaja niti ni predvidena bistvena dejanska ali pravna ovira za takojšnji prenos kapitala z nadrejene družbe na podrejeno družbo, v zvezi s katero je bila sprejeta ugotovitev v skladu s členom 21(3), ali za to, da bi nadrejena družba odplačala obveznosti tej podrejeni družbi, zlasti kadar se v zvezi z nadrejeno družbo sprejme ukrep za reševanje.

Člen 12i

Opustitev za centralni organ in kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom

Odbor lahko delno ali v celoti opusti uporabo člena 12g v zvezi s centralnim organom ali kreditno institucijo, ki je stalno povezana s centralnim organom, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | kreditna institucija in centralni organ nadzira isti pristojni organ ter imajo sedež v isti sodelujoči državi članici in so del iste skupine v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

kreditna institucija in centralni organ nadzira isti pristojni organ ter imajo sedež v isti sodelujoči državi članici in so del iste skupine v postopku reševanja;

| (b) | obveznosti centralnega organa in njegovih kreditnih institucij, ki so stalno povezane z njim, so solidarna odgovornost ali pa centralni organ v celoti jamči za obveznosti teh kreditnih institucij; |
| --- | --- |

(b)

obveznosti centralnega organa in njegovih kreditnih institucij, ki so stalno povezane z njim, so solidarna odgovornost ali pa centralni organ v celoti jamči za obveznosti teh kreditnih institucij;

| (c) | minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti ter solventnosti in likvidnosti centralnega organa in vseh kreditnih institucij, ki so stalno povezane z njim, se spremljajo kot celota na podlagi konsolidiranih računovodskih izkazov teh institucij; |
| --- | --- |

(c)

minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti ter solventnosti in likvidnosti centralnega organa in vseh kreditnih institucij, ki so stalno povezane z njim, se spremljajo kot celota na podlagi konsolidiranih računovodskih izkazov teh institucij;

| (d) | v primeru opustitve za kreditno institucijo, ki je stalno povezana s centralnim organom, je vodstvo centralnega organa pooblaščeno za izdajanje navodil vodstvu takih institucij; |
| --- | --- |

(d)

v primeru opustitve za kreditno institucijo, ki je stalno povezana s centralnim organom, je vodstvo centralnega organa pooblaščeno za izdajanje navodil vodstvu takih institucij;

| (e) | zadevna skupina v postopku reševanja izpolnjuje zahtevo iz člena 12f(3) ter |
| --- | --- |

(e)

zadevna skupina v postopku reševanja izpolnjuje zahtevo iz člena 12f(3) ter

| (f) | ni trenutnih ali predvidenih bistvenih praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos kapitala ali za odplačilo obveznosti med centralnim organom in kreditnimi institucijami, stalno povezanimi z njim, v primeru reševanja. |
| --- | --- |

(f)

ni trenutnih ali predvidenih bistvenih praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos kapitala ali za odplačilo obveznosti med centralnim organom in kreditnimi institucijami, stalno povezanimi z njim, v primeru reševanja.

Člen 12j

Kršitve minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

1.   Vsaka kršitev minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz člena 12f ali člena 12g se obravnava na podlagi vsaj enega od naslednjih elementov:

| (a) | pooblastil za zmanjšanje ali odpravo ovir za rešljivost v skladu s členom 10; |
| --- | --- |

(a)

pooblastil za zmanjšanje ali odpravo ovir za rešljivost v skladu s členom 10;

| (b) | pooblastil iz člena 10a; |
| --- | --- |

(b)

pooblastil iz člena 10a;

| (c) | ukrepov iz člena 104 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(c)

ukrepov iz člena 104 Direktive 2013/36/EU;

| (d) | ukrepov za zgodnje posredovanje v skladu s členom 13; |
| --- | --- |

(d)

ukrepov za zgodnje posredovanje v skladu s členom 13;

| (e) | upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov v skladu s členoma 110 in 111 Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(e)

upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov v skladu s členoma 110 in 111 Direktive 2014/59/EU.

Poleg tega lahko odbor ali ECB v skladu s členom 18 opravi oceno, ali institucija propada ali bo verjetno propadla.

2.   Odbor, organi za reševanje in pristojni organi sodelujočih držav članic se pri izvajanju svojih pooblastil iz odstavka 1 med sabo posvetujejo.

Člen 12k

Prehodne ureditve in ureditve po končanem reševanju

1.   Z odstopanjem od člena 12a(1) odbor in nacionalni organi za reševanje določijo ustrezna prehodna obdobja, v katerih subjekti iz člena 12(1) in (3) izpolnijo zahteve iz člena 12f ali člena 12g ali zahteve, ki so posledica uporabe člena 12c(4), (5) ali (7), kot je ustrezno. Subjekti zahteve iz člena 12f ali 12g ali zahteve, ki so posledica uporabe člena 12c(4), (5) ali (7), izpolnjujejo od 1. januarja 2024.

Odbor določi vmesne ciljne ravni za zahteve iz člena 12f ali 12g ali za zahteve, ki so posledica uporabe člena 12c(4), (5) ali (7), kot je ustrezno, ki jih morajo subjekti iz člena 12(3) in (4) izpolnjevati 1. januarja 2022. Vmesne ciljne ravni praviloma zagotavljajo linearno povečevanje kapitala in kvalificiranih obveznosti zaradi približevanja zahtevi.

Odbor lahko določi prehodno obdobje, ki se konča po 1. januarju 2024, kadar je to ustrezno utemeljeno in primerno glede na merila iz odstavka 7 ter ob upoštevanju:

| (a) | razvoja finančnega položaja subjekta; |
| --- | --- |

(a)

razvoja finančnega položaja subjekta;

| (b) | možnosti, da bo subjekt v razumnem roku zmožen zagotoviti skladnost z zahtevami iz člena 12f ali člena 12g ali z zahtevo, ki je posledica uporabe člena 12c(4), (5) ali (7), ter |
| --- | --- |

(b)

možnosti, da bo subjekt v razumnem roku zmožen zagotoviti skladnost z zahtevami iz člena 12f ali člena 12g ali z zahtevo, ki je posledica uporabe člena 12c(4), (5) ali (7), ter

| (c) | dejstva, ali je subjekt zmožen nadomestiti obveznosti, ki ne izpolnjujejo več meril primernosti ali zapadlosti iz členov 72b in 72c Uredbe (EU) št. 575/2013 ter člena 12c ali člena 12g(2) te uredbe, in če ni, ali je ta nezmožnost omejena na posamezni primer ali je posledica motenj na trgu. |
| --- | --- |

(c)

dejstva, ali je subjekt zmožen nadomestiti obveznosti, ki ne izpolnjujejo več meril primernosti ali zapadlosti iz členov 72b in 72c Uredbe (EU) št. 575/2013 ter člena 12c ali člena 12g(2) te uredbe, in če ni, ali je ta nezmožnost omejena na posamezni primer ali je posledica motenj na trgu.

2.   Subjekti v postopku reševanja najnižjo raven zahtev iz člena 12d(4) ali (5) izpolnjujejo od 1. januarja 2022.

3.   Minimalne ravni zahtev iz člena 12d(4) in (5) se ne uporabljajo v dveh letih po datumu:

| (a) | ko je odbor ali nacionalni organ za reševanje uporabil instrument za reševanje s sredstvi upnikov ali |
| --- | --- |

(a)

ko je odbor ali nacionalni organ za reševanje uporabil instrument za reševanje s sredstvi upnikov ali

| (b) | ko je subjekt v postopku reševanja vzpostavil alternativni ukrep zasebnega sektorja iz točke (b) člena 18(1), na podlagi katerega so se kapitalski instrumenti in druge obveznosti odpisali ali konvertirali v navadne lastniške temeljne instrumente, ali ko se je v zvezi s tem subjektom v postopku reševanja izvedlo pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členom 21, da bi se subjekt v postopku reševanja dokapitaliziral brez uporabe instrumentov za reševanje. |
| --- | --- |

(b)

ko je subjekt v postopku reševanja vzpostavil alternativni ukrep zasebnega sektorja iz točke (b) člena 18(1), na podlagi katerega so se kapitalski instrumenti in druge obveznosti odpisali ali konvertirali v navadne lastniške temeljne instrumente, ali ko se je v zvezi s tem subjektom v postopku reševanja izvedlo pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členom 21, da bi se subjekt v postopku reševanja dokapitaliziral brez uporabe instrumentov za reševanje.

4.   Zahteve iz člena 12c(4) in (7) ter člena 12d(4) in (5), kot je ustrezno, se v treh letih po datumu, ko sta bila subjekt v postopku reševanja ali skupina, katere del je subjekt v postopku reševanja, opredeljena kot GSPI ali se je subjekt v postopku reševanja znašel v položaju iz člena 12d(4) ali (5), ne uporabljajo.

5.   Z odstopanjem od člena 12a(1) odbor in nacionalni organi za reševanje določijo ustrezno prehodno obdobje, v katerem morajo subjekti, za katere so bili uporabljeni instrumenti za reševanje ali pooblastilo za odpis ali konverzijo iz člena 21, izpolnjevati zahteve iz člena 12f ali 12g ali zahtevo, ki je posledica uporabe člena 12c(4), (5) ali (7), kot je ustrezno.

6.   Odbor in nacionalni organi za reševanje za namene odstavkov 1 do 5 subjektu sporočijo načrtovano minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za vsako 12-mesečno obdobje med prehodnim obdobjem, da se omogoči postopno povečevanje sposobnosti subjekta za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo. Ob koncu prehodnega obdobja je minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti enaka znesku, določenemu v skladu s členom 12c(4), (5) ali (7), členom 12d(4) ali (5), členom 12f ali členom 12g, kot je ustrezno.

7.   Odbor pri določanju prehodnih obdobij upošteva:

| (a) | razširjenost vlog in odsotnost dolžniških instrumentov v modelu financiranja; |
| --- | --- |

(a)

razširjenost vlog in odsotnost dolžniških instrumentov v modelu financiranja;

| (b) | dostop do kapitalskih trgov za kvalificirane obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

dostop do kapitalskih trgov za kvalificirane obveznosti;

| (c) | v kakšnem obsegu so subjekti v postopku reševanja odvisni od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za izpolnitev zahteve iz člena 12f. |
| --- | --- |

(c)

v kakšnem obsegu so subjekti v postopku reševanja odvisni od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za izpolnitev zahteve iz člena 12f.

8.   Ob upoštevanju odstavka 1 se odboru ne prepreči, da naknadno popravi prehodno obdobje ali morebitno načrtovano minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, sporočeno na podlagi odstavka 6.

(*1)  Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (UL L 168, 27.6.2002, str. 43).“;"

*1

| (7) | člen 16 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Odbor sprejme ukrep za reševanje v zvezi z nadrejeno družbo iz točke (b) člena 2, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 18(1).“ |
| --- | --- | --- |

(7)

člen 16 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Odbor sprejme ukrep za reševanje v zvezi z nadrejeno družbo iz točke (b) člena 2, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 18(1).“

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Odbor se lahko ne glede na dejstvo, da nadrejena družba ne izpolnjuje pogojev iz člena 18(1), odloči za ukrep za reševanje v zvezi s to nadrejeno družbo, kadar je ta subjekt v postopku reševanja in kadar ena ali več njenih podrejenih družb, ki so institucije, vendar niso subjekti v postopku reševanja, same izpolnjujejo pogoje iz člena 18(1), če je stanje njihovih sredstev in obveznosti tako, da njihov propad ogroža institucijo ali skupino kot celoto, ukrep za reševanje v zvezi z navedeno nadrejeno družbo pa je potreben za reševanje teh podrejenih družb, ki so institucije, ali za reševanje zadevne skupine v postopku reševanja kot celote.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Odbor se lahko ne glede na dejstvo, da nadrejena družba ne izpolnjuje pogojev iz člena 18(1), odloči za ukrep za reševanje v zvezi s to nadrejeno družbo, kadar je ta subjekt v postopku reševanja in kadar ena ali več njenih podrejenih družb, ki so institucije, vendar niso subjekti v postopku reševanja, same izpolnjujejo pogoje iz člena 18(1), če je stanje njihovih sredstev in obveznosti tako, da njihov propad ogroža institucijo ali skupino kot celoto, ukrep za reševanje v zvezi z navedeno nadrejeno družbo pa je potreben za reševanje teh podrejenih družb, ki so institucije, ali za reševanje zadevne skupine v postopku reševanja kot celote.“;

| (8) | člen 18 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ob upoštevanju časovnega okvira in drugih ustreznih okoliščin ne obstaja razumna verjetnost, da bi lahko kakršni koli alternativni ukrepi zasebnega sektorja, vključno z ukrepi v okviru institucionalne sheme za zaščito vlog, ali nadzorni ukrepi, vključno z ukrepi zgodnjega posredovanja ali odpisom ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21, sprejeti v zvezi s subjektom, preprečili propad subjekta v razumnem času.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

člen 18 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ob upoštevanju časovnega okvira in drugih ustreznih okoliščin ne obstaja razumna verjetnost, da bi lahko kakršni koli alternativni ukrepi zasebnega sektorja, vključno z ukrepi v okviru institucionalne sheme za zaščito vlog, ali nadzorni ukrepi, vključno z ukrepi zgodnjega posredovanja ali odpisom ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21, sprejeti v zvezi s subjektom, preprečili propad subjekta v razumnem času.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Odbor lahko v skladu z odstavkom 1 sprejme shemo za reševanje v zvezi s centralnim organom in vsemi kreditnimi institucijami, ki so stalno povezane z njim in so del iste skupine v postopku reševanja, kadar ta skupina kot celota izpolnjuje pogoje iz prvega pododstavka odstavka 1.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Odbor lahko v skladu z odstavkom 1 sprejme shemo za reševanje v zvezi s centralnim organom in vsemi kreditnimi institucijami, ki so stalno povezane z njim in so del iste skupine v postopku reševanja, kadar ta skupina kot celota izpolnjuje pogoje iz prvega pododstavka odstavka 1.“;

| (9) | v členu 20 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21“; |
| --- | --- | --- |

(9)

v členu 20 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21“;

| (b) | odstavek 5 se spremeni:






  (i) | v točki (a) se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 5 se spremeni:

(i)

v točki (a) se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21“;

| (ii) | točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:






  „(c) | kadar se uporabi pooblastilo za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21(7), prispevati k odločitvi o obsegu razveljavitve ali zmanjšanja vrednosti lastniških instrumentov in o obsegu odpisa ali konverzije zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:

„(c)

kadar se uporabi pooblastilo za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21(7), prispevati k odločitvi o obsegu razveljavitve ali zmanjšanja vrednosti lastniških instrumentov in o obsegu odpisa ali konverzije zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti;

| (d) | kadar se uporabi instrument za reševanje s sredstvi upnikov, prispevati k odločitvi o obsegu odpisa ali konverzije obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument reševanja s sredstvi upnikov.“; |
| --- | --- |

(d)

kadar se uporabi instrument za reševanje s sredstvi upnikov, prispevati k odločitvi o obsegu odpisa ali konverzije obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument reševanja s sredstvi upnikov.“;

| (iii) | v točki (g) se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21“; |
| --- | --- |

(iii)

v točki (g) se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21“;

| (c) | v odstavkih 6, 13 in 15 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavkih 6, 13 in 15 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 21“;

| (10) | člen 21 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Odpis ali konverzija kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti“; |
| --- | --- | --- |

(10)

člen 21 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Odpis ali konverzija kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti“;

| (b) | v uvodnem stavku in točki (b) odstavka 1 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti iz odstavka 7a“ v ustreznem sklonu; |
| --- | --- |

(b)

v uvodnem stavku in točki (b) odstavka 1 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti iz odstavka 7a“ v ustreznem sklonu;

| (c) | v točki (b) odstavka 3 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti iz odstavka 7a“; |
| --- | --- |

(c)

v točki (b) odstavka 3 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti iz odstavka 7a“;

| „(d) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „7.   Če je izpolnjen eden ali več pogojev iz odstavka 1, odbor na podlagi postopka iz člena 18 določi, ali je treba pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti izvajati posamezno ali v kombinaciji z ukrepom za reševanje v skladu s postopkom iz člena 18.
  Kadar je subjekt v postopku reševanja zadevne kapitalske instrumente in kvalificirane obveznosti kupil posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, se pooblastilo za odpis ali konverzijo teh zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti izvaja skupaj z izvajanjem enakega pooblastila na ravni nadrejene družbe zadevnega subjekta ali na ravni drugih nadrejenih družb, ki niso subjekti v postopku reševanja, tako da se izgube dejansko prenesejo na subjekt v postopku reševanja, ki zadevni subjekt dokapitalizira.
  Po izvajanju pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov ali kvalificiranih obveznosti neodvisno od ukrepa za reševanje se opravi vrednotenje iz člena 20(16) in se uporabi točka (e) člena 76(1).“; |
| --- | --- |

„(d)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Če je izpolnjen eden ali več pogojev iz odstavka 1, odbor na podlagi postopka iz člena 18 določi, ali je treba pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti izvajati posamezno ali v kombinaciji z ukrepom za reševanje v skladu s postopkom iz člena 18.

Kadar je subjekt v postopku reševanja zadevne kapitalske instrumente in kvalificirane obveznosti kupil posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, se pooblastilo za odpis ali konverzijo teh zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti izvaja skupaj z izvajanjem enakega pooblastila na ravni nadrejene družbe zadevnega subjekta ali na ravni drugih nadrejenih družb, ki niso subjekti v postopku reševanja, tako da se izgube dejansko prenesejo na subjekt v postopku reševanja, ki zadevni subjekt dokapitalizira.

Po izvajanju pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov ali kvalificiranih obveznosti neodvisno od ukrepa za reševanje se opravi vrednotenje iz člena 20(16) in se uporabi točka (e) člena 76(1).“;

| (e) | vstavita se naslednja odstavka:

  „7a.   Pooblastilo za odpis ali konverzijo kvalificiranih obveznosti neodvisno od ukrepa za reševanje se lahko izvaja samo v zvezi s kvalificiranimi obveznostmi, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (a) člena 12g(2) te uredbe, razen pogoja v zvezi s preostalo zapadlostjo obveznosti, kot je določeno v členu 72c(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.
  Kadar se izvaja navedeno pooblastilo, se odpis ali konverzija izvede v skladu z načelom iz točke (g) člena 15(1).


  7b.   Kadar se ukrep za reševanje sprejme v zvezi s subjektom v postopku reševanja, ali, v izjemnih okoliščinah ob odstopanju od načrta reševanja, v zvezi s subjektom, ki ni subjekt v postopku reševanja, se znesek, ki se zmanjša, odpiše ali konvertira v skladu s členom 21(10) na ravni takšnega subjekta, upošteva pri pragih iz točke (a) člena 27(7), ki se uporabljajo za zadevni subjekt.“; |
| --- | --- |

(e)

vstavita se naslednja odstavka:

„7a.   Pooblastilo za odpis ali konverzijo kvalificiranih obveznosti neodvisno od ukrepa za reševanje se lahko izvaja samo v zvezi s kvalificiranimi obveznostmi, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (a) člena 12g(2) te uredbe, razen pogoja v zvezi s preostalo zapadlostjo obveznosti, kot je določeno v členu 72c(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Kadar se izvaja navedeno pooblastilo, se odpis ali konverzija izvede v skladu z načelom iz točke (g) člena 15(1).

7b.   Kadar se ukrep za reševanje sprejme v zvezi s subjektom v postopku reševanja, ali, v izjemnih okoliščinah ob odstopanju od načrta reševanja, v zvezi s subjektom, ki ni subjekt v postopku reševanja, se znesek, ki se zmanjša, odpiše ali konvertira v skladu s členom 21(10) na ravni takšnega subjekta, upošteva pri pragih iz točke (a) člena 27(7), ki se uporabljajo za zadevni subjekt.“;

| (f) | v drugem pododstavku odstavka 8 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti iz odstavka 7a“ v ustreznem sklonu; |
| --- | --- |

(f)

v drugem pododstavku odstavka 8 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti iz odstavka 7a“ v ustreznem sklonu;

| (g) | v odstavku 10 se doda naslednja točka:






  „(d) | glavnica kvalificiranih obveznosti iz odstavka 7a se v obsegu, ki je potreben za dosego ciljev reševanja iz člena 14, ali do zmogljivosti zadevnih kvalificiranih obveznosti odpiše ali konvertira v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali oboje, kar je nižje.“; |
| --- | --- | --- |

(g)

v odstavku 10 se doda naslednja točka:

„(d)

glavnica kvalificiranih obveznosti iz odstavka 7a se v obsegu, ki je potreben za dosego ciljev reševanja iz člena 14, ali do zmogljivosti zadevnih kvalificiranih obveznosti odpiše ali konvertira v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali oboje, kar je nižje.“;

| (11) | člen 27 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se besedilo „upravičene obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“; |
| --- | --- | --- |

(11)

člen 27 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se besedilo „upravičene obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“;

| (b) | odstavek (3) se spremeni:






  (i) | točka (f) se nadomesti z naslednjim:






  „(f) | obveznostmi do sistemov ali operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2), ali njihovih udeležencev, ki so posledica udeležbe v takšnem sistemu in katerih preostala zapadlost je krajša od sedem dni, ali do CNS, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, in CNS iz tretjih držav, ki jih priznava ESMA na podlagi člena 25 navedene uredbe; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek (3) se spremeni:

(i)

točka (f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

obveznostmi do sistemov ali operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2

(*2)  Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).“;"

*2

| (ii) | doda se naslednja točka:






  „(h) | obveznosti do subjektov iz točke (a), (b), (c) ali (d) člena 1(1) Direktive 2014/59/EU, ki so del iste skupine v postopku reševanja, ne da bi bili sami subjekti v postopku reševanja, ne glede na njihovo zapadlost, razen če so te obveznosti v skladu z ustreznim nacionalnim pravom sodelujoče države članice o običajnem insolvenčnem postopku, veljavno 28. decembra 2020, razvrščene za navadnimi nezavarovanimi obveznostmi; če se ta izjema uporablja, odbor oceni, ali znesek postavk, ki so v skladu s členom 12g(2), zadostuje za podporo izvajanju preferenčne strategije reševanja.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

doda se naslednja točka:

„(h)

obveznosti do subjektov iz točke (a), (b), (c) ali (d) člena 1(1) Direktive 2014/59/EU, ki so del iste skupine v postopku reševanja, ne da bi bili sami subjekti v postopku reševanja, ne glede na njihovo zapadlost, razen če so te obveznosti v skladu z ustreznim nacionalnim pravom sodelujoče države članice o običajnem insolvenčnem postopku, veljavno 28. decembra 2020, razvrščene za navadnimi nezavarovanimi obveznostmi; če se ta izjema uporablja, odbor oceni, ali znesek postavk, ki so v skladu s členom 12g(2), zadostuje za podporo izvajanju preferenčne strategije reševanja.“;

| (c) | v odstavku 4 se besedilo „obveznosti, upravičene do instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se besedilo „obveznosti, upravičene do instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“;

| (d) | v odstavku 5 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Odbor temeljito oceni, ali bi bilo treba obveznosti do institucij ali subjektov, ki so del iste skupine v postopku reševanja, ne da bi bili sami subjekti v postopku reševanja, in ki niso izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo na podlagi točke (h) odstavka 3, izključiti ali delno izključiti na podlagi točk (a) do (d) prvega pododstavka, da se zagotovi učinkovita izvedba strategije reševanja.
  Kadar je obveznost, za katero je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ali razred obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, izvzet ali delno izvzet v skladu s tem odstavkom, se lahko raven odpisa ali konverzije, ki se uporablja za druge obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, poveča zaradi upoštevanja tovrstnega izvzetja, pod pogojem, da se pri ravni odpisa in konverzije, ki se uporablja za obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, spoštujejo načela iz točke (g) člena 15(1).“; |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 5 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Odbor temeljito oceni, ali bi bilo treba obveznosti do institucij ali subjektov, ki so del iste skupine v postopku reševanja, ne da bi bili sami subjekti v postopku reševanja, in ki niso izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo na podlagi točke (h) odstavka 3, izključiti ali delno izključiti na podlagi točk (a) do (d) prvega pododstavka, da se zagotovi učinkovita izvedba strategije reševanja.

Kadar je obveznost, za katero je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ali razred obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, izvzet ali delno izvzet v skladu s tem odstavkom, se lahko raven odpisa ali konverzije, ki se uporablja za druge obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, poveča zaradi upoštevanja tovrstnega izvzetja, pod pogojem, da se pri ravni odpisa in konverzije, ki se uporablja za obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, spoštujejo načela iz točke (g) člena 15(1).“;

| (e) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Kadar obveznost, za katero je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ali razred obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ki je v skladu z odstavkom 5 izvzet ali delno izvzet, in izgube, ki bi jih te obveznosti krile, niso bile v celoti prenesene na druge upnike, se lahko instituciji v postopku reševanja zagotovi prispevek iz sklada, da stori eno ali oboje od naslednjega:






  (a) | pokrije vse izgube, ki niso bile pokrite z obveznostmi, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, in v skladu s točko (a) odstavka 13 zagotovi, da je neto vrednost sredstev institucije v postopku reševanja zopet enaka nič; |
| --- | --- | --- |

(e)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Kadar obveznost, za katero je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ali razred obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ki je v skladu z odstavkom 5 izvzet ali delno izvzet, in izgube, ki bi jih te obveznosti krile, niso bile v celoti prenesene na druge upnike, se lahko instituciji v postopku reševanja zagotovi prispevek iz sklada, da stori eno ali oboje od naslednjega:

(a)

pokrije vse izgube, ki niso bile pokrite z obveznostmi, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, in v skladu s točko (a) odstavka 13 zagotovi, da je neto vrednost sredstev institucije v postopku reševanja zopet enaka nič;

| (b) | kupi lastniške instrumente ali kapitalske instrumente v instituciji v postopku reševanja za dokapitalizacijo institucije v skladu s točko (b) odstavka 13.“; |
| --- | --- |

(b)

kupi lastniške instrumente ali kapitalske instrumente v instituciji v postopku reševanja za dokapitalizacijo institucije v skladu s točko (b) odstavka 13.“;

| (f) | v točki (a) odstavka 7 se besedilo „upravičenih obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“; |
| --- | --- |

(f)

v točki (a) odstavka 7 se besedilo „upravičenih obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“;

| (g) | v odstavku 13 se besedilo „upravičene obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“; |
| --- | --- |

(g)

v odstavku 13 se besedilo „upravičene obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“;

| (12) | v členu 31(2) se besedilo „členu 45(9) do (13)“ nadomesti z besedilom „členu 45h“; |
| --- | --- |

(12)

v členu 31(2) se besedilo „členu 45(9) do (13)“ nadomesti z besedilom „členu 45h“;

| (13) | v členu 32(1) se beseda „12“ nadomesti z besedilom „12 do 12k“. |
| --- | --- |

(13)

v členu 32(1) se beseda „12“ nadomesti z besedilom „12 do 12k“.

Člen 2

Začetek veljavnosti

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ta uredba se začne uporabljati od 28. decembra 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. maja 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 34, 31.1.2018, str. 17.

1

(2)  
  UL C 209, 30.6.2017, str. 36.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 14. maja 2019.

3

(4)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).

6

(7)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1075 z dne 23. marca 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov, ki določajo vsebino načrtov sanacije, načrtov reševanja in načrtov reševanja skupine, minimalna merila, ki naj bi jih pristojni organ ocenil v zvezi z načrti sanacije in načrti sanacije skupine, pogoje za finančno podporo v skupini, zahteve o neodvisnih ocenjevalcih vrednosti, pogodbeno priznavanje pooblastil za odpis in konverzijo, postopke in vsebino zahtev v zvezi z obveščanjem in obvestilom o mirovanju ter operativno delovanje kolegijev za reševanje (UL L 184, 8.7.2016, str. 1).

8

---

DIREKTIVE

| 7.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/253 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/253

---

DIREKTIVA (EU) 2019/878 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. maja 2019

o spremembi Direktive 2013/36/EU v zvezi z izvzetimi subjekti, finančnimi holdingi, mešanimi finančnimi holdingi, prejemki, nadzorniškimi ukrepi in pooblastili ter ukrepi za ohranitev kapitala

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 53(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) sta bili sprejeti kot odgovor na finančno krizo v letih 2007 in 2008. Ta zakonodajna ukrepa sta znatno prispevala k okrepitvi finančnega sistema v Uniji in omogočila, da so institucije odpornejše na morebitne prihodnje pretrese. Čeprav sta izjemno obsežna, ta ukrepa nista obravnavala vseh ugotovljenih slabosti, ki vplivajo na institucije. Poleg tega so bili nekateri od prvotno predlaganih ukrepov predmet klavzul o pregledu ali niso bili dovolj podrobno opredeljeni, da bi jih bilo mogoče nemoteno izvajati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) sta bili sprejeti kot odgovor na finančno krizo v letih 2007 in 2008. Ta zakonodajna ukrepa sta znatno prispevala k okrepitvi finančnega sistema v Uniji in omogočila, da so institucije odpornejše na morebitne prihodnje pretrese. Čeprav sta izjemno obsežna, ta ukrepa nista obravnavala vseh ugotovljenih slabosti, ki vplivajo na institucije. Poleg tega so bili nekateri od prvotno predlaganih ukrepov predmet klavzul o pregledu ali niso bili dovolj podrobno opredeljeni, da bi jih bilo mogoče nemoteno izvajati.

| (2) | Namen te direktive je obravnavati vprašanja, ki so se pojavila v zvezi z določbami Direktive 2013/36/EU, za katere se je izkazalo, da niso dovolj jasne, in so se zato različno razlagale ali za katere je bilo ugotovljeno, da so preveč obremenjujoče za nekatere institucije. Vsebuje tudi prilagoditve Direktive 2013/36/EU, ki so potrebne bodisi po sprejetju drugih ustreznih pravnih aktov Unije, kot je Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), bodisi zaradi vzporedno predlaganih sprememb Uredbe (EU) št. 575/2013. Nenazadnje se s predlaganimi spremembami sedanji regulativni okvir bolje usklajuje z mednarodnim razvojem ter tako spodbuja skladnost in primerljivost med jurisdikcijami. |
| --- | --- |

(2)

Namen te direktive je obravnavati vprašanja, ki so se pojavila v zvezi z določbami Direktive 2013/36/EU, za katere se je izkazalo, da niso dovolj jasne, in so se zato različno razlagale ali za katere je bilo ugotovljeno, da so preveč obremenjujoče za nekatere institucije. Vsebuje tudi prilagoditve Direktive 2013/36/EU, ki so potrebne bodisi po sprejetju drugih ustreznih pravnih aktov Unije, kot je Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), bodisi zaradi vzporedno predlaganih sprememb Uredbe (EU) št. 575/2013. Nenazadnje se s predlaganimi spremembami sedanji regulativni okvir bolje usklajuje z mednarodnim razvojem ter tako spodbuja skladnost in primerljivost med jurisdikcijami.

| (3) | Finančni holdingi in mešani finančni holdingi so lahko nadrejene osebe bančnih skupin, pri čemer se zahteva uporaba bonitetnih zahtev na podlagi konsolidiranega položaja teh holdingov. Ker institucije, ki jih obvladujejo taki holdingi, ne morejo vedno zagotoviti skladnosti z zahtevami na konsolidirani podlagi v celotni skupini, je treba nekatere finančne holdinge in mešane finančne holdinge neposredno vključiti v obseg nadzorniških pooblastil na podlagi Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013, da se zagotovi skladnost na konsolidirani podlagi. Zato bi bilo treba za nekatere finančne holdinge in mešane finančne holdinge določiti poseben postopek odobritve in neposredna nadzorniška pooblastila nad njimi, da bi tako zagotovili, da so lahko ti holdingi neposredno odgovorni za zagotavljanje skladnosti s konsolidiranimi bonitetnimi zahtevami, ne da bi pri tem zanje veljale dodatne bonitetne zahteve na posamični podlagi. |
| --- | --- |

(3)

Finančni holdingi in mešani finančni holdingi so lahko nadrejene osebe bančnih skupin, pri čemer se zahteva uporaba bonitetnih zahtev na podlagi konsolidiranega položaja teh holdingov. Ker institucije, ki jih obvladujejo taki holdingi, ne morejo vedno zagotoviti skladnosti z zahtevami na konsolidirani podlagi v celotni skupini, je treba nekatere finančne holdinge in mešane finančne holdinge neposredno vključiti v obseg nadzorniških pooblastil na podlagi Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013, da se zagotovi skladnost na konsolidirani podlagi. Zato bi bilo treba za nekatere finančne holdinge in mešane finančne holdinge določiti poseben postopek odobritve in neposredna nadzorniška pooblastila nad njimi, da bi tako zagotovili, da so lahko ti holdingi neposredno odgovorni za zagotavljanje skladnosti s konsolidiranimi bonitetnimi zahtevami, ne da bi pri tem zanje veljale dodatne bonitetne zahteve na posamični podlagi.

| (4) | Odobritev in nadzor nekaterih finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov skupinam ne bi smela preprečiti, da po lastni presoji odločijo o posebnih notranjih ureditvah in razdelitvi nalog znotraj skupine, da bi zagotovile skladnost s konsolidiranimi zahtevami, prav tako pa ne bi smela preprečiti neposrednega nadzora nad tistimi institucijami znotraj skupine, ki zagotavljajo skladnost z bonitetnimi zahtevami na konsolidirani podlagi. |
| --- | --- |

(4)

Odobritev in nadzor nekaterih finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov skupinam ne bi smela preprečiti, da po lastni presoji odločijo o posebnih notranjih ureditvah in razdelitvi nalog znotraj skupine, da bi zagotovile skladnost s konsolidiranimi zahtevami, prav tako pa ne bi smela preprečiti neposrednega nadzora nad tistimi institucijami znotraj skupine, ki zagotavljajo skladnost z bonitetnimi zahtevami na konsolidirani podlagi.

| (5) | Finančni holding ali mešani finančni holding, ki je bil ustanovljen z namenom udeležbe v družbah, bi bil lahko v posebnih okoliščinah izvzet iz odobritve. Čeprav bi izvzeti finančni holding ali mešani finančni holding lahko sprejemal odločitve v okviru svojega običajnega poslovanja, pa ne bi smel sprejemati upravljavskih, operativnih ali finančnih odločitev, ki bi vplivale na skupino ali podrejene družbe v skupini, ki so institucije ali finančne institucije. Pristojni organi bi morali pri ocenjevanju skladnosti z navedeno zahtevo upoštevati relevantne zahteve na podlagi prava gospodarskih družb, ki velja za finančni holding ali mešani finančni holding. |
| --- | --- |

(5)

Finančni holding ali mešani finančni holding, ki je bil ustanovljen z namenom udeležbe v družbah, bi bil lahko v posebnih okoliščinah izvzet iz odobritve. Čeprav bi izvzeti finančni holding ali mešani finančni holding lahko sprejemal odločitve v okviru svojega običajnega poslovanja, pa ne bi smel sprejemati upravljavskih, operativnih ali finančnih odločitev, ki bi vplivale na skupino ali podrejene družbe v skupini, ki so institucije ali finančne institucije. Pristojni organi bi morali pri ocenjevanju skladnosti z navedeno zahtevo upoštevati relevantne zahteve na podlagi prava gospodarskih družb, ki velja za finančni holding ali mešani finančni holding.

| (6) | Konsolidacijskemu nadzorniku se zaupajo glavne odgovornosti v zvezi z nadzorom na konsolidirani podlagi. Zato mora konsolidacijski nadzornik ustrezno sodelovati pri odobritvi in nadzoru finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov. Kadar konsolidacijski nadzornik ni pristojni organ v državi članici, v kateri ima sedež finančni holding ali mešani finančni holding, bi bilo treba odobritev podeliti na podlagi skupne odločitve obeh organov. Evropska centralna banka bi morala pri opravljanju nadzora na konsolidirani podlagi nad nadrejenimi osebami kreditnih institucij v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (7) opravljati tudi svoje naloge v zvezi z odobritvijo in nadzorom finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov. |
| --- | --- |

(6)

Konsolidacijskemu nadzorniku se zaupajo glavne odgovornosti v zvezi z nadzorom na konsolidirani podlagi. Zato mora konsolidacijski nadzornik ustrezno sodelovati pri odobritvi in nadzoru finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov. Kadar konsolidacijski nadzornik ni pristojni organ v državi članici, v kateri ima sedež finančni holding ali mešani finančni holding, bi bilo treba odobritev podeliti na podlagi skupne odločitve obeh organov. Evropska centralna banka bi morala pri opravljanju nadzora na konsolidirani podlagi nad nadrejenimi osebami kreditnih institucij v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (7) opravljati tudi svoje naloge v zvezi z odobritvijo in nadzorom finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov.

| (7) | Poročilo Komisije z dne 28. julija 2016 o oceni pravil o prejemkih v skladu z Direktivo 2013/36/EU in Uredbo (EU) št. 575/2013 (v nadaljnjem besedilu: poročilo z dne 28. julija 2016) je pokazalo, da so za majhne institucije nekatera načela, določena v Direktivi 2013/36/EU, in sicer zahteve o odlogu in izplačilu v instrumentih, preveč obremenjujoča in niso sorazmerna z njihovimi bonitetnimi koristmi. Podobno je bilo v njem ugotovljeno, da stroški uporabe teh zahtev presegajo njihove bonitetne koristi v primeru zaposlenih z nizkimi variabilnimi prejemki, saj takšne ravni variabilnih prejemkov ustvarijo le malo ali nič spodbud za zaposlene za prevzemanje prekomernih tveganj. Posledično bi bilo treba na splošno od vseh institucij zahtevati, da uporabljajo vsa načela za vse zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, je treba majhne institucije ter zaposlene z nizkimi ravnmi variabilnih prejemkov izvzeti iz načel glede odloga in izplačila v instrumentih iz Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(7)

Poročilo Komisije z dne 28. julija 2016 o oceni pravil o prejemkih v skladu z Direktivo 2013/36/EU in Uredbo (EU) št. 575/2013 (v nadaljnjem besedilu: poročilo z dne 28. julija 2016) je pokazalo, da so za majhne institucije nekatera načela, določena v Direktivi 2013/36/EU, in sicer zahteve o odlogu in izplačilu v instrumentih, preveč obremenjujoča in niso sorazmerna z njihovimi bonitetnimi koristmi. Podobno je bilo v njem ugotovljeno, da stroški uporabe teh zahtev presegajo njihove bonitetne koristi v primeru zaposlenih z nizkimi variabilnimi prejemki, saj takšne ravni variabilnih prejemkov ustvarijo le malo ali nič spodbud za zaposlene za prevzemanje prekomernih tveganj. Posledično bi bilo treba na splošno od vseh institucij zahtevati, da uporabljajo vsa načela za vse zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, je treba majhne institucije ter zaposlene z nizkimi ravnmi variabilnih prejemkov izvzeti iz načel glede odloga in izplačila v instrumentih iz Direktive 2013/36/EU.

| (8) | Potrebna so jasna, dosledna in harmonizirana merila za prepoznavanje takšnih majhnih institucij ter nizkih ravni variabilnih prejemkov, da se zagotovi nadzorniško zbliževanje ter spodbujajo enaki konkurenčni pogoji za institucije in ustrezna zaščita za vlagatelje, investitorje in potrošnike v Uniji. Istočasno je državam članicam primerno zagotoviti določeno prožnost, da lahko sprejmejo strožji pristop, kadar se jim to zdi potrebno. |
| --- | --- |

(8)

Potrebna so jasna, dosledna in harmonizirana merila za prepoznavanje takšnih majhnih institucij ter nizkih ravni variabilnih prejemkov, da se zagotovi nadzorniško zbliževanje ter spodbujajo enaki konkurenčni pogoji za institucije in ustrezna zaščita za vlagatelje, investitorje in potrošnike v Uniji. Istočasno je državam članicam primerno zagotoviti določeno prožnost, da lahko sprejmejo strožji pristop, kadar se jim to zdi potrebno.

| (9) | Načelo enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske je določeno v členu 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Navedeno načelo morajo institucije dosledno uporabljati. Zato bi morale izvajati politiko prejemkov, nevtralno glede na spol. |
| --- | --- |

(9)

Načelo enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske je določeno v členu 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Navedeno načelo morajo institucije dosledno uporabljati. Zato bi morale izvajati politiko prejemkov, nevtralno glede na spol.

| (10) | Namen zahtev glede prejemkov je spodbujati preudarno in učinkovito upravljanje tveganj institucij z usklajevanjem dolgoročnih interesov institucij in njihovih zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije (v nadaljnjem besedilu: prevzemniki pomembnega tveganja).. Istočasno bi lahko za podrejene družbe, ki niso institucije in se zato zanje Direktiva 2013/36/EU ne uporablja na posamični podlagi, veljale druge zahteve glede prejemkov na podlagi ustreznih sektorskih pravnih aktov, ki bi morali imeti prednost. Zato se zahteve glede prejemkov iz te direktive za takšne podrejene družbe praviloma ne bi smele uporabljati na konsolidirani podlagi. Kljub temu bi se zahteve glede prejemkov iz te direktive z namenom preprečevanja morebitne arbitraže morale uporabljati na konsolidirani podlagi za zaposlene v podrejenih družbah, ki opravljajo posebne storitve, kot je upravljanje sredstev ali portfeljev oziroma izvajanje naročil, pri čemer so ti zaposleni pooblaščeni, ne glede na obliko tovrstnega pooblastila, za opravljanje poklicnih dejavnosti, na podlagi katerih se uvrščajo med „prevzemnike pomembnega tveganja“ na ravni bančne skupine. Takšna pooblastila bi morala vključevati ureditve prenosa pooblastil ali oddajanja v zunanje izvajanje, ki jih skleneta podrejena družba, ki zaposluje osebje, in druga institucija iz iste skupine. Države članice bi morale ohraniti možnost, da se zahteve glede prejemkov iz te direktive uporabljajo na konsolidirani podlagi za širši nabor podrejenih družb in njihovih zaposlenih. |
| --- | --- |

(10)

Namen zahtev glede prejemkov je spodbujati preudarno in učinkovito upravljanje tveganj institucij z usklajevanjem dolgoročnih interesov institucij in njihovih zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije (v nadaljnjem besedilu: prevzemniki pomembnega tveganja).. Istočasno bi lahko za podrejene družbe, ki niso institucije in se zato zanje Direktiva 2013/36/EU ne uporablja na posamični podlagi, veljale druge zahteve glede prejemkov na podlagi ustreznih sektorskih pravnih aktov, ki bi morali imeti prednost. Zato se zahteve glede prejemkov iz te direktive za takšne podrejene družbe praviloma ne bi smele uporabljati na konsolidirani podlagi. Kljub temu bi se zahteve glede prejemkov iz te direktive z namenom preprečevanja morebitne arbitraže morale uporabljati na konsolidirani podlagi za zaposlene v podrejenih družbah, ki opravljajo posebne storitve, kot je upravljanje sredstev ali portfeljev oziroma izvajanje naročil, pri čemer so ti zaposleni pooblaščeni, ne glede na obliko tovrstnega pooblastila, za opravljanje poklicnih dejavnosti, na podlagi katerih se uvrščajo med „prevzemnike pomembnega tveganja“ na ravni bančne skupine. Takšna pooblastila bi morala vključevati ureditve prenosa pooblastil ali oddajanja v zunanje izvajanje, ki jih skleneta podrejena družba, ki zaposluje osebje, in druga institucija iz iste skupine. Države članice bi morale ohraniti možnost, da se zahteve glede prejemkov iz te direktive uporabljajo na konsolidirani podlagi za širši nabor podrejenih družb in njihovih zaposlenih.

| (11) | Direktiva 2013/36/EU zahteva, da je znaten delež, v vsakem primeru najmanj 50 % vsakega variabilnega prejemka, sestavljen iz uravnoteženega deleža delnic ali enakovrednih lastniških deležev, odvisno od pravne strukture zadevne institucije, ali z delnicami povezanih instrumentov oziroma enakovrednih nedenarnih instrumentov, kadar gre za institucije, ki niso uvrščene na borzo, in, kjer je to mogoče, alternativnih instrumentov temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala, ki izpolnjujejo določene pogoje. To načelo omejuje uporabo z delnicami povezanih instrumentov na institucije, ki niso uvrščene na borzi, in zahteva, da institucije, ki so uvrščene na borzi, uporabljajo delnice. Komisija je v poročilu z dne 28. julija 2016 ugotovila, da lahko uporaba delnic vodi do precejšnje administrativne obremenitve in stroškov za institucije, ki so uvrščene na borzi. Istočasno je mogoče doseči enakovredne bonitetne koristi s tem, da se institucijam, ki so uvrščene na borzi, dovoli, da uporabljajo z delnicami povezane instrumente, ki sledijo vrednosti delnic. Možnost uporabe z delnicami povezanih instrumentov bi bilo zato treba razširiti na institucije, ki so uvrščene na borzi. |
| --- | --- |

(11)

Direktiva 2013/36/EU zahteva, da je znaten delež, v vsakem primeru najmanj 50 % vsakega variabilnega prejemka, sestavljen iz uravnoteženega deleža delnic ali enakovrednih lastniških deležev, odvisno od pravne strukture zadevne institucije, ali z delnicami povezanih instrumentov oziroma enakovrednih nedenarnih instrumentov, kadar gre za institucije, ki niso uvrščene na borzo, in, kjer je to mogoče, alternativnih instrumentov temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala, ki izpolnjujejo določene pogoje. To načelo omejuje uporabo z delnicami povezanih instrumentov na institucije, ki niso uvrščene na borzi, in zahteva, da institucije, ki so uvrščene na borzi, uporabljajo delnice. Komisija je v poročilu z dne 28. julija 2016 ugotovila, da lahko uporaba delnic vodi do precejšnje administrativne obremenitve in stroškov za institucije, ki so uvrščene na borzi. Istočasno je mogoče doseči enakovredne bonitetne koristi s tem, da se institucijam, ki so uvrščene na borzi, dovoli, da uporabljajo z delnicami povezane instrumente, ki sledijo vrednosti delnic. Možnost uporabe z delnicami povezanih instrumentov bi bilo zato treba razširiti na institucije, ki so uvrščene na borzi.

| (12) | Pri nadzorniškem pregledovanju in ovrednotenju bi bilo treba upoštevati velikost, strukturo in notranjo organiziranost institucij ter naravo, obseg in zapletenost njihovih dejavnosti. Kadar imajo različne institucije podobne profile tveganosti, na primer zato, ker imajo podobne poslovne modele ali geografsko lokacijo izpostavljenosti ali pa pripadajo isti institucionalni shemi za zaščito vlog, bi bilo treba pristojnim organom omogočiti, da metodologije procesa pregledovanja in ovrednotenja prilagodijo tako, da se zajamejo skupne značilnosti in tveganja institucij s takšnim enakim profilom tveganosti. Vendar pa takšna prilagoditev pristojnim organom ne bi smela onemogočiti, da ustrezno upoštevajo specifična tveganja, s katerimi se soočajo posamezne institucije, niti ne bi smela spremeniti specifične narave ukrepov, ki so naloženi posamezni instituciji. |
| --- | --- |

(12)

Pri nadzorniškem pregledovanju in ovrednotenju bi bilo treba upoštevati velikost, strukturo in notranjo organiziranost institucij ter naravo, obseg in zapletenost njihovih dejavnosti. Kadar imajo različne institucije podobne profile tveganosti, na primer zato, ker imajo podobne poslovne modele ali geografsko lokacijo izpostavljenosti ali pa pripadajo isti institucionalni shemi za zaščito vlog, bi bilo treba pristojnim organom omogočiti, da metodologije procesa pregledovanja in ovrednotenja prilagodijo tako, da se zajamejo skupne značilnosti in tveganja institucij s takšnim enakim profilom tveganosti. Vendar pa takšna prilagoditev pristojnim organom ne bi smela onemogočiti, da ustrezno upoštevajo specifična tveganja, s katerimi se soočajo posamezne institucije, niti ne bi smela spremeniti specifične narave ukrepov, ki so naloženi posamezni instituciji.

| (13) | Dodatna kapitalska zahteva, ki jo naložijo pristojni organi, je pomemben gonilni dejavnik skupne ravni kapitala institucije in je pomembna za udeležence na trgu, saj raven naložene dodatne kapitalske zahteve vpliva na sprožilno točko za omejitve izplačil dividend, izplačila bonusov in plačila na instrumente dodatnega temeljnega kapitala. Jasno bi bilo treba opredeliti pogoje, po katerih bi bilo treba naložiti dodatno kapitalsko zahtevo, da bi zagotovili dosledno uporabo pravil v vseh državah članicah in ustrezno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(13)

Dodatna kapitalska zahteva, ki jo naložijo pristojni organi, je pomemben gonilni dejavnik skupne ravni kapitala institucije in je pomembna za udeležence na trgu, saj raven naložene dodatne kapitalske zahteve vpliva na sprožilno točko za omejitve izplačil dividend, izplačila bonusov in plačila na instrumente dodatnega temeljnega kapitala. Jasno bi bilo treba opredeliti pogoje, po katerih bi bilo treba naložiti dodatno kapitalsko zahtevo, da bi zagotovili dosledno uporabo pravil v vseh državah članicah in ustrezno delovanje notranjega trga.

| (14) | Dodatna kapitalska zahteva, ki jo naložijo pristojni organi, bi morala biti določena glede na specifični položaj institucije in ustrezno utemeljena. Dodatne kapitalske zahteve se lahko naložijo za obravnavanje tveganj ali elementov tveganj, ki so izrecno izključeni iz kapitalskih zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013 oziroma niso izrecno zajeti s temi zahtevami, a samo v obsegu, ki šteje za potrebnega glede na specifični položaj institucije. Te zahteve bi morale biti uvrščene v ustreznem vrstnem redu kapitalskih zahtev nad relevantne minimalne kapitalske zahteve in pod zahtevo po skupnem blažilniku ali zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda, kakor je ustrezno. Narava dodatnih kapitalskih zahtev, specifična za posamezno institucijo, bi morala preprečiti njihovo uporabo kot orodje za obravnavanje makrobonitetnega ali sistemskega tveganja. Vendar pa to pristojnim organom ne bi smelo preprečiti, da med drugim tudi z dodatnimi kapitalskimi zahtevami obravnavajo tveganja, s katerimi se posamezne institucije soočajo zaradi svojih dejavnosti, vključno s tistimi, ki odražajo vpliv nekaterih gospodarskih ali tržnih gibanj na profil tveganosti posamezne institucije. |
| --- | --- |

(14)

Dodatna kapitalska zahteva, ki jo naložijo pristojni organi, bi morala biti določena glede na specifični položaj institucije in ustrezno utemeljena. Dodatne kapitalske zahteve se lahko naložijo za obravnavanje tveganj ali elementov tveganj, ki so izrecno izključeni iz kapitalskih zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013 oziroma niso izrecno zajeti s temi zahtevami, a samo v obsegu, ki šteje za potrebnega glede na specifični položaj institucije. Te zahteve bi morale biti uvrščene v ustreznem vrstnem redu kapitalskih zahtev nad relevantne minimalne kapitalske zahteve in pod zahtevo po skupnem blažilniku ali zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda, kakor je ustrezno. Narava dodatnih kapitalskih zahtev, specifična za posamezno institucijo, bi morala preprečiti njihovo uporabo kot orodje za obravnavanje makrobonitetnega ali sistemskega tveganja. Vendar pa to pristojnim organom ne bi smelo preprečiti, da med drugim tudi z dodatnimi kapitalskimi zahtevami obravnavajo tveganja, s katerimi se posamezne institucije soočajo zaradi svojih dejavnosti, vključno s tistimi, ki odražajo vpliv nekaterih gospodarskih ali tržnih gibanj na profil tveganosti posamezne institucije.

| (15) | Zahteva glede količnika finančnega vzvoda je vzporedna kapitalskim zahtevam, ki temeljijo na tveganju. Zato bi bilo treba vse dodatne kapitalske zahteve, ki jih naložijo pristojni organi za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, dodati k zahtevi glede minimalnega količnika finančnega vzvoda in ne k minimalni kapitalski zahtevi, ki temelji na tveganju. Poleg tega bi institucije morale imeti tudi možnost, da uporabijo navadni lastniški temeljni kapital, ki ga uporabijo za izpolnjevanje zahteve v zvezi s finančnim vzvodom, za izpolnitev svojih kapitalskih zahtev, ki temeljijo na tveganju, vključno z zahtevo po skupnem blažilniku. |
| --- | --- |

(15)

Zahteva glede količnika finančnega vzvoda je vzporedna kapitalskim zahtevam, ki temeljijo na tveganju. Zato bi bilo treba vse dodatne kapitalske zahteve, ki jih naložijo pristojni organi za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, dodati k zahtevi glede minimalnega količnika finančnega vzvoda in ne k minimalni kapitalski zahtevi, ki temelji na tveganju. Poleg tega bi institucije morale imeti tudi možnost, da uporabijo navadni lastniški temeljni kapital, ki ga uporabijo za izpolnjevanje zahteve v zvezi s finančnim vzvodom, za izpolnitev svojih kapitalskih zahtev, ki temeljijo na tveganju, vključno z zahtevo po skupnem blažilniku.

| (16) | Pristojni organi bi morali imeti možnost, da instituciji v obliki napotka sporočijo vsakršno prilagoditev zneska kapitala, ki presega relevantne minimalne kapitalske zahteve, relevantne dodatne kapitalske zahteve in, če je to ustrezno, zahtevo po skupnem blažilniku ali zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda, ki ga pričakujejo od institucij, da bi se lahko soočila s prihodnjimi stresnimi scenariji. Ker tak napotek predstavlja kapitalski cilj, bi se moralo šteti, da je uvrščen nad relevantnimi minimalnimi kapitalskimi zahtevami, relevantno dodatno kapitalsko zahtevo ter zahtevo po skupnem blažilniku ali zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda, kot je ustrezno. Neizpolnjevanje tega cilja ne bi smelo sprožiti omejitev razdelitev, določenih v Direktivi 2013/36/EU. Glede na to, da napotek o dodatno potrebnem kapitalu odraža nadzorniška pričakovanja, Direktiva 2013/36/EU in Uredba (EU) št. 575/2013 za napotek ne bi smeli določati obveznega razkritja, prav tako pa pristojnim organom ne bi smeli onemogočiti, da zahtevajo razkritje napotka. Kadar institucija večkrat zapored ne izpolni kapitalskega cilja, bi moral biti pristojni organ pooblaščen, da sprejme nadzorniške ukrepe in po potrebi naloži dodatne kapitalske zahteve. |
| --- | --- |

(16)

Pristojni organi bi morali imeti možnost, da instituciji v obliki napotka sporočijo vsakršno prilagoditev zneska kapitala, ki presega relevantne minimalne kapitalske zahteve, relevantne dodatne kapitalske zahteve in, če je to ustrezno, zahtevo po skupnem blažilniku ali zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda, ki ga pričakujejo od institucij, da bi se lahko soočila s prihodnjimi stresnimi scenariji. Ker tak napotek predstavlja kapitalski cilj, bi se moralo šteti, da je uvrščen nad relevantnimi minimalnimi kapitalskimi zahtevami, relevantno dodatno kapitalsko zahtevo ter zahtevo po skupnem blažilniku ali zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda, kot je ustrezno. Neizpolnjevanje tega cilja ne bi smelo sprožiti omejitev razdelitev, določenih v Direktivi 2013/36/EU. Glede na to, da napotek o dodatno potrebnem kapitalu odraža nadzorniška pričakovanja, Direktiva 2013/36/EU in Uredba (EU) št. 575/2013 za napotek ne bi smeli določati obveznega razkritja, prav tako pa pristojnim organom ne bi smeli onemogočiti, da zahtevajo razkritje napotka. Kadar institucija večkrat zapored ne izpolni kapitalskega cilja, bi moral biti pristojni organ pooblaščen, da sprejme nadzorniške ukrepe in po potrebi naloži dodatne kapitalske zahteve.

| (17) | Določbe Direktive 2013/36/EU o obrestnem tveganju, ki izhaja iz dejavnosti v netrgovalni knjigi, so povezane z zadevnimi določbami Uredbe (EU) št. 575/2013, ki za institucije zahtevajo daljše obdobje izvajanja. Za uskladitev uporabe določb o obrestnem tveganju, ki izhaja iz dejavnosti v netrgovalni knjigi, bi se morale določbe, ki so potrebne za izpolnjevanje zadevnih določb te direktive, uporabljati od istega datuma kot zadevne določbe Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(17)

Določbe Direktive 2013/36/EU o obrestnem tveganju, ki izhaja iz dejavnosti v netrgovalni knjigi, so povezane z zadevnimi določbami Uredbe (EU) št. 575/2013, ki za institucije zahtevajo daljše obdobje izvajanja. Za uskladitev uporabe določb o obrestnem tveganju, ki izhaja iz dejavnosti v netrgovalni knjigi, bi se morale določbe, ki so potrebne za izpolnjevanje zadevnih določb te direktive, uporabljati od istega datuma kot zadevne določbe Uredbe (EU) št. 575/2013.

| (18) | Za harmoniziran izračun obrestnega tveganja, ki izhaja iz dejavnosti v netrgovalni knjigi, kadar notranji sistemi institucij za merjenje tega tveganja ne zadostujejo, bi bilo na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (8), v zvezi z oblikovanjem standardizirane metodologije za namen ocenjevanja tega tveganja. Komisija bi morala te regulativne tehnične standarde sprejeti z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. |
| --- | --- |

(18)

Za harmoniziran izračun obrestnega tveganja, ki izhaja iz dejavnosti v netrgovalni knjigi, kadar notranji sistemi institucij za merjenje tega tveganja ne zadostujejo, bi bilo na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (8), v zvezi z oblikovanjem standardizirane metodologije za namen ocenjevanja tega tveganja. Komisija bi morala te regulativne tehnične standarde sprejeti z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

| (19) | Da se pristojnim organom omogoči boljše prepoznavanje institucij, ki bi zaradi morebitnih sprememb obrestne mere lahko utrpele čezmerne izgube pri dejavnostih iz netrgovalne knjige, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi EBA. Ti regulativni tehnični standardi bi morali določati: šest nadzorniških stresnih scenarijev, ki jih morajo uporabiti vse institucije za izračun sprememb ekonomske vrednosti lastniškega kapitala; skupne predpostavke, ki jih morajo institucije uvesti v svoje notranje sisteme za namene izračuna ekonomske vrednosti lastniškega kapitala in za določitev morebitne potrebe po specifičnih merilih za prepoznavanje institucij, za katere je upravičeno uporabiti nadzorniške ukrepe kot posledica zmanjšanja neto prihodkov od obresti zaradi sprememb obrestne mere; in kaj šteje za znatno zmanjšanje. Komisija bi morala te regulativne tehnične standarde sprejeti z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. |
| --- | --- |

(19)

Da se pristojnim organom omogoči boljše prepoznavanje institucij, ki bi zaradi morebitnih sprememb obrestne mere lahko utrpele čezmerne izgube pri dejavnostih iz netrgovalne knjige, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi EBA. Ti regulativni tehnični standardi bi morali določati: šest nadzorniških stresnih scenarijev, ki jih morajo uporabiti vse institucije za izračun sprememb ekonomske vrednosti lastniškega kapitala; skupne predpostavke, ki jih morajo institucije uvesti v svoje notranje sisteme za namene izračuna ekonomske vrednosti lastniškega kapitala in za določitev morebitne potrebe po specifičnih merilih za prepoznavanje institucij, za katere je upravičeno uporabiti nadzorniške ukrepe kot posledica zmanjšanja neto prihodkov od obresti zaradi sprememb obrestne mere; in kaj šteje za znatno zmanjšanje. Komisija bi morala te regulativne tehnične standarde sprejeti z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

| (20) | Boj proti pranju denarja in financiranju terorizma je bistven za ohranjanje stabilnosti in integritete finančnega sistema. Razkritje, da je institucija vpletena v pranje denarja in financiranje terorizma, bi lahko vplivalo na njeno poslovanje in stabilnost finančnega sistema. Skupaj z organi in telesi, odgovornimi za zagotavljanje skladnosti s pravili za boj proti pranju denarja na podlagi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (9), imajo pomembno vlogo pri ugotavljanju in kaznovanju pomanjkljivosti tudi organi, pristojni za izdajo dovoljenj in bonitetni nadzor. Zato bi morali ti pristojni organi vidike pranja denarja in financiranja terorizma stalno obravnavati v okviru ustreznih nadzorniških dejavnosti, vključno s postopki nadzorniškega ovrednotenja in pregledovanja, ocenami ustreznosti upravljavskih ureditev, postopkov in mehanizmov institucij ter ocenami primernosti članov upravljalnih organov, pri čemer bi morali o morebitnih ugotovitvah ustrezno obveščati organe in telesa, pristojne za zagotavljanje spoštovanja pravil o boju proti pranju denarja, ter po potrebi sprejeti nadzorniške ukrepe v skladu s pooblastili, ki jih imajo na podlagi Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013. Te informacije bi bilo treba zagotoviti na podlagi ugotovitev, razkritih med postopki izdaje dovoljenj, odobritve ali pregleda, za katere so odgovorni ti pristojni organi, pa tudi na podlagi informacij, ki jih posredujejo organi in telesa, pristojni za zagotavljanje skladnosti z Direktivo (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(20)

Boj proti pranju denarja in financiranju terorizma je bistven za ohranjanje stabilnosti in integritete finančnega sistema. Razkritje, da je institucija vpletena v pranje denarja in financiranje terorizma, bi lahko vplivalo na njeno poslovanje in stabilnost finančnega sistema. Skupaj z organi in telesi, odgovornimi za zagotavljanje skladnosti s pravili za boj proti pranju denarja na podlagi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (9), imajo pomembno vlogo pri ugotavljanju in kaznovanju pomanjkljivosti tudi organi, pristojni za izdajo dovoljenj in bonitetni nadzor. Zato bi morali ti pristojni organi vidike pranja denarja in financiranja terorizma stalno obravnavati v okviru ustreznih nadzorniških dejavnosti, vključno s postopki nadzorniškega ovrednotenja in pregledovanja, ocenami ustreznosti upravljavskih ureditev, postopkov in mehanizmov institucij ter ocenami primernosti članov upravljalnih organov, pri čemer bi morali o morebitnih ugotovitvah ustrezno obveščati organe in telesa, pristojne za zagotavljanje spoštovanja pravil o boju proti pranju denarja, ter po potrebi sprejeti nadzorniške ukrepe v skladu s pooblastili, ki jih imajo na podlagi Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013. Te informacije bi bilo treba zagotoviti na podlagi ugotovitev, razkritih med postopki izdaje dovoljenj, odobritve ali pregleda, za katere so odgovorni ti pristojni organi, pa tudi na podlagi informacij, ki jih posredujejo organi in telesa, pristojni za zagotavljanje skladnosti z Direktivo (EU) 2015/849.

| (21) | Eno od ključnih spoznanj finančne krize v Uniji je bilo, da je treba zagotoviti ustrezen institucionalni okvir in okvir politik za preprečevanje in odpravo neravnovesij v Uniji. Glede na najnovejši institucionalni razvoj v Uniji je potreben celovit pregled okvira makrobonitetne politike. |
| --- | --- |

(21)

Eno od ključnih spoznanj finančne krize v Uniji je bilo, da je treba zagotoviti ustrezen institucionalni okvir in okvir politik za preprečevanje in odpravo neravnovesij v Uniji. Glede na najnovejši institucionalni razvoj v Uniji je potreben celovit pregled okvira makrobonitetne politike.

| (22) | Direktiva 2013/36/EU državam članicam ne bi smela preprečiti, da v skladu z nacionalnim pravom izvajajo ukrepe za povečanje odpornosti finančnega sistema, vključno z, a ne omejeno na, omejitev razmerja med vrednostjo kredita in vrednostjo zavarovanja, omejitev razmerja med dolgom in dohodkom, omejitev razmerja med zneski za odplačevanje dolga in vrednostjo dohodka, pa tudi drugi instrumenti, povezani s kreditnimi standardi. |
| --- | --- |

(22)

Direktiva 2013/36/EU državam članicam ne bi smela preprečiti, da v skladu z nacionalnim pravom izvajajo ukrepe za povečanje odpornosti finančnega sistema, vključno z, a ne omejeno na, omejitev razmerja med vrednostjo kredita in vrednostjo zavarovanja, omejitev razmerja med dolgom in dohodkom, omejitev razmerja med zneski za odplačevanje dolga in vrednostjo dohodka, pa tudi drugi instrumenti, povezani s kreditnimi standardi.

| (23) | Za zagotovitev, da proticiklični kapitalski blažilniki ustrezno odražajo tveganje prekomerne kreditne rasti v bančnem sektorju, bi morale institucije izračunati njim lastne blažilnike kot tehtano povprečje stopenj proticikličnih blažilnikov, ki se uporabljajo za države, v katerih imajo kreditno izpostavljenost. Vsaka država članica bi zato morala imenovati organ, odgovoren za določitev stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti v zadevni državi članici. Ta stopnja blažilnika bi morala upoštevati ravni kreditne rasti in spremembe količnika med krediti in bruto domačim proizvodom (BDP) v tej državi članici ter vse druge spremenljivke, ki so povezane s tveganji za stabilnost finančnega sistema. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev, da proticiklični kapitalski blažilniki ustrezno odražajo tveganje prekomerne kreditne rasti v bančnem sektorju, bi morale institucije izračunati njim lastne blažilnike kot tehtano povprečje stopenj proticikličnih blažilnikov, ki se uporabljajo za države, v katerih imajo kreditno izpostavljenost. Vsaka država članica bi zato morala imenovati organ, odgovoren za določitev stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti v zadevni državi članici. Ta stopnja blažilnika bi morala upoštevati ravni kreditne rasti in spremembe količnika med krediti in bruto domačim proizvodom (BDP) v tej državi članici ter vse druge spremenljivke, ki so povezane s tveganji za stabilnost finančnega sistema.

| (24) | Države članice bi morale imeti možnost, da od nekaterih institucij poleg varovalnega kapitalskega blažilnika in proticikličnega kapitalskega blažilnika zahtevajo tudi vzdrževanje blažilnika sistemskih tveganj, da bi preprečile in zmanjšale makrobonitetna ali sistemska tveganja, ki niso zajeta z Uredbo (EU) št. 575/2013 in Direktivo 2013/36/EU, in sicer v smislu tveganj motenj v finančnem sistemu, ki bi lahko imele resne negativne posledice za finančni sistem in realno gospodarstvo v posamezni državi članici. Stopnja blažilnika sistemskih tveganj bi se morala uporabljati za vse izpostavljenosti ali podskupino izpostavljenosti ter za vse institucije ali za eno ali več podskupin teh institucij, kadar te institucije opravljajo poslovne dejavnosti s podobnimi profili tveganosti. |
| --- | --- |

(24)

Države članice bi morale imeti možnost, da od nekaterih institucij poleg varovalnega kapitalskega blažilnika in proticikličnega kapitalskega blažilnika zahtevajo tudi vzdrževanje blažilnika sistemskih tveganj, da bi preprečile in zmanjšale makrobonitetna ali sistemska tveganja, ki niso zajeta z Uredbo (EU) št. 575/2013 in Direktivo 2013/36/EU, in sicer v smislu tveganj motenj v finančnem sistemu, ki bi lahko imele resne negativne posledice za finančni sistem in realno gospodarstvo v posamezni državi članici. Stopnja blažilnika sistemskih tveganj bi se morala uporabljati za vse izpostavljenosti ali podskupino izpostavljenosti ter za vse institucije ali za eno ali več podskupin teh institucij, kadar te institucije opravljajo poslovne dejavnosti s podobnimi profili tveganosti.

| (25) | Pri tem je pomembno, da se izboljša mehanizem usklajevanja med organi, zagotovi jasna razmejitev odgovornosti, poenostavi aktiviranje instrumentov makrobonitetne politike ter razširi nabor makrobonitetnih instrumentov, da bodo organi lahko pravočasno in učinkovito odpravili sistemska tveganja. Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (10), naj bi imel ključno vlogo pri usklajevanju makrobonitetnih ukrepov, pa tudi pri posredovanju informacij o načrtovanih makrobonitetnih ukrepih v državah članicah, zlasti z objavo sprejetih makrobonitetnih ukrepov na svojem spletnem mestu in z izmenjavo informacij med organi po obvestilih o načrtovanih makrobonitetnih ukrepih. Da bi zagotovili ustrezen odziv politik držav članic, naj bi ESRB spremljal, ali so makrobonitetne politike držav članic ustrezne in skladne, vključno s spremljanjem, ali se orodja uporabljajo dosledno in brez prekrivanja. |
| --- | --- |

(25)

Pri tem je pomembno, da se izboljša mehanizem usklajevanja med organi, zagotovi jasna razmejitev odgovornosti, poenostavi aktiviranje instrumentov makrobonitetne politike ter razširi nabor makrobonitetnih instrumentov, da bodo organi lahko pravočasno in učinkovito odpravili sistemska tveganja. Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (10), naj bi imel ključno vlogo pri usklajevanju makrobonitetnih ukrepov, pa tudi pri posredovanju informacij o načrtovanih makrobonitetnih ukrepih v državah članicah, zlasti z objavo sprejetih makrobonitetnih ukrepov na svojem spletnem mestu in z izmenjavo informacij med organi po obvestilih o načrtovanih makrobonitetnih ukrepih. Da bi zagotovili ustrezen odziv politik držav članic, naj bi ESRB spremljal, ali so makrobonitetne politike držav članic ustrezne in skladne, vključno s spremljanjem, ali se orodja uporabljajo dosledno in brez prekrivanja.

| (26) | Ustrezni pristojni ali imenovani organi bi si morali prizadevati, da se makrobonitetni ukrepi, določeni v Direktivi 2013/36/EU in Uredbi (EU) št. 575/2013, ne bi podvajali in nedosledno uporabljali. Ustrezni pristojni ali imenovani organi bi morali zlasti ustrezno pretehtati, ali se ukrepi, sprejeti na podlagi člena 133 Direktive 2013/36/EU, podvajajo ali so neskladni glede na druge obstoječe ali prihodnje ukrepe na podlagi člena 124, 164 ali 458 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(26)

Ustrezni pristojni ali imenovani organi bi si morali prizadevati, da se makrobonitetni ukrepi, določeni v Direktivi 2013/36/EU in Uredbi (EU) št. 575/2013, ne bi podvajali in nedosledno uporabljali. Ustrezni pristojni ali imenovani organi bi morali zlasti ustrezno pretehtati, ali se ukrepi, sprejeti na podlagi člena 133 Direktive 2013/36/EU, podvajajo ali so neskladni glede na druge obstoječe ali prihodnje ukrepe na podlagi člena 124, 164 ali 458 Uredbe (EU) št. 575/2013.

| (27) | Pristojnim ali imenovanim organom bi bilo treba omogočiti, da določijo raven ali ravni uporabe blažilnika za druge sistemsko pomembne institucije (DSPI) na podlagi narave in porazdelitve tveganj, ki so povezani s strukturo skupine. V nekaterih okoliščinah bi lahko bilo ustrezno, da pristojni ali imenovani organ uvede blažilnik za DSPI samo na ravni, ki je pod najvišjo ravnjo konsolidacije. |
| --- | --- |

(27)

Pristojnim ali imenovanim organom bi bilo treba omogočiti, da določijo raven ali ravni uporabe blažilnika za druge sistemsko pomembne institucije (DSPI) na podlagi narave in porazdelitve tveganj, ki so povezani s strukturo skupine. V nekaterih okoliščinah bi lahko bilo ustrezno, da pristojni ali imenovani organ uvede blažilnik za DSPI samo na ravni, ki je pod najvišjo ravnjo konsolidacije.

| (28) | V skladu z metodologijo za ocenjevanje za globalne sistemsko pomembne institucije, ki jo je objavil Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS), so terjatve in obveznosti institucije, ki spadajo v pristojnost druge države, kazalniki njenega globalnega sistemskega pomena in učinka, ki bi ga njen propad lahko imel na globalni finančni sistem. Ti kazalniki odražajo specifične pomisleke, na primer o tem, da je težje usklajevati reševanje institucij z znatnimi čezmejnimi dejavnostmi. Napredek na področju skupnega pristopa k reševanju, ki izhaja iz okrepitve enotnih pravil in vzpostavitve enotnega mehanizma za reševanje, je znatno izboljšal zmožnost za urejeno reševanje čezmejnih skupin v bančni uniji. Zato bi bilo treba, brez poseganja v zmožnost pristojnih ali imenovanih organov za izvajanje njihove nadzorniške presoje, izračunati alternativne ocene, ki bi odražale ta napredek, pristojni ali imenovani organi pa bi te ocene morali upoštevati pri ocenjevanju sistemskega pomena kreditnih institucij, ne da bi vplivali na podatke, predložene BCBS za določitev mednarodnih imenovalcev. EBA bi moral pripraviti osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih bi opredelil dodatno določitveno metodologijo za globalno sistemsko pomembne institucije (GSPI), da se lahko upoštevajo specifičnosti celostnega evropskega okvira za reševanje v kontekstu enotnega mehanizma za reševanje. Ta metodologija bi se morala uporabljati zgolj za namene umerjanja blažilnika za GSPI. Komisija bi morala te regulativne tehnične standarde sprejeti z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. |
| --- | --- |

(28)

V skladu z metodologijo za ocenjevanje za globalne sistemsko pomembne institucije, ki jo je objavil Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS), so terjatve in obveznosti institucije, ki spadajo v pristojnost druge države, kazalniki njenega globalnega sistemskega pomena in učinka, ki bi ga njen propad lahko imel na globalni finančni sistem. Ti kazalniki odražajo specifične pomisleke, na primer o tem, da je težje usklajevati reševanje institucij z znatnimi čezmejnimi dejavnostmi. Napredek na področju skupnega pristopa k reševanju, ki izhaja iz okrepitve enotnih pravil in vzpostavitve enotnega mehanizma za reševanje, je znatno izboljšal zmožnost za urejeno reševanje čezmejnih skupin v bančni uniji. Zato bi bilo treba, brez poseganja v zmožnost pristojnih ali imenovanih organov za izvajanje njihove nadzorniške presoje, izračunati alternativne ocene, ki bi odražale ta napredek, pristojni ali imenovani organi pa bi te ocene morali upoštevati pri ocenjevanju sistemskega pomena kreditnih institucij, ne da bi vplivali na podatke, predložene BCBS za določitev mednarodnih imenovalcev. EBA bi moral pripraviti osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih bi opredelil dodatno določitveno metodologijo za globalno sistemsko pomembne institucije (GSPI), da se lahko upoštevajo specifičnosti celostnega evropskega okvira za reševanje v kontekstu enotnega mehanizma za reševanje. Ta metodologija bi se morala uporabljati zgolj za namene umerjanja blažilnika za GSPI. Komisija bi morala te regulativne tehnične standarde sprejeti z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

| (29) | Ker ciljev te direktive, in sicer okrepitve in izpopolnitve že obstoječih pravnih aktov Unije, ki zagotavljajo enotne bonitetne zahteve, ki se uporabljajo za institucije po vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njunega obsega in učinkov lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(29)

Ker ciljev te direktive, in sicer okrepitve in izpopolnitve že obstoječih pravnih aktov Unije, ki zagotavljajo enotne bonitetne zahteve, ki se uporabljajo za institucije po vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njunega obsega in učinkov lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (30) | V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (11) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih bodo pojasnile razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (11) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih bodo pojasnile razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno.

| (31) | Direktivo 2013/36/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(31)

Direktivo 2013/36/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2013/36/EU

Direktiva 2013/36/EU se spremeni:

| (1) | v členu 2 se odstavka 5 in 6 nadomestita z naslednjim:

  „5.   Ta direktiva se ne uporablja za:






  (1) | dostop do dejavnosti investicijskih podjetij, če to ureja Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1), |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2 se odstavka 5 in 6 nadomestita z naslednjim:

„5.   Ta direktiva se ne uporablja za:

(1)

dostop do dejavnosti investicijskih podjetij, če to ureja Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1),

| (2) | centralne banke, |
| --- | --- |

(2)

centralne banke,

| (3) | poštne institucije, ki opravljajo storitev brezgotovinskega nakazovanja, |
| --- | --- |

(3)

poštne institucije, ki opravljajo storitev brezgotovinskega nakazovanja,

| (4) | ‚Eksport Kredit Fonden‘‚Eksport Kredit Fonden A/S‘‚Danmarks Skibskredit A/S‘ in ‚KommuneKredit‘ na Danskem, |
| --- | --- |

(4)

‚Eksport Kredit Fonden‘‚Eksport Kredit Fonden A/S‘‚Danmarks Skibskredit A/S‘ in ‚KommuneKredit‘ na Danskem,

| (5) | ‚Kreditanstalt für Wiederaufbau‘‚Landwirtschaftliche Rentenbank‘‚Bremer Aufbau-Bank GmbH‘‚Hamburgische Investitions- und Förderbank‘‚Investitionsbank Berlin‘‚Investitionsbank des Landes Brandenburg‘‚Investitionsbank Schleswig-Holstein‘‚Investitions- und Förderbank Niedersachsen – NBank‘‚Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz‘‚Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank‘‚LfA Förderbank Bayern‘‚NRW.BANK‘‚Saarländische Investitionskreditbank AG‘‚Sächsische Aufbaubank – Förderbank‘‚Thüringer Aufbaubank‘, podjetja, ki so v skladu z ‚Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz‘ priznana kot organi državne stanovanjske politike in se večinoma ne ukvarjajo z bančnimi posli, in podjetja, priznana kot neprofitna stanovanjska podjetja v skladu z navedenim zakonom, v Nemčiji, |
| --- | --- |

(5)

‚Kreditanstalt für Wiederaufbau‘‚Landwirtschaftliche Rentenbank‘‚Bremer Aufbau-Bank GmbH‘‚Hamburgische Investitions- und Förderbank‘‚Investitionsbank Berlin‘‚Investitionsbank des Landes Brandenburg‘‚Investitionsbank Schleswig-Holstein‘‚Investitions- und Förderbank Niedersachsen – NBank‘‚Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz‘‚Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank‘‚LfA Förderbank Bayern‘‚NRW.BANK‘‚Saarländische Investitionskreditbank AG‘‚Sächsische Aufbaubank – Förderbank‘‚Thüringer Aufbaubank‘, podjetja, ki so v skladu z ‚Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz‘ priznana kot organi državne stanovanjske politike in se večinoma ne ukvarjajo z bančnimi posli, in podjetja, priznana kot neprofitna stanovanjska podjetja v skladu z navedenim zakonom, v Nemčiji,

| (6) | ‚hoiu-laenuühistud‘ kot zadruge, priznane na podlagi ‚hoiu-laenuühistu seadus‘, v Estoniji, |
| --- | --- |

(6)

‚hoiu-laenuühistud‘ kot zadruge, priznane na podlagi ‚hoiu-laenuühistu seadus‘, v Estoniji,

| (7) | ‚Strategic Banking Corporation of Ireland‘‚credit unions‘ in ‚friendly societies‘ na Irskem, |
| --- | --- |

(7)

‚Strategic Banking Corporation of Ireland‘‚credit unions‘ in ‚friendly societies‘ na Irskem,

| (8) | ‚Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων‘ (Tamio Parakatathikon kai Danion) v Grčiji, |
| --- | --- |

(8)

‚Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων‘ (Tamio Parakatathikon kai Danion) v Grčiji,

| (9) | ‚Instituto de Crédito Oficial‘ v Španiji, |
| --- | --- |

(9)

‚Instituto de Crédito Oficial‘ v Španiji,

| (10) | ‚Caisse des dépôts et consignations‘ v Franciji, |
| --- | --- |

(10)

‚Caisse des dépôts et consignations‘ v Franciji,

| (11) | ‚kreditne unije‘ in ‚Hrvatska banka za obnovu i razvitak‘ na Hrvaškem, |
| --- | --- |

(11)

‚kreditne unije‘ in ‚Hrvatska banka za obnovu i razvitak‘ na Hrvaškem,

| (12) | ‚Cassa depositi e prestiti‘ v Italiji, |
| --- | --- |

(12)

‚Cassa depositi e prestiti‘ v Italiji,

| (13) | ‚krājaizdevu sabiedrības‘, podjetja, ki so v skladu s ‚krājaizdevu sabiedrību likums‘ priznana kot zadruge, ki opravljajo finančne storitve izključno za svoje člane, v Latviji, |
| --- | --- |

(13)

‚krājaizdevu sabiedrības‘, podjetja, ki so v skladu s ‚krājaizdevu sabiedrību likums‘ priznana kot zadruge, ki opravljajo finančne storitve izključno za svoje člane, v Latviji,

| (14) | ‚kredito unijos‘, razen ‚centrinės kredito unijos‘ v Litvi, |
| --- | --- |

(14)

‚kredito unijos‘, razen ‚centrinės kredito unijos‘ v Litvi,

| (15) | ‚MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság‘ in ‚Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság‘ na Madžarskem, |
| --- | --- |

(15)

‚MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság‘ in ‚Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság‘ na Madžarskem,

| (16) | ‚The Malta Development Bank‘ na Malti, |
| --- | --- |

(16)

‚The Malta Development Bank‘ na Malti,

| (17) | ‚Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV‘‚NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij‘‚NV Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering‘‚Ontwikkelingsmaatschappij Oost-Nederland NV‘ in ‚kredietunies‘ na Nizozemskem, |
| --- | --- |

(17)

‚Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV‘‚NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij‘‚NV Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering‘‚Ontwikkelingsmaatschappij Oost-Nederland NV‘ in ‚kredietunies‘ na Nizozemskem,

| (18) | podjetja, priznana kot stanovanjska združenja v javnem interesu, in ‚Österreichische Kontrollbank AG‘ v Avstriji, |
| --- | --- |

(18)

podjetja, priznana kot stanovanjska združenja v javnem interesu, in ‚Österreichische Kontrollbank AG‘ v Avstriji,

| (19) | ‚Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo – Kredytowe‘ in ‚Bank Gospodarstwa Krajowego‘ na Poljskem, |
| --- | --- |

(19)

‚Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo – Kredytowe‘ in ‚Bank Gospodarstwa Krajowego‘ na Poljskem,

| (20) | ‚Caixas Económicas‘, obstoječe na dan 1. januarja 1986, razen tistih, ki so ustanovljene kot družbe z omejeno odgovornostjo, in ‚Caixa Económica Montepio Geral‘ na Portugalskem, |
| --- | --- |

(20)

‚Caixas Económicas‘, obstoječe na dan 1. januarja 1986, razen tistih, ki so ustanovljene kot družbe z omejeno odgovornostjo, in ‚Caixa Económica Montepio Geral‘ na Portugalskem,

| (21) | ‚SID – Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d. Ljubljana‘ v Sloveniji, |
| --- | --- |

(21)

‚SID – Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d. Ljubljana‘ v Sloveniji,

| (22) | ‚Teollisen yhteistyon rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB‘ in ‚Finnvera Oyj/Finnvera Abp‘ na Finskem, |
| --- | --- |

(22)

‚Teollisen yhteistyon rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB‘ in ‚Finnvera Oyj/Finnvera Abp‘ na Finskem,

| (23) | ‚Svenska Skeppshypotekskassan‘ na Švedskem, |
| --- | --- |

(23)

‚Svenska Skeppshypotekskassan‘ na Švedskem,

| (24) | ‚National Savings Bank‘‚Commonwealth Development Finance Company Ltd‘‚Agricultural Mortgage Corporation Ltd‘‚Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd‘‚Crown Agents for overseas governments and administrations‘, kreditne zadruge in komunalne banke v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(24)

‚National Savings Bank‘‚Commonwealth Development Finance Company Ltd‘‚Agricultural Mortgage Corporation Ltd‘‚Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd‘‚Crown Agents for overseas governments and administrations‘, kreditne zadruge in komunalne banke v Združenem kraljestvu.

6.   Subjekti iz točke 1 in točk 3 do 24 odstavka 5 tega člena štejejo za finančne institucije za namene člena 34 in poglavja 3 naslova VII.

(*1)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;"

*1

| (2) | člen 3 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se dodajo naslednje točke:






  „(60) | ‚organ za reševanje‘ pomeni organ za reševanje, kot je opredeljen v točki 18 člena 2(1) Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*2); |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 3 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se dodajo naslednje točke:

„(60)

‚organ za reševanje‘ pomeni organ za reševanje, kot je opredeljen v točki 18 člena 2(1) Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*2);

*2

| (61) | ‚globalna sistemsko pomembna institucija‘ ali ‚GSPI‘ pomeni globalno sistemsko pomembno institucijo, kot je opredeljena v točki 133 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(61)

‚globalna sistemsko pomembna institucija‘ ali ‚GSPI‘ pomeni globalno sistemsko pomembno institucijo, kot je opredeljena v točki 133 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (62) | ‚globalna sistemsko pomembna institucija zunaj EU‘ ali ‚GSPI zunaj EU‘ pomeni globalno sistemsko pomembno institucijo zunaj EU, kot je opredeljena v točki 134 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(62)

‚globalna sistemsko pomembna institucija zunaj EU‘ ali ‚GSPI zunaj EU‘ pomeni globalno sistemsko pomembno institucijo zunaj EU, kot je opredeljena v točki 134 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (63) | ‚skupina‘ pomeni skupino, kot je opredeljena v točki 138 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(63)

‚skupina‘ pomeni skupino, kot je opredeljena v točki 138 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (64) | ‚skupina iz tretje države‘ pomeni skupino, katere nadrejena oseba ima sedež v tretji državi; |
| --- | --- |

(64)

‚skupina iz tretje države‘ pomeni skupino, katere nadrejena oseba ima sedež v tretji državi;

| (65) | ‚politika prejemkov, nevtralna glede na spol‘ pomeni politiko prejemkov, ki temelji na načelu enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za delavke in delavce. |
| --- | --- |

(65)

‚politika prejemkov, nevtralna glede na spol‘ pomeni politiko prejemkov, ki temelji na načelu enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za delavke in delavce.

(*2)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).“;"

*2

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „3.   Za zagotovitev, da se zahteve ali nadzorniška pooblastila iz te direktive ali iz Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi v skladu s to direktivo in navedeno uredbo, zajemajo pojmi ‚institucija‘, ‚nadrejena institucija v državi članici‘, ‚EU nadrejena institucija‘ in ‚nadrejena oseba‘ tudi:






  (a) | finančne holdinge in mešane finančne holdinge, ki so pridobili odobritev v skladu s členom 21a te direktive; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Za zagotovitev, da se zahteve ali nadzorniška pooblastila iz te direktive ali iz Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi v skladu s to direktivo in navedeno uredbo, zajemajo pojmi ‚institucija‘, ‚nadrejena institucija v državi članici‘, ‚EU nadrejena institucija‘ in ‚nadrejena oseba‘ tudi:

(a)

finančne holdinge in mešane finančne holdinge, ki so pridobili odobritev v skladu s členom 21a te direktive;

| (b) | imenovane institucije, ki jih obvladuje EU nadrejeni finančni holding, EU nadrejeni mešani finančni holding, nadrejeni finančni holding v državi članici ali nadrejeni mešani finančni holding v državi članici, če zadevna nadrejena oseba ne potrebuje odobritve v skladu s členom 21a(4) te direktive; ter |
| --- | --- |

(b)

imenovane institucije, ki jih obvladuje EU nadrejeni finančni holding, EU nadrejeni mešani finančni holding, nadrejeni finančni holding v državi članici ali nadrejeni mešani finančni holding v državi članici, če zadevna nadrejena oseba ne potrebuje odobritve v skladu s členom 21a(4) te direktive; ter

| (c) | finančne holdinge, mešane finančne holdinge ali institucije, imenovane na podlagi točke (d) člena 21a(6) te direktive“; |
| --- | --- |

(c)

finančne holdinge, mešane finančne holdinge ali institucije, imenovane na podlagi točke (d) člena 21a(6) te direktive“;

| (3) | v členu 4 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

  „8.   Države članice zagotovijo, da v primerih, ko so za reševanje pooblaščeni organi, ki niso pristojni organi, ti organi tesno sodelujejo s pristojnimi organi in se posvetujejo z njimi glede priprave načrtov za reševanje ter v vseh drugih primerih, kadar se tako sodelovanje in posvetovanje zahteva s to direktivo, Direktivo 2014/59/EU ali Uredbo (EU) št. 575/2013.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 4 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

„8.   Države članice zagotovijo, da v primerih, ko so za reševanje pooblaščeni organi, ki niso pristojni organi, ti organi tesno sodelujejo s pristojnimi organi in se posvetujejo z njimi glede priprave načrtov za reševanje ter v vseh drugih primerih, kadar se tako sodelovanje in posvetovanje zahteva s to direktivo, Direktivo 2014/59/EU ali Uredbo (EU) št. 575/2013.“;

| (4) | člen 8 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | informacije, ki se predložijo pristojnim organom v vlogi za izdajo dovoljenja za kreditne institucije, vključno s poslovnim načrtom, organizacijsko strukturo in ureditvijo upravljanja iz člena 10; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 8 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

informacije, ki se predložijo pristojnim organom v vlogi za izdajo dovoljenja za kreditne institucije, vključno s poslovnim načrtom, organizacijsko strukturo in ureditvijo upravljanja iz člena 10;

| (b) | zahteve, ki se na podlagi člena 14 uporabljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži ali, kadar ni kvalificiranih deležev, za 20 največjih delničarjev ali družbenikov; ter“; |
| --- | --- |

(b)

zahteve, ki se na podlagi člena 14 uporabljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži ali, kadar ni kvalificiranih deležev, za 20 največjih delničarjev ali družbenikov; ter“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „5.   EBA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, namenjene pristojnim organom, v katerih opredeli skupno metodologijo ocenjevanja za izdajanje dovoljenj v skladu s to direktivo.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„5.   EBA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, namenjene pristojnim organom, v katerih opredeli skupno metodologijo ocenjevanja za izdajanje dovoljenj v skladu s to direktivo.“;

| (5) | v členu 9 se dodata naslednja odstavka:

  „3.   Države članice Komisijo in EBA uradno obvestijo o nacionalni zakonodaji, ki družbam, ki niso kreditne institucije, izrecno omogočajo, da opravljajo posle sprejemanja vlog in drugih vračljivih sredstev od javnosti.


  4.   Države članice na podlagi tega člena kreditnih institucij ne smejo izvzeti iz uporabe te direktive in Uredbe (EU) št. 575/2013.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 9 se dodata naslednja odstavka:

„3.   Države članice Komisijo in EBA uradno obvestijo o nacionalni zakonodaji, ki družbam, ki niso kreditne institucije, izrecno omogočajo, da opravljajo posle sprejemanja vlog in drugih vračljivih sredstev od javnosti.

4.   Države članice na podlagi tega člena kreditnih institucij ne smejo izvzeti iz uporabe te direktive in Uredbe (EU) št. 575/2013.“;

| (6) | člen 10 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 10
  Poslovni načrt, organizacijska struktura in ureditev upravljanja

  1.   Države članice zahtevajo, da se vlogi za izdajo dovoljenja priloži poslovni načrt, ki določa vrste predvidenih poslov in organizacijsko strukturo kreditne institucije, vključno z navedbo nadrejenih oseb, finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov znotraj skupine. Države članice poleg tega zahtevajo, da se vlogam za izdajo dovoljenja priloži opis ureditev, procesov in mehanizmov iz člena 74(1).


  2.   Pristojni organi zavrnejo izdajo dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditne institucije, če se jim zdi, da ureditve, procesi in mehanizmi iz člena 74(1) zadevni instituciji ne omogočajo preudarnega in učinkovitega upravljanja tveganja.“; |
| --- | --- |

(6)

člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Poslovni načrt, organizacijska struktura in ureditev upravljanja

1.   Države članice zahtevajo, da se vlogi za izdajo dovoljenja priloži poslovni načrt, ki določa vrste predvidenih poslov in organizacijsko strukturo kreditne institucije, vključno z navedbo nadrejenih oseb, finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov znotraj skupine. Države članice poleg tega zahtevajo, da se vlogam za izdajo dovoljenja priloži opis ureditev, procesov in mehanizmov iz člena 74(1).

2.   Pristojni organi zavrnejo izdajo dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditne institucije, če se jim zdi, da ureditve, procesi in mehanizmi iz člena 74(1) zadevni instituciji ne omogočajo preudarnega in učinkovitega upravljanja tveganja.“;

| (7) | v členu 14 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pristojni organi zavrnejo izdajo dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditne institucije, če se jim ob upoštevanju potrebe po preudarnem in skrbnem upravljanju kreditnih institucij delničarji ali družbeniki ne zdijo primerni v skladu z merili iz člena 23(1). Uporabljata se člen 23(2) in (3) ter člen 24.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 14 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Pristojni organi zavrnejo izdajo dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditne institucije, če se jim ob upoštevanju potrebe po preudarnem in skrbnem upravljanju kreditnih institucij delničarji ali družbeniki ne zdijo primerni v skladu z merili iz člena 23(1). Uporabljata se člen 23(2) in (3) ter člen 24.“;

| (8) | v členu 18 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | ne izpolnjuje več bonitetnih zahtev, določenih v delu 3, 4 ali 6, razen zahtev iz členov 92a in 92b Uredbe (EU) št. 575/2013 ali naloženih na podlagi točke (a) člena 104(1) ali člena 105 te direktive ali ni več mogoče pričakovati, da bo izpolnila svoje obveznosti do upnikov, ter zlasti ne zagotavlja več varnosti sredstev, ki so ji jih zaupali njeni vlagatelji;“; |
| --- | --- | --- |

(8)

v členu 18 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

ne izpolnjuje več bonitetnih zahtev, določenih v delu 3, 4 ali 6, razen zahtev iz členov 92a in 92b Uredbe (EU) št. 575/2013 ali naloženih na podlagi točke (a) člena 104(1) ali člena 105 te direktive ali ni več mogoče pričakovati, da bo izpolnila svoje obveznosti do upnikov, ter zlasti ne zagotavlja več varnosti sredstev, ki so ji jih zaupali njeni vlagatelji;“;

| (9) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 21a
  Odobritev finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov

  1.   Nadrejeni finančni holdingi v državi članici, nadrejeni mešani finančni holdingi v državi članici, EU nadrejeni finančni holdingi in EU nadrejeni mešani finančni holdingi zaprosijo za odobritev v skladu s tem členom. Drugi finančni holdingi ali mešani finančni holdingi zaprosijo za odobritev v skladu s tem členom, kadar morajo izpolnjevati zahteve iz te direktive ali Uredbe (EU) št. 575/2013 na subkonsolidirani podlagi.


  2.   Za namene odstavka 1 finančni holdingi in mešani finančni holdingi iz navedenega odstavka predložijo konsolidacijskemu nadzorniku in, če sta različna, pristojnemu organu v državi članici, v kateri imajo sedež, naslednje informacije:






  (a) | organizacijsko strukturo skupine, katere del je finančni holding ali mešani finančni holding, z jasno navedbo njegovih podrejenih družb in po potrebi nadrejenih oseb ter kraj in vrsto dejavnosti, ki jo opravlja vsak subjekt znotraj skupine; |
| --- | --- | --- |

(9)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 21a

Odobritev finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov

1.   Nadrejeni finančni holdingi v državi članici, nadrejeni mešani finančni holdingi v državi članici, EU nadrejeni finančni holdingi in EU nadrejeni mešani finančni holdingi zaprosijo za odobritev v skladu s tem členom. Drugi finančni holdingi ali mešani finančni holdingi zaprosijo za odobritev v skladu s tem členom, kadar morajo izpolnjevati zahteve iz te direktive ali Uredbe (EU) št. 575/2013 na subkonsolidirani podlagi.

2.   Za namene odstavka 1 finančni holdingi in mešani finančni holdingi iz navedenega odstavka predložijo konsolidacijskemu nadzorniku in, če sta različna, pristojnemu organu v državi članici, v kateri imajo sedež, naslednje informacije:

(a)

organizacijsko strukturo skupine, katere del je finančni holding ali mešani finančni holding, z jasno navedbo njegovih podrejenih družb in po potrebi nadrejenih oseb ter kraj in vrsto dejavnosti, ki jo opravlja vsak subjekt znotraj skupine;

| (b) | informacije v zvezi z imenovanjem najmanj dveh oseb, ki dejansko vodita finančni holding ali mešani finančni holding, in v zvezi z izpolnjevanjem zahtev iz člena 121 o usposobljenosti direktorjev; |
| --- | --- |

(b)

informacije v zvezi z imenovanjem najmanj dveh oseb, ki dejansko vodita finančni holding ali mešani finančni holding, in v zvezi z izpolnjevanjem zahtev iz člena 121 o usposobljenosti direktorjev;

| (c) | informacije v zvezi z izpolnjevanjem meril iz člena 14 o delničarjih in družbenikih, če je kreditna institucija podrejena družba finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga; |
| --- | --- |

(c)

informacije v zvezi z izpolnjevanjem meril iz člena 14 o delničarjih in družbenikih, če je kreditna institucija podrejena družba finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga;

| (d) | notranjo organiziranost in razdelitev nalog znotraj skupine; |
| --- | --- |

(d)

notranjo organiziranost in razdelitev nalog znotraj skupine;

| (e) | vse druge informacije, ki bi lahko bile potrebne za izvedbo ocen iz odstavkov 3 in 4 tega člena. |
| --- | --- |

(e)

vse druge informacije, ki bi lahko bile potrebne za izvedbo ocen iz odstavkov 3 in 4 tega člena.

Če odobritev finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga poteka hkrati z oceno iz člena 22, se pristojni organ za namene navedenega člena po potrebi usklajuje s konsolidacijskim nadzornikom in, če sta različna, pristojnim organom, v državi članici, kjer je sedež finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga. V tem primeru se obdobje ocenjevanja iz drugega pododstavka člena 22(3) prekine za več kot 20 delovnih dni, dokler se ne zaključi postopek, določen v tem členu.

3.   Finančnemu holdingu ali mešanemu finančnemu holdingu se sme dati odobritev na podlagi tega člena le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | notranja ureditev in razdelitev nalog znotraj skupine sta ustrezni za izpolnjevanje zahtev, naloženih s to direktivo in Uredbo (EU) št. 575/2013, na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi in sta zlasti učinkovita za:






  (i) | usklajevanje vseh podrejenih družb finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga, vključno z ustrezno razdelitvijo nalog med podrejenimi institucijami, kjer je to potrebno; |
| --- | --- | --- |

(a)

notranja ureditev in razdelitev nalog znotraj skupine sta ustrezni za izpolnjevanje zahtev, naloženih s to direktivo in Uredbo (EU) št. 575/2013, na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi in sta zlasti učinkovita za:

(i)

usklajevanje vseh podrejenih družb finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga, vključno z ustrezno razdelitvijo nalog med podrejenimi institucijami, kjer je to potrebno;

| (ii) | preprečevanje ali upravljanje nasprotij znotraj skupine ter |
| --- | --- |

(ii)

preprečevanje ali upravljanje nasprotij znotraj skupine ter

| (iii) | uveljavljanje politik na ravni skupine, ki jih za celotno skupino določi nadrejeni finančni holding ali nadrejeni mešani finančni holding; |
| --- | --- |

(iii)

uveljavljanje politik na ravni skupine, ki jih za celotno skupino določi nadrejeni finančni holding ali nadrejeni mešani finančni holding;

| (b) | organizacijska struktura skupine, katere del je finančni holding ali mešani finančni holding, ne ovira ali drugače preprečuje učinkovitega nadzora podrejenih institucij ali nadrejenih institucij v zvezi s posamičnimi, konsolidiranimi in, če je ustrezno, subkonsolidiranimi zahtevami, ki veljajo zanje. Pri ocenjevanju tega merila se upoštevajo predvsem:






  (i) | položaj finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga v večplastni skupini; |
| --- | --- | --- |

(b)

organizacijska struktura skupine, katere del je finančni holding ali mešani finančni holding, ne ovira ali drugače preprečuje učinkovitega nadzora podrejenih institucij ali nadrejenih institucij v zvezi s posamičnimi, konsolidiranimi in, če je ustrezno, subkonsolidiranimi zahtevami, ki veljajo zanje. Pri ocenjevanju tega merila se upoštevajo predvsem:

(i)

položaj finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga v večplastni skupini;

| (ii) | lastniška struktura in |
| --- | --- |

(ii)

lastniška struktura in

| (iii) | vloga finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga v skupini; |
| --- | --- |

(iii)

vloga finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga v skupini;

| (c) | izpolnjena so merila iz člena 14 in zahteve iz člena 121. |
| --- | --- |

(c)

izpolnjena so merila iz člena 14 in zahteve iz člena 121.

4.   Odobritev finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga na podlagi tega člena se ne zahteva, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | glavna dejavnost finančnega holdinga je pridobivanje deležev v podrejenih družbah, pri mešanih finančnih holdingih pa je glavna dejavnost z ozirom na institucije ali finančne institucije pridobivanje deležev v podrejenih družbah; |
| --- | --- |

(a)

glavna dejavnost finančnega holdinga je pridobivanje deležev v podrejenih družbah, pri mešanih finančnih holdingih pa je glavna dejavnost z ozirom na institucije ali finančne institucije pridobivanje deležev v podrejenih družbah;

| (b) | finančni holding ali mešani finančni holding ni imenovan kot subjekt v postopku reševanja v nobeni skupini za reševanje v okviru skupine v skladu s strategijo reševanja, ki jo zadevni organ za reševanje določi na podlagi Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(b)

finančni holding ali mešani finančni holding ni imenovan kot subjekt v postopku reševanja v nobeni skupini za reševanje v okviru skupine v skladu s strategijo reševanja, ki jo zadevni organ za reševanje določi na podlagi Direktive 2014/59/EU;

| (c) | podrejena kreditna institucija je imenovana kot odgovorna za zagotavljanje izpolnjevanja bonitetnih zahtev skupine na konsolidirani podlagi, in so ji za učinkovito izpolnjevanje te obveznosti dana na voljo vsa potrebna sredstva in pravna pooblastila; |
| --- | --- |

(c)

podrejena kreditna institucija je imenovana kot odgovorna za zagotavljanje izpolnjevanja bonitetnih zahtev skupine na konsolidirani podlagi, in so ji za učinkovito izpolnjevanje te obveznosti dana na voljo vsa potrebna sredstva in pravna pooblastila;

| (d) | finančni holding ali mešani finančni holding ne sodeluje pri sprejemanju upravljavskih, operativnih ali finančnih odločitev, ki vplivajo na skupino ali njene podrejene družbe, ki so institucije ali finančne institucije; |
| --- | --- |

(d)

finančni holding ali mešani finančni holding ne sodeluje pri sprejemanju upravljavskih, operativnih ali finančnih odločitev, ki vplivajo na skupino ali njene podrejene družbe, ki so institucije ali finančne institucije;

| (e) | ne obstajajo ovire za učinkovit nadzor skupine na konsolidirani podlagi. |
| --- | --- |

(e)

ne obstajajo ovire za učinkovit nadzor skupine na konsolidirani podlagi.

Finančni holdingi ali mešani finančni holdingi, izvzeti iz odobritve v skladu s tem odstavkom, niso izključeni iz obsega konsolidacije, kot je določena v tej direktivi in Uredbi (EU) št. 575/2013.

5.   Konsolidacijski nadzornik stalno spremlja izpolnjevanje pogojev iz odstavka 3 ali po potrebi odstavka 4. Finančni holdingi in mešani finančni holdingi predložijo konsolidacijskemu nadzorniku informacije, ki so potrebne za stalno spremljanje organizacijske strukture skupine in izpolnjevanja pogojev iz odstavka 3 ali po potrebi odstavka 4. Konsolidacijski nadzornik te informacije izmenjuje s pristojnim organom v državi članici, v kateri je sedež finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga.

6.   Če konsolidacijski nadzornik ugotovi, da pogoji iz odstavka 3 niso izpolnjeni ali niso več izpolnjeni, se za finančni holding ali mešani finančni holding sprejmejo ustrezni nadzorniški ukrepi, s katerimi se zagotovi oziroma ponovno vzpostavi kontinuiteta in celovitost konsolidiranega nadzora ter se zagotavlja izpolnjevanje zahtev iz te direktive in Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani podlagi. V primeru mešanega finančnega holdinga nadzorniški ukrepi upoštevajo zlasti vpliv na finančni konglomerat.

Nadzorniški ukrepi iz prvega pododstavka lahko vključujejo:

| (a) | začasno prepoved uveljavljanja glasovalnih pravic, ki izhajajo iz delnic podrejenih institucij, ki jih ima finančni holding ali mešani finančni holding; |
| --- | --- |

(a)

začasno prepoved uveljavljanja glasovalnih pravic, ki izhajajo iz delnic podrejenih institucij, ki jih ima finančni holding ali mešani finančni holding;

| (b) | začasne odredbe ali kazni za finančni holding, mešani finančni holding ali člane upravljalnega organa in vodstvene delavce, ob upoštevanju členov 65 do 72; |
| --- | --- |

(b)

začasne odredbe ali kazni za finančni holding, mešani finančni holding ali člane upravljalnega organa in vodstvene delavce, ob upoštevanju členov 65 do 72;

| (c) | dajanje navodil ali usmeritev finančnemu holdingu ali mešanemu finančnemu holdingu, da na svoje delničarje prenese deleže, ki jih ima v svojih podrejenih institucijah; |
| --- | --- |

(c)

dajanje navodil ali usmeritev finančnemu holdingu ali mešanemu finančnemu holdingu, da na svoje delničarje prenese deleže, ki jih ima v svojih podrejenih institucijah;

| (d) | začasno imenovanje drugega finančnega holdinga, mešanega finančnega holdinga ali institucije znotraj skupine kot odgovorne za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev iz te direktive in Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani podlagi; |
| --- | --- |

(d)

začasno imenovanje drugega finančnega holdinga, mešanega finančnega holdinga ali institucije znotraj skupine kot odgovorne za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev iz te direktive in Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani podlagi;

| (e) | omejitev ali prepoved razdelitve dobička ali plačila obresti delničarjem; |
| --- | --- |

(e)

omejitev ali prepoved razdelitve dobička ali plačila obresti delničarjem;

| (f) | zahtevo, da finančni holdingi ali mešani finančni holdingi odprodajo ali zmanjšajo deleže v institucijah ali drugih subjektih finančnega sektorja; |
| --- | --- |

(f)

zahtevo, da finančni holdingi ali mešani finančni holdingi odprodajo ali zmanjšajo deleže v institucijah ali drugih subjektih finančnega sektorja;

| (g) | zahtevo, da finančni holdingi ali mešani finančni holdingi nemudoma predložijo načrt o ponovni vzpostavitvi skladnosti. |
| --- | --- |

(g)

zahtevo, da finančni holdingi ali mešani finančni holdingi nemudoma predložijo načrt o ponovni vzpostavitvi skladnosti.

7.   Kadar konsolidacijski nadzornik ugotovi, da pogoji iz odstavka 4 niso več izpolnjeni, finančni holding ali mešani finančni holding zaprosi za odobritev v skladu s tem členom.

8.   Kadar konsolidacijski nadzornik ni pristojni organ v državi članici, v kateri je sedež finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga, oba organa sodelujeta in se posvetujeta za namene sprejemanja odločitev o odobritvi in izvzetju iz odobritve iz odstavka 3 oziroma odstavka 4 ter nadzorniških ukrepih iz odstavkov 6 in 7. Konsolidacijski nadzornik pripravi oceno o zadevah iz odstavkov 3, 4, 6 in 7, kot je ustrezno, in to oceno posreduje pristojnemu organu v državi članici, v kateri je sedež finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga. Organa storita vse, kar je v njuni moči, da sprejmeta skupno odločitev v dveh mesecih od prejema te ocene.

Skupna odločitev je ustrezno dokumentirana in utemeljena. Konsolidacijski nadzornik o skupni odločitvi obvesti finančni holding ali mešani finančni holding.

V primeru nestrinjanja konsolidacijski nadzornik ali pristojni organ v državi članici, v kateri je sedež finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga, ne sprejme odločitve in zadevo predloži EBA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA sprejme odločitev v enem mesecu od prejema predložitve EBA. Zadevni pristojni organi sprejmejo skupno odločitev v skladu z odločitvijo EBA. Po koncu dvomesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve ni več mogoče predložiti EBA.

9.   V primeru mešanih finančnih holdingov, kadar konsolidacijski nadzornik ali pristojni organ v državi članici, v kateri je sedež mešanega finančnega holdinga, ni koordinator, določen v skladu s členom 10 Direktive 2002/87/ES, se za odločitve ali skupne odločitve iz odstavkov 3, 4, 6 in 7 tega člena, kot je ustrezno, zahteva soglasje koordinatorja. Če se zahteva soglasje koordinatorja, se spore predloži v reševanje ustreznemu Evropskemu nadzornemu organu, in sicer EBA ali Evropskemu nadzornemu organu (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA), ustanovljenem z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (*3), ki svojo odločitev sprejme v enem mesecu od prejema predložitve. Katere koli odločitve, sprejete na podlagi tega člena, ne posegajo v obveznosti iz Direktive 2002/87/ES ali 2009/138/ES.

10.   Kadar se na podlagi tega člena zavrne odobritev finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga, konsolidacijski nadzornik vlagatelja prošnje uradno obvesti o tej zavrnitvi in razlogih zanjo v štirih mesecih od prejema vloge ali, kadar je vloga nepopolna, v štirih mesecih od prejema vseh informacij, potrebnih za sprejetje odločitve.

Odločitev o odobritvi ali zavrnitvi odobritve se v vsakem primeru sprejme v šestih mesecih od prejema vloge. Zavrnitvi se lahko po potrebi doda kateri koli ukrep iz odstavka 6.

Člen 21b

Vmesna EU nadrejena oseba

1.   Dve ali več institucij v Uniji, ki so del iste skupine iz tretje države, imajo eno samo vmesno EU nadrejeno osebo s sedežem v Uniji.

2.   Pristojni organi lahko institucijam iz odstavka 1 dovolijo, da imajo dve vmesni EU nadrejeni osebi, kadar ugotovijo, da bi ustanovitev ene same vmesne EU nadrejene osebe:

| (a) | bila nezdružljiva z obvezno zahtevo za ločene dejavnosti, ki jo naložijo pravila ali nadzorni organi tretje države, v kateri ima končna nadrejena oseba skupine iz tretje države sedež, ali |
| --- | --- |

(a)

bila nezdružljiva z obvezno zahtevo za ločene dejavnosti, ki jo naložijo pravila ali nadzorni organi tretje države, v kateri ima končna nadrejena oseba skupine iz tretje države sedež, ali

| (b) | pomenila, da je v skladu z oceno, ki jo izvede pristojni organ za reševanje vmesne EU nadrejene osebe, rešljivost manj učinkovita kot v primeru dveh vmesnih EU nadrejenih oseb. |
| --- | --- |

(b)

pomenila, da je v skladu z oceno, ki jo izvede pristojni organ za reševanje vmesne EU nadrejene osebe, rešljivost manj učinkovita kot v primeru dveh vmesnih EU nadrejenih oseb.

3.   Vmesna EU nadrejena oseba je kreditna institucija, ki ima dovoljenje v skladu s členom 8, ali finančni holding ali mešani finančni holding, ki je pridobil odobritev v skladu s členom 21a.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka je v primeru, da nobena od institucij iz odstavka 1 tega člena ni kreditna institucija ali da je treba v povezavi z investicijskimi dejavnostmi vzpostaviti drugo vmesno EU nadrejeno osebo, da se zagotovi skladnost z obvezno zahtevo iz odstavka 2 tega člena, vmesno EU nadrejeno podjetje ali drugo vmesno EU nadrejeno podjetje lahko investicijsko podjetje, ki ima dovoljenje v skladu s členom 5(1) Direktive 2014/65/EU in za katero velja Direktiva 2014/59/EU.

4.   Odstavki 1, 2 in 3 se ne uporabljajo, kadar je skupna vrednost sredstev skupine iz tretje države v Uniji nižja kot 40 milijard EUR.

5.   Za namene tega člena je skupna vrednost sredstev skupine iz tretje države v Uniji seštevek:

| (a) | skupne vrednosti sredstev vsake institucije v Uniji, ki je del skupine iz tretje države, kot je naveden v njenih konsolidiranih bilancah stanja ali njihovih posamičnih bilancah stanja, če bilanca stanja institucije ni konsolidirana, in |
| --- | --- |

(a)

skupne vrednosti sredstev vsake institucije v Uniji, ki je del skupine iz tretje države, kot je naveden v njenih konsolidiranih bilancah stanja ali njihovih posamičnih bilancah stanja, če bilanca stanja institucije ni konsolidirana, in

| (b) | skupne vrednosti sredstev vsake podružnice skupine iz tretje države, ki imajo dovoljenje v Uniji v skladu s to direktivo, Direktivo 2014/65/EU ali Uredbo (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*4). |
| --- | --- |

(b)

skupne vrednosti sredstev vsake podružnice skupine iz tretje države, ki imajo dovoljenje v Uniji v skladu s to direktivo, Direktivo 2014/65/EU ali Uredbo (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*4).

6.   Pristojni organi sporočijo EBA naslednje informacije v zvezi z vsako skupino iz tretje države, ki posluje v njihovi jurisdikciji:

| (a) | imena in skupne vrednosti sredstev nadzorovanih institucij, ki spadajo v skupino iz tretje države; |
| --- | --- |

(a)

imena in skupne vrednosti sredstev nadzorovanih institucij, ki spadajo v skupino iz tretje države;

| (b) | imena in skupne vrednosti sredstev, ki se nanašajo na podružnice, ki imajo v zadevni državi članici dovoljenje v skladu s to direktivo, Direktivo 2014/65/EU ali Uredbo (EU) št. 600/2014, ter vrste dejavnosti, za opravljanje katerih imajo dovoljenje; |
| --- | --- |

(b)

imena in skupne vrednosti sredstev, ki se nanašajo na podružnice, ki imajo v zadevni državi članici dovoljenje v skladu s to direktivo, Direktivo 2014/65/EU ali Uredbo (EU) št. 600/2014, ter vrste dejavnosti, za opravljanje katerih imajo dovoljenje;

| (c) | ime in tip, kakor je določen v odstavku 3, vsake vmesne EU nadrejene osebe, ustanovljene v zadevni državi članici, ter ime skupine iz tretje države, katere del je. |
| --- | --- |

(c)

ime in tip, kakor je določen v odstavku 3, vsake vmesne EU nadrejene osebe, ustanovljene v zadevni državi članici, ter ime skupine iz tretje države, katere del je.

7.   EBA na svoji spletni strani objavi seznam vseh skupin iz tretjih držav, ki poslujejo v Uniji, in po potrebi njihovo vmesno EU nadrejeno osebo ali osebe.

Pristojni organi zagotovijo, da vsaka institucija v njihovi jurisdikciji, ki je del skupine iz tretje države, izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:

| (a) | ima vmesno EU nadrejeno osebo; |
| --- | --- |

(a)

ima vmesno EU nadrejeno osebo;

| (b) | je vmesna EU nadrejena oseba; |
| --- | --- |

(b)

je vmesna EU nadrejena oseba;

| (c) | je edina institucija v Uniji iz skupine iz tretje države ali |
| --- | --- |

(c)

je edina institucija v Uniji iz skupine iz tretje države ali

| (d) | je del skupine iz tretje države s skupno vrednostjo sredstev v Uniji, nižjo od 40 milijard EUR. |
| --- | --- |

(d)

je del skupine iz tretje države s skupno vrednostjo sredstev v Uniji, nižjo od 40 milijard EUR.

8.   Z odstopanjem od odstavka 1 imajo skupine iz tretjih držav, ki poslujejo prek več kot ene institucije v Uniji in katerih skupna vrednost sredstev je 27. junija 2019 enaka ali višja od 40 milijard EUR, do 30. decembra 2023 eno vmesno EU nadrejeno osebo ali, če se uporablja odstavek 2, dve vmesni EU nadrejeni osebi.

9.   Komisija po posvetovanju z EBA do 30. decembra 2026 pregleda zahteve, ki so naložene institucijam v skladu s tem členom, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo. V tem poročilu se obravnava vsaj:

| (a) | ali so zahteve iz tega člena izvedljive, potrebne in sorazmerne ter ali bi bili drugi ukrepi primernejši; |
| --- | --- |

(a)

ali so zahteve iz tega člena izvedljive, potrebne in sorazmerne ter ali bi bili drugi ukrepi primernejši;

| (b) | ali bi bilo treba zahteve, ki so naložene institucijam v skladu s tem členom, spremeniti, da se upoštevajo najboljše mednarodne prakse. |
| --- | --- |

(b)

ali bi bilo treba zahteve, ki so naložene institucijam v skladu s tem členom, spremeniti, da se upoštevajo najboljše mednarodne prakse.

10.   EBA do 28. junija 2021 Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o obravnavi podružnic tretjih držav po nacionalnem pravu držav članic. V tem poročilu se obravnava vsaj:

| (a) | ali in v kolikšni meri se nadzorne prakse po nacionalnem pravu za podružnice tretjih držav razlikujejo med državami članicami; |
| --- | --- |

(a)

ali in v kolikšni meri se nadzorne prakse po nacionalnem pravu za podružnice tretjih držav razlikujejo med državami članicami;

| (b) | ali bi lahko zaradi različne obravnave podružnic tretjih držav po nacionalnem pravu prišlo do regulativne arbitraže; |
| --- | --- |

(b)

ali bi lahko zaradi različne obravnave podružnic tretjih držav po nacionalnem pravu prišlo do regulativne arbitraže;

| (c) | ali bi bila nadaljnja harmonizacija nacionalnih režimov za podružnice tretjih držav nujna in primerna, zlasti v zvezi s pomembnimi podružnicami tretjih držav. |
| --- | --- |

(c)

ali bi bila nadaljnja harmonizacija nacionalnih režimov za podružnice tretjih držav nujna in primerna, zlasti v zvezi s pomembnimi podružnicami tretjih držav.

Komisija po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog na podlagi priporočil EBA.

(*3)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48)."

*3

(*4)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).“;"

*4

| (10) | v členu 23(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ugled, znanje, veščine in izkušnje, opredeljene v členu 91(1), vseh članov upravljalnega organa, ki bo vodil posle kreditne institucije po nameravani pridobitvi;“; |
| --- | --- | --- |

(10)

v členu 23(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ugled, znanje, veščine in izkušnje, opredeljene v členu 91(1), vseh članov upravljalnega organa, ki bo vodil posle kreditne institucije po nameravani pridobitvi;“;

| (11) | člen 47 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Država članica od podružnic kreditnih institucij, ki imajo sedež v tretji državi, zahteva, da pristojnim organom vsaj enkrat letno sporočijo naslednje informacije:






  (a) | skupna sredstva, ki se nanašajo na dejavnosti podružnice, ki je pridobila dovoljenje v zadevni državi članici; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

člen 47 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Država članica od podružnic kreditnih institucij, ki imajo sedež v tretji državi, zahteva, da pristojnim organom vsaj enkrat letno sporočijo naslednje informacije:

(a)

skupna sredstva, ki se nanašajo na dejavnosti podružnice, ki je pridobila dovoljenje v zadevni državi članici;

| (b) | podatke o likvidnih sredstvih, s katerimi razpolaga podružnica, zlasti o razpoložljivosti likvidnih sredstev v valutah držav članic; |
| --- | --- |

(b)

podatke o likvidnih sredstvih, s katerimi razpolaga podružnica, zlasti o razpoložljivosti likvidnih sredstev v valutah držav članic;

| (c) | kapital, ki je na voljo podružnici; |
| --- | --- |

(c)

kapital, ki je na voljo podružnici;

| (d) | ureditve v zvezi z jamstvi za vloge, ki so na voljo vlagateljem v podružnici; |
| --- | --- |

(d)

ureditve v zvezi z jamstvi za vloge, ki so na voljo vlagateljem v podružnici;

| (e) | ureditve upravljanja tveganj; |
| --- | --- |

(e)

ureditve upravljanja tveganj;

| (f) | ureditve upravljanja, vključno z nosilci ključnih funkcij za dejavnosti podružnice; |
| --- | --- |

(f)

ureditve upravljanja, vključno z nosilci ključnih funkcij za dejavnosti podružnice;

| (g) | načrte za sanacijo, ki vključujejo podružnico, ter |
| --- | --- |

(g)

načrte za sanacijo, ki vključujejo podružnico, ter

| (h) | vse druge informacije, za katere pristojni organ meni, da so potrebne za celovito spremljanje dejavnosti podružnice.“; |
| --- | --- |

(h)

vse druge informacije, za katere pristojni organ meni, da so potrebne za celovito spremljanje dejavnosti podružnice.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pristojni organi EBA uradno obvestijo o:






  (a) | vseh dovoljenjih za podružnice, izdanih kreditnim institucijam, ki imajo sedež v tretji državi, in vseh kasnejših spremembah takšnih dovoljenj; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pristojni organi EBA uradno obvestijo o:

(a)

vseh dovoljenjih za podružnice, izdanih kreditnim institucijam, ki imajo sedež v tretji državi, in vseh kasnejših spremembah takšnih dovoljenj;

| (b) | skupnih sredstvih in obveznostih podružnic kreditnih institucij z dovoljenjem, ki imajo sedež v tretji državi, ki se redno poročajo; |
| --- | --- |

(b)

skupnih sredstvih in obveznostih podružnic kreditnih institucij z dovoljenjem, ki imajo sedež v tretji državi, ki se redno poročajo;

| (c) | imenu skupine iz tretje države, ki ji pripada podružnica, ki ima dovoljenje. |
| --- | --- |

(c)

imenu skupine iz tretje države, ki ji pripada podružnica, ki ima dovoljenje.

EBA na svoji spletni strani objavi seznam vseh podružnic iz tretjih držav, ki imajo dovoljenje za poslovanje v Uniji, pri čemer navede državo članico, v kateri imajo dovoljenje za poslovanje.“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek:

  „2a.   Pristojni organi, ki nadzirajo podružnice kreditnih institucij s sedežem v tretji državi, in pristojni organi institucij, ki so del iste skupine iz tretje države, tesno sodelujejo, da zagotovijo, da so vse dejavnosti te skupine iz tretje države v Uniji predmet celovitega nadzora, da se prepreči izogibanje zahtevam, ki se uporabljajo za skupine iz tretjih držav na podlagi te direktive in Uredbe (EU) št. 575/2013, in da se preprečijo škodljive posledice za finančno stabilnost Unije.
  EBA spodbuja sodelovanje med pristojnimi organi za namene prvega pododstavka tega odstavka, tudi pri preverjanju, ali je dosežen prag iz člena 21b(4).“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Pristojni organi, ki nadzirajo podružnice kreditnih institucij s sedežem v tretji državi, in pristojni organi institucij, ki so del iste skupine iz tretje države, tesno sodelujejo, da zagotovijo, da so vse dejavnosti te skupine iz tretje države v Uniji predmet celovitega nadzora, da se prepreči izogibanje zahtevam, ki se uporabljajo za skupine iz tretjih držav na podlagi te direktive in Uredbe (EU) št. 575/2013, in da se preprečijo škodljive posledice za finančno stabilnost Unije.

EBA spodbuja sodelovanje med pristojnimi organi za namene prvega pododstavka tega odstavka, tudi pri preverjanju, ali je dosežen prag iz člena 21b(4).“;

| (12) | člen 56 se spremeni:






  (a) | točka (g) se nadomesti z naslednjim:






  „(g) | organi, pristojnimi za nadzor pooblaščenih subjektov iz točk 1 in 2 člena 2(1) Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (*5), glede skladnosti z navedeno direktivo, in finančnimi obveščevalnimi enotami; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

člen 56 se spremeni:

(a)

točka (g) se nadomesti z naslednjim:

„(g)

organi, pristojnimi za nadzor pooblaščenih subjektov iz točk 1 in 2 člena 2(1) Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (*5

(*5)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).“;"

*5

| (b) | doda se naslednja točka:






  „(h) | pristojnimi organi ali organi, odgovornimi za uporabo pravil glede strukturnega ločevanja v bančni skupini.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja točka:

„(h)

pristojnimi organi ali organi, odgovornimi za uporabo pravil glede strukturnega ločevanja v bančni skupini.“;

| (13) | v členu 57(1) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „1.   Ne glede na člene 53, 54 in 55 države članice zagotovijo, da lahko poteka izmenjava informacij med pristojnimi organi in organi, odgovornimi za nadzor:“; |
| --- | --- |

(13)

v členu 57(1) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„1.   Ne glede na člene 53, 54 in 55 države članice zagotovijo, da lahko poteka izmenjava informacij med pristojnimi organi in organi, odgovornimi za nadzor:“;

| (14) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 58a
  Posredovanje informacij mednarodnim organom

  1.   Ne glede na člen 53(1) in člen 54 lahko pristojni organi, pod pogoji iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena, posredujejo ali izmenjajo nekatere informacije z:






  (a) | Mednarodnim denarnim skladom in Svetovno banko za namene ocenjevanja v okviru Programa za oceno finančnih sektorjev; |
| --- | --- | --- |

(14)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 58a

Posredovanje informacij mednarodnim organom

1.   Ne glede na člen 53(1) in člen 54 lahko pristojni organi, pod pogoji iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena, posredujejo ali izmenjajo nekatere informacije z:

(a)

Mednarodnim denarnim skladom in Svetovno banko za namene ocenjevanja v okviru Programa za oceno finančnih sektorjev;

| (b) | Banko za mednarodne poravnave za namene kvantitativnih ocen učinka; |
| --- | --- |

(b)

Banko za mednarodne poravnave za namene kvantitativnih ocen učinka;

| (c) | Odborom za finančno stabilnost za namene funkcije nadzora. |
| --- | --- |

(c)

Odborom za finančno stabilnost za namene funkcije nadzora.

2.   Pristojni organi lahko izmenjajo zaupne podatke le na izrecno zahtevo ustreznega organa, če so izpolnjeni vsaj naslednji pogoji:

| (a) | zahteva je upravičena zaradi specifičnih nalog, ki jih organ prosilec opravlja v skladu s svojimi zakonitimi pooblastili; |
| --- | --- |

(a)

zahteva je upravičena zaradi specifičnih nalog, ki jih organ prosilec opravlja v skladu s svojimi zakonitimi pooblastili;

| (b) | v zahtevi so dovolj natančno opredeljeni narava, obseg in oblika zahtevanih informacij ter način njihovega razkritja ali posredovanja; |
| --- | --- |

(b)

v zahtevi so dovolj natančno opredeljeni narava, obseg in oblika zahtevanih informacij ter način njihovega razkritja ali posredovanja;

| (c) | zahtevane informacije so potrebne zgolj za opravljanje specifičnih nalog organa prosilca in ne presegajo nalog, ki so z zakonodajo prenesena na organ prosilec; |
| --- | --- |

(c)

zahtevane informacije so potrebne zgolj za opravljanje specifičnih nalog organa prosilca in ne presegajo nalog, ki so z zakonodajo prenesena na organ prosilec;

| (d) | informacije se posredujejo ali razkrijejo le osebam, ki so neposredno povezane z opravljanjem specifične naloge; |
| --- | --- |

(d)

informacije se posredujejo ali razkrijejo le osebam, ki so neposredno povezane z opravljanjem specifične naloge;

| (e) | za osebe, ki imajo dostop do informacij, veljajo zahteve glede poslovne skrivnosti, ki so najmanj enakovredne zahtevam iz člena 53(1). |
| --- | --- |

(e)

za osebe, ki imajo dostop do informacij, veljajo zahteve glede poslovne skrivnosti, ki so najmanj enakovredne zahtevam iz člena 53(1).

3.   Kadar zahtevo poda kateri koli od subjektov iz odstavka 1, lahko pristojni organi posredujejo le zbirne ali anonimizirane informacije, druge informacije pa lahko izmenjajo le v prostorih pristojnega organa.

4.   Kolikor razkritje informacij vključuje obdelavo osebnih podatkov, organ prosilec pri vsaki obdelavi osebnih podatkov upošteva zahteve iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (*6).

(*6)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).“;"

*6

| (15) | v členu 63(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Države članice zagotovijo, da lahko pristojni organi zahtevajo zamenjavo osebe iz prvega pododstavka, če ta oseba krši svoje obveznosti iz prvega pododstavka.“; |
| --- | --- |

(15)

v členu 63(1) se doda naslednji pododstavek:

„Države članice zagotovijo, da lahko pristojni organi zahtevajo zamenjavo osebe iz prvega pododstavka, če ta oseba krši svoje obveznosti iz prvega pododstavka.“;

| (16) | člen 64 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   „Pristojnim organom se dodelijo vsa nadzorniška pooblastila, ki omogočajo poseg v dejavnosti institucij, finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov in so potrebna za opravljanje njihovih funkcij, zlasti vključno s pravico do odvzema dovoljenja v skladu s členom 18, pooblastili iz členov 18, 102, 104 in 105 ter pooblastili za sprejemanje ukrepov iz člena 21a(6).“; |
| --- | --- | --- |

(16)

člen 64 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   „Pristojnim organom se dodelijo vsa nadzorniška pooblastila, ki omogočajo poseg v dejavnosti institucij, finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov in so potrebna za opravljanje njihovih funkcij, zlasti vključno s pravico do odvzema dovoljenja v skladu s členom 18, pooblastili iz členov 18, 102, 104 in 105 ter pooblastili za sprejemanje ukrepov iz člena 21a(6).“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „3.   V odločitvah, ki jih sprejmejo pristojni organi v okviru izvajanja svojih nadzorniških pooblastil in pooblastil za naložitev kazni, se navedejo razlogi, na katerih temeljijo.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   V odločitvah, ki jih sprejmejo pristojni organi v okviru izvajanja svojih nadzorniških pooblastil in pooblastil za naložitev kazni, se navedejo razlogi, na katerih temeljijo.“;

| (17) | v členu 66(1) se doda naslednja točka:






  „(e) | z nevložitvijo vloge za odobritev, s čimer se krši člen 21a, ali v primeru vsake druge kršitve zahtev iz navedenega člena.“; |
| --- | --- | --- |

(17)

v členu 66(1) se doda naslednja točka:

„(e)

z nevložitvijo vloge za odobritev, s čimer se krši člen 21a, ali v primeru vsake druge kršitve zahtev iz navedenega člena.“;

| (18) | v členu 67(1) se doda naslednja točka:






  „(q) | nadrejena institucija, nadrejeni finančni holding ali nadrejeni mešani finančni holding ne sprejme ukrepov, ki bi bili lahko potrebni za zagotovitev skladnosti z bonitetnimi zahtevami iz delov 3, 4, 6 ali 7 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali so naloženi na podlagi točke (a) člena 104(1) ali člena 105 te direktive, in sicer na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi.“; |
| --- | --- | --- |

(18)

v členu 67(1) se doda naslednja točka:

„(q)

nadrejena institucija, nadrejeni finančni holding ali nadrejeni mešani finančni holding ne sprejme ukrepov, ki bi bili lahko potrebni za zagotovitev skladnosti z bonitetnimi zahtevami iz delov 3, 4, 6 ali 7 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali so naloženi na podlagi točke (a) člena 104(1) ali člena 105 te direktive, in sicer na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi.“;

| (19) | člen 74 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 74
  Notranje upravljanje ter načrti za sanacijo in reševanje

  1.   Institucije imajo stabilno ureditev upravljanja, ki vključuje jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi ravnmi odgovornostmi, učinkovitimi procesi za ugotavljanje, obvladovanje in spremljanje tveganj ter poročanje o tveganjih, katerim so ali bi lahko bile institucije izpostavljene, primerne mehanizme notranjih kontrol, vključno z zanesljivimi administrativnimi in računovodskimi postopki, ter politike in prakse prejemkov, ki so skladne s preudarnim in učinkovitim upravljanjem tveganja in ga tudi spodbujajo.
  Politike in prakse prejemkov iz prvega pododstavka so nevtralne glede na spol.


  2.   Ureditve, procesi in mehanizmi iz odstavka 1 so celoviti in sorazmerni z naravo, obsegom in zapletenostjo tveganj, ki izhajajo iz poslovnega modela in dejavnosti institucije. Pri tem se upoštevajo tehnična merila iz členov 76 do 95.


  3.   EBA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 v zvezi z ureditvami, procesi in mehanizmi iz odstavka 1 tega člena, ob upoštevanju odstavka 2 tega člena.
  EBA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 v zvezi s politikami prejemkov, nevtralnimi glede na spol, za institucije.
  V dveh letih po datumu objave smernic iz drugega pododstavka in na podlagi informacij, ki jih zberejo pristojni organi, EBA izda poročilo o izvajanju politik prejemkov, nevtralnih glede na spol, v institucijah.“; |
| --- | --- |

(19)

člen 74 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 74

Notranje upravljanje ter načrti za sanacijo in reševanje

1.   Institucije imajo stabilno ureditev upravljanja, ki vključuje jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi ravnmi odgovornostmi, učinkovitimi procesi za ugotavljanje, obvladovanje in spremljanje tveganj ter poročanje o tveganjih, katerim so ali bi lahko bile institucije izpostavljene, primerne mehanizme notranjih kontrol, vključno z zanesljivimi administrativnimi in računovodskimi postopki, ter politike in prakse prejemkov, ki so skladne s preudarnim in učinkovitim upravljanjem tveganja in ga tudi spodbujajo.

Politike in prakse prejemkov iz prvega pododstavka so nevtralne glede na spol.

2.   Ureditve, procesi in mehanizmi iz odstavka 1 so celoviti in sorazmerni z naravo, obsegom in zapletenostjo tveganj, ki izhajajo iz poslovnega modela in dejavnosti institucije. Pri tem se upoštevajo tehnična merila iz členov 76 do 95.

3.   EBA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 v zvezi z ureditvami, procesi in mehanizmi iz odstavka 1 tega člena, ob upoštevanju odstavka 2 tega člena.

EBA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 v zvezi s politikami prejemkov, nevtralnimi glede na spol, za institucije.

V dveh letih po datumu objave smernic iz drugega pododstavka in na podlagi informacij, ki jih zberejo pristojni organi, EBA izda poročilo o izvajanju politik prejemkov, nevtralnih glede na spol, v institucijah.“;

| (20) | v členu 75 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Pristojni organi zberejo informacije, razkrite v skladu z merili za razkritje iz točk (g), (h), (i) in (k) člena 450(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pa tudi informacije, ki jih posredujejo institucije, o razliki v plačilu med spoloma, ter te informacije uporabijo za primerjavo trendov in praks prejemkov. Pristojni organi te informacije posredujejo EBA.“; |
| --- | --- |

(20)

v členu 75 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Pristojni organi zberejo informacije, razkrite v skladu z merili za razkritje iz točk (g), (h), (i) in (k) člena 450(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pa tudi informacije, ki jih posredujejo institucije, o razliki v plačilu med spoloma, ter te informacije uporabijo za primerjavo trendov in praks prejemkov. Pristojni organi te informacije posredujejo EBA.“;

| (21) | člen 84 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 84
  Tveganje spremembe obrestne mere, ki je posledica dejavnosti iz netrgovalne knjige

  1.   Pristojni organi zagotovijo, da institucije uvedejo notranje sisteme, uporabljajo standardizirano metodologijo ali poenostavljeno standardizirano metodologijo za ugotavljanje, ovrednotenje, upravljanje in zmanjšanje tveganj, ki izhajajo iz morebitnih sprememb obrestne mere, ki vplivajo na ekonomsko vrednost lastniškega kapitala in neto prihodke od obresti pri dejavnostih institucije iz netrgovalne knjige.


  2.   Pristojni organi zagotovijo, da institucije uvedejo sisteme za ocenjevanje in spremljanje tveganj, ki izhajajo iz morebitnih sprememb kreditnih razmikov, ki vplivajo na ekonomsko vrednost lastniškega kapitala in neto prihodke od obresti pri dejavnostih institucije iz netrgovalne knjige.


  3.   Pristojni organ lahko od institucije zahteva, da uporabi standardizirano metodologijo iz odstavka 1, kadar notranji sistemi, ki jih je ta institucija uvedla za ovrednotenje tveganj iz navedenega odstavka, niso zadovoljivi.


  4.   Pristojni organ lahko od majhne in nekompleksne institucije, kot je opredeljena v točki 145 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, zahteva uporabo standardizirane metodologije, če meni, da poenostavljena standardizirana metodologija ne zadostuje za zajetje obrestnega tveganja, ki izhaja iz dejavnosti zadevne institucije iz netrgovalne knjige.


  5.   EBA razvije osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerih za namene tega člena določi standardizirano metodologijo, ki jo institucije lahko uporabijo za ovrednotenje tveganj iz odstavka 1 tega člena, in tudi poenostavljeno standardizirano metodologijo za majhne in nekompleksne institucije, kot so opredeljene v točki 145 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki je vsaj tako konzervativna kot standardizirana metodologija.
  EBA Komisiji predloži osnutek navedenih regulativnih tehničnih standardov do 28. junija 2020.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te direktive s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.


  6.   EBA izda smernice za določitev meril za:






  (a) | ovrednotenje tveganj iz odstavka 1 v okviru notranjega sistema institucije; |
| --- | --- | --- |

(21)

člen 84 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 84

Tveganje spremembe obrestne mere, ki je posledica dejavnosti iz netrgovalne knjige

1.   Pristojni organi zagotovijo, da institucije uvedejo notranje sisteme, uporabljajo standardizirano metodologijo ali poenostavljeno standardizirano metodologijo za ugotavljanje, ovrednotenje, upravljanje in zmanjšanje tveganj, ki izhajajo iz morebitnih sprememb obrestne mere, ki vplivajo na ekonomsko vrednost lastniškega kapitala in neto prihodke od obresti pri dejavnostih institucije iz netrgovalne knjige.

2.   Pristojni organi zagotovijo, da institucije uvedejo sisteme za ocenjevanje in spremljanje tveganj, ki izhajajo iz morebitnih sprememb kreditnih razmikov, ki vplivajo na ekonomsko vrednost lastniškega kapitala in neto prihodke od obresti pri dejavnostih institucije iz netrgovalne knjige.

3.   Pristojni organ lahko od institucije zahteva, da uporabi standardizirano metodologijo iz odstavka 1, kadar notranji sistemi, ki jih je ta institucija uvedla za ovrednotenje tveganj iz navedenega odstavka, niso zadovoljivi.

4.   Pristojni organ lahko od majhne in nekompleksne institucije, kot je opredeljena v točki 145 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, zahteva uporabo standardizirane metodologije, če meni, da poenostavljena standardizirana metodologija ne zadostuje za zajetje obrestnega tveganja, ki izhaja iz dejavnosti zadevne institucije iz netrgovalne knjige.

5.   EBA razvije osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerih za namene tega člena določi standardizirano metodologijo, ki jo institucije lahko uporabijo za ovrednotenje tveganj iz odstavka 1 tega člena, in tudi poenostavljeno standardizirano metodologijo za majhne in nekompleksne institucije, kot so opredeljene v točki 145 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki je vsaj tako konzervativna kot standardizirana metodologija.

EBA Komisiji predloži osnutek navedenih regulativnih tehničnih standardov do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te direktive s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

6.   EBA izda smernice za določitev meril za:

(a)

ovrednotenje tveganj iz odstavka 1 v okviru notranjega sistema institucije;

| (b) | ugotavljanje, upravljanje in zmanjševanje tveganj iz odstavka 1 s strani institucij; |
| --- | --- |

(b)

ugotavljanje, upravljanje in zmanjševanje tveganj iz odstavka 1 s strani institucij;

| (c) | ocenjevanje in spremljanje tveganj iz odstavka 2 s strani institucij; |
| --- | --- |

(c)

ocenjevanje in spremljanje tveganj iz odstavka 2 s strani institucij;

| (d) | določitev, kateri notranji sistemi, ki so jih uvedle institucije za namene odstavka 1, niso zadovoljivi, kot je navedeno v odstavku 3. |
| --- | --- |

(d)

določitev, kateri notranji sistemi, ki so jih uvedle institucije za namene odstavka 1, niso zadovoljivi, kot je navedeno v odstavku 3.

EBA te smernice izda do 28. junija 2020.“;

| (22) | v členu 85 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Pristojni organi zagotovijo, da institucije izvajajo politike in procese za ovrednotenje in upravljanje izpostavljenosti operativnemu tveganju, vključno z modelskim tveganjem in tveganji, ki izhajajo iz zunanjega izvajanja, in za dogodke vrste „majhna pogostost – velik vpliv“. Institucije določijo, kaj je operativno tveganje za namene navedenih politik in postopkov.“; |
| --- | --- |

(22)

v členu 85 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Pristojni organi zagotovijo, da institucije izvajajo politike in procese za ovrednotenje in upravljanje izpostavljenosti operativnemu tveganju, vključno z modelskim tveganjem in tveganji, ki izhajajo iz zunanjega izvajanja, in za dogodke vrste „majhna pogostost – velik vpliv“. Institucije določijo, kaj je operativno tveganje za namene navedenih politik in postopkov.“;

| (23) | v členu 88(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Države članice zagotovijo, da se podatki o kreditih članom upravljalnega organa in njihovim povezanim osebam ustrezno dokumentirajo in dajo na voljo pristojnim organom na njihovo zahtevo.
  Za namene tega člena pojem „povezana oseba“ pomeni:






  (a) | zakonca, registriranega partnerja ali partnerico v skladu z nacionalnim pravom, otroka ali starša člana upravljalnega organa; |
| --- | --- | --- |

(23)

v členu 88(1) se doda naslednji pododstavek:

„Države članice zagotovijo, da se podatki o kreditih članom upravljalnega organa in njihovim povezanim osebam ustrezno dokumentirajo in dajo na voljo pristojnim organom na njihovo zahtevo.

Za namene tega člena pojem „povezana oseba“ pomeni:

(a)

zakonca, registriranega partnerja ali partnerico v skladu z nacionalnim pravom, otroka ali starša člana upravljalnega organa;

| (b) | poslovni subjekt, v katerem ima član upravljalnega organa ali njegov ožji družinski član iz točke (a) kvalificirani delež v višini 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic ali v katerem lahko te osebe izvajajo pomemben vpliv ali v katerem imajo te osebe višji vodstveni položaj ali so člani upravljalnega organa.“; |
| --- | --- |

(b)

poslovni subjekt, v katerem ima član upravljalnega organa ali njegov ožji družinski član iz točke (a) kvalificirani delež v višini 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic ali v katerem lahko te osebe izvajajo pomemben vpliv ali v katerem imajo te osebe višji vodstveni položaj ali so člani upravljalnega organa.“;

| (24) | v členu 89 se doda naslednji odstavek:

  „6.   Komisija po posvetovanju z EBA, EIOPA in ESMA do 1. januarja 2021 preveri, ali so informacije iz točk (a) do (f) odstavka 1 še vedno ustrezne, pri čemer upošteva predhodne ocene učinka, mednarodne sporazume in zakonodajne spremembe v Uniji, ter ali bi bilo mogoče v odstavek 1 vključiti dodatne ustrezne zahteve za informacije.
  Komisija na podlagi posvetovanja z EBA, EIOPA in ESMA do 30. junija 2021 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o oceni iz tega odstavka in jima po potrebi predloži zakonodajni predlog.“; |
| --- | --- |

(24)

v členu 89 se doda naslednji odstavek:

„6.   Komisija po posvetovanju z EBA, EIOPA in ESMA do 1. januarja 2021 preveri, ali so informacije iz točk (a) do (f) odstavka 1 še vedno ustrezne, pri čemer upošteva predhodne ocene učinka, mednarodne sporazume in zakonodajne spremembe v Uniji, ter ali bi bilo mogoče v odstavek 1 vključiti dodatne ustrezne zahteve za informacije.

Komisija na podlagi posvetovanja z EBA, EIOPA in ESMA do 30. junija 2021 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o oceni iz tega odstavka in jima po potrebi predloži zakonodajni predlog.“;

| (25) | člen 91 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Institucije, finančni holdingi in mešanimi finančnimi holdingi, so primarno odgovorne za zagotavljanje, da imajo člani upravljalnega organa vedno zadosten ugled ter ustrezno znanje, veščine in izkušnje za opravljanje svojih nalog. Člani upravljalnega organa izpolnjujejo zlasti zahteve iz odstavkov 2 do 8.
  Če člani upravljalnega organa ne izpolnjujejo zahtev iz tega odstavka, so pristojni organi pooblaščeni, da te člane odstavijo iz upravljalnega organa. Pristojni organi zlasti preverijo, ali so zahteve iz tega odstavka še vedno izpolnjene, kadar upravičeno domnevajo, da poteka pranje denarja ali financiranje terorizma oziroma je do tega prišlo ali da poteka oziroma se je zgodil poskus pranja denarja ali financiranja terorizma ali pa da obstaja večje tveganje tega v povezavi z zadevno institucijo.“; |
| --- | --- | --- |

(25)

člen 91 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Institucije, finančni holdingi in mešanimi finančnimi holdingi, so primarno odgovorne za zagotavljanje, da imajo člani upravljalnega organa vedno zadosten ugled ter ustrezno znanje, veščine in izkušnje za opravljanje svojih nalog. Člani upravljalnega organa izpolnjujejo zlasti zahteve iz odstavkov 2 do 8.

Če člani upravljalnega organa ne izpolnjujejo zahtev iz tega odstavka, so pristojni organi pooblaščeni, da te člane odstavijo iz upravljalnega organa. Pristojni organi zlasti preverijo, ali so zahteve iz tega odstavka še vedno izpolnjene, kadar upravičeno domnevajo, da poteka pranje denarja ali financiranje terorizma oziroma je do tega prišlo ali da poteka oziroma se je zgodil poskus pranja denarja ali financiranja terorizma ali pa da obstaja večje tveganje tega v povezavi z zadevno institucijo.“;

| (b) | odstavka 7 in 8 se nadomestita z naslednjim:

  „7.   Upravljalni organ ima ustrezno kolektivno znanje, veščine in izkušnje, da lahko razume dejavnosti institucije, vključno z glavnimi tveganji. Upravljalni organ je v splošnem sestavljen tako, da ima ustrezno širok nabor izkušenj.


  8.   Vsak član upravljalnega organa ravna odkrito, pošteno in neodvisno, da lahko po potrebi učinkovito oceni in presoja odločitve višjega vodstva ter učinkovito nadzoruje in spremlja sprejemanje odločitev v zvezi z upravljanjem. Dejstvo, da je nekdo član povezanih družb ali povezanih subjektov, samo po sebi ni ovira za neodvisno ravnanje.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavka 7 in 8 se nadomestita z naslednjim:

„7.   Upravljalni organ ima ustrezno kolektivno znanje, veščine in izkušnje, da lahko razume dejavnosti institucije, vključno z glavnimi tveganji. Upravljalni organ je v splošnem sestavljen tako, da ima ustrezno širok nabor izkušenj.

8.   Vsak član upravljalnega organa ravna odkrito, pošteno in neodvisno, da lahko po potrebi učinkovito oceni in presoja odločitve višjega vodstva ter učinkovito nadzoruje in spremlja sprejemanje odločitev v zvezi z upravljanjem. Dejstvo, da je nekdo član povezanih družb ali povezanih subjektov, samo po sebi ni ovira za neodvisno ravnanje.“;

| (c) | v odstavku 12 se doda naslednja točka:






  „(f) | doslednega izvajanja pooblastila iz drugega pododstavka odstavka 1.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 12 se doda naslednja točka:

„(f)

doslednega izvajanja pooblastila iz drugega pododstavka odstavka 1.“;

| (26) | člen 92 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se črta; |
| --- | --- | --- |

(26)

člen 92 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se črta;

| (b) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | uvodni del se nadomesti z naslednjim:
  „Države članice zagotovijo, da institucije pri pripravi in uporabi politik celotnih prejemkov, vključno s plačami in diskrecijskimi pokojninskimi ugodnostmi, za kategorije zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, izpolnjujejo naslednje zahteve na način, ki je primeren glede na njihovo velikost, notranjo organiziranost in naravo, obseg in zapletenost njihovih dejavnosti:“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

uvodni del se nadomesti z naslednjim:

„Države članice zagotovijo, da institucije pri pripravi in uporabi politik celotnih prejemkov, vključno s plačami in diskrecijskimi pokojninskimi ugodnostmi, za kategorije zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, izpolnjujejo naslednje zahteve na način, ki je primeren glede na njihovo velikost, notranjo organiziranost in naravo, obseg in zapletenost njihovih dejavnosti:“;

| (ii) | vstavi se naslednja točka:






  „(aa) | politika prejemkov je politika prejemkov, nevtralna glede na spol;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednja točka:

„(aa)

politika prejemkov je politika prejemkov, nevtralna glede na spol;“;

| (c) | doda se naslednji odstavek:

  „3.   Za namene odstavka 2 so med kategorijami zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, vsaj:






  (a) | vsi člani upravljalnega odbora in višje vodstvo; |
| --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Za namene odstavka 2 so med kategorijami zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, vsaj:

(a)

vsi člani upravljalnega odbora in višje vodstvo;

| (b) | zaposleni z vodstveno odgovornostjo za kontrolne funkcije institucije ali pomembne poslovne enote; |
| --- | --- |

(b)

zaposleni z vodstveno odgovornostjo za kontrolne funkcije institucije ali pomembne poslovne enote;

| (c) | zaposleni, ki so bili v prejšnjem finančnem letu upravičeni do znatnega prejemka, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (i) | prejemek zaposlenega je enak ali višji od 500 000 EUR in je enak ali višji od povprečnega prejemka, izplačanega članom upravljalnega odbora in višjemu vodstvu institucije iz točke (a); |
| --- | --- | --- |

(c)

zaposleni, ki so bili v prejšnjem finančnem letu upravičeni do znatnega prejemka, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(i)

prejemek zaposlenega je enak ali višji od 500 000 EUR in je enak ali višji od povprečnega prejemka, izplačanega članom upravljalnega odbora in višjemu vodstvu institucije iz točke (a);

| (ii) | zaposleni poklicno dejavnost opravlja v pomembni poslovni enoti in njegova poklicna dejavnost pomembno vpliva na profil tveganosti zadevne poslovne enote.“; |
| --- | --- |

(ii)

zaposleni poklicno dejavnost opravlja v pomembni poslovni enoti in njegova poklicna dejavnost pomembno vpliva na profil tveganosti zadevne poslovne enote.“;

| (27) | člen 94 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | točka (l)(i) se nadomesti z naslednjim:






  „(i) | delnicami ali, enakovrednimi lastniškimi deleži, odvisno od pravne strukture zadevne institucije, ali z delnicami povezanimi instrumenti ali enakovrednimi nedenarnimi instrumenti, odvisno od pravne strukture zadevne institucije,“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(27)

člen 94 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

točka (l)(i) se nadomesti z naslednjim:

„(i)

delnicami ali, enakovrednimi lastniškimi deleži, odvisno od pravne strukture zadevne institucije, ali z delnicami povezanimi instrumenti ali enakovrednimi nedenarnimi instrumenti, odvisno od pravne strukture zadevne institucije,“;

| (ii) | točka (m) se nadomesti z naslednjim:






  „(m) | znaten delež, in v vsakem primeru vsaj 40 % variabilne sestavine prejemka, se odloži za obdobje, ki ni krajše od štirih do petih let, in se ustrezno uskladi z naravo poslovanja, pripadajočimi tveganji in dejavnostmi zadevnega zaposlenega. Za člane upravljalnega organa in višje vodstvo institucij, ki so pomembne zaradi svoje velikosti, notranje organiziranosti ter narave, obsega in zapletenosti svojih dejavnosti, obdobje odložitve ne bi smelo biti krajše od petih let.
  Prejemki, za katere velja odlog, dospejo v izplačilo po načelu sorazmernosti. Če je znesek variabilne sestavine prejemka izrazito visok, se odloži vsaj 60 % zneska. Trajanje obdobja odložitve se določi v skladu s poslovnim ciklom, naravo poslovanja, njegovimi tveganji in dejavnostmi zadevnega zaposlenega;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (m) se nadomesti z naslednjim:

„(m)

znaten delež, in v vsakem primeru vsaj 40 % variabilne sestavine prejemka, se odloži za obdobje, ki ni krajše od štirih do petih let, in se ustrezno uskladi z naravo poslovanja, pripadajočimi tveganji in dejavnostmi zadevnega zaposlenega. Za člane upravljalnega organa in višje vodstvo institucij, ki so pomembne zaradi svoje velikosti, notranje organiziranosti ter narave, obsega in zapletenosti svojih dejavnosti, obdobje odložitve ne bi smelo biti krajše od petih let.

Prejemki, za katere velja odlog, dospejo v izplačilo po načelu sorazmernosti. Če je znesek variabilne sestavine prejemka izrazito visok, se odloži vsaj 60 % zneska. Trajanje obdobja odložitve se določi v skladu s poslovnim ciklom, naravo poslovanja, njegovimi tveganji in dejavnostmi zadevnega zaposlenega;“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   EBA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi opredeli razrede instrumentov, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (l)(ii) odstavka 1.
  EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. marca 2014.
  Za določitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, kot je določeno v členu 92(3), pripravi EBA osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih so navedena merila, s katerimi opredeli naslednje:






  (a) | vodstvena odgovornost in kontrolne funkcije; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   EBA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi opredeli razrede instrumentov, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (l)(ii) odstavka 1.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. marca 2014.

Za določitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, kot je določeno v členu 92(3), pripravi EBA osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih so navedena merila, s katerimi opredeli naslednje:

(a)

vodstvena odgovornost in kontrolne funkcije;

| (b) | pomembne poslovne enote in pomemben vpliv na profil tveganosti zadevne poslovne enote ter |
| --- | --- |

(b)

pomembne poslovne enote in pomemben vpliv na profil tveganosti zadevne poslovne enote ter

| (c) | druge kategorije zaposlenih, ki niso izrecno omenjene v členu 92(3), katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti kategorij zaposlenih iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(c)

druge kategorije zaposlenih, ki niso izrecno omenjene v členu 92(3), katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti kategorij zaposlenih iz navedenega člena.

EBA Komisiji predloži osnutke navedenih regulativnih tehničnih standardov do 28. decembra 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te direktive s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (c) | dodajo se naslednji odstavki:

  „3.   Z odstopanjem od odstavka 1 se zahteve iz točk (l) in (m) ter drugega odstavka točke (o) navedenega odstavka ne uporabljajo za:






  (a) | institucijo, ki ni velika institucija, kot je opredeljena v točki 146 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in katere vrednost sredstev je v štiriletnem obdobju neposredno pred tekočim poslovnim letom v povprečju ter na posamični podlagi v skladu s to direktivo in Uredbo (EU) št. 575/2013 enaka ali nižja kot 5 milijard EUR; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodajo se naslednji odstavki:

„3.   Z odstopanjem od odstavka 1 se zahteve iz točk (l) in (m) ter drugega odstavka točke (o) navedenega odstavka ne uporabljajo za:

(a)

institucijo, ki ni velika institucija, kot je opredeljena v točki 146 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in katere vrednost sredstev je v štiriletnem obdobju neposredno pred tekočim poslovnim letom v povprečju ter na posamični podlagi v skladu s to direktivo in Uredbo (EU) št. 575/2013 enaka ali nižja kot 5 milijard EUR;

| (b) | zaposlenega, čigar letni variabilni prejemki ne presegajo 50 000 EUR in ne predstavljajo več kot tretjine celotnih letnih prejemkov tega zaposlenega. |
| --- | --- |

(b)

zaposlenega, čigar letni variabilni prejemki ne presegajo 50 000 EUR in ne predstavljajo več kot tretjine celotnih letnih prejemkov tega zaposlenega.

4.   Z odstopanjem od točke (a) odstavka 3 lahko država članica zniža ali zviša zadevni prag, pod pogojem, da:

| (a) | institucija, v zvezi s katero država članica uporabi to določbo, ni velika institucija, kot je opredeljena v točki 146 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, in, če je prag zvišan:






  (i) | institucija izpolnjuje merila iz točk 145(c), (d) in (e) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; ter |
| --- | --- | --- |

(a)

institucija, v zvezi s katero država članica uporabi to določbo, ni velika institucija, kot je opredeljena v točki 146 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, in, če je prag zvišan:

(i)

institucija izpolnjuje merila iz točk 145(c), (d) in (e) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; ter

| (ii) | prag ne presega 15 milijard EUR; |
| --- | --- |

(ii)

prag ne presega 15 milijard EUR;

| (b) | je ustrezno spremeniti prag v skladu s tem odstavkom ob upoštevanju narave, obsega in zapletenosti dejavnosti institucije, njene notranje organizacije ali, če je ustrezno, značilnosti skupine, ki ji pripada. |
| --- | --- |

(b)

je ustrezno spremeniti prag v skladu s tem odstavkom ob upoštevanju narave, obsega in zapletenosti dejavnosti institucije, njene notranje organizacije ali, če je ustrezno, značilnosti skupine, ki ji pripada.

5.   Z odstopanjem od točke (b) odstavka 3 lahko država članica odloči, da se za zaposlene, ki so upravičeni do letnih variabilnih prejemkov, nižjih od praga in deleža iz zadevne točke, zadevno izvzetje ne uporablja zaradi posebnosti nacionalnih trgov v smislu praks pri prejemkih ali zaradi narave odgovornosti in profila delovnih mest teh zaposlenih.

6.   Komisija do 28. junija 2023 v tesnem sodelovanju z EBA pregleda uporabo odstavkov 3 do 5 ter o tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj z morebitnim zakonodajnim predlogom.

7.   EBA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice, ki olajšujejo izvajanje odstavkov 3, 4 in 5 ter zagotavljajo njihovo dosledno uporabo.“;

| (28) | člen 97 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (b) črta; |
| --- | --- | --- |

(28)

člen 97 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (b) črta;

| (b) | v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:
  „Pristojni organi pri pregledovanju in ovrednotenju iz odstavka 1 tega člena uporabijo načelo sorazmernosti v skladu z merili, objavljenimi na podlagi točke (c) člena 143(1).“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:

„Pristojni organi pri pregledovanju in ovrednotenju iz odstavka 1 tega člena uporabijo načelo sorazmernosti v skladu z merili, objavljenimi na podlagi točke (c) člena 143(1).“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek:

  „4a.   Pristojni organi lahko prilagodijo metodologije za izvajanje pregledovanja in ovrednotenja iz odstavka 1 tega člena, da se upoštevajo institucije s podobnim profilom tveganosti, kot so podobni poslovni modeli ali geografska lokacija izpostavljenosti. Takšne prilagojene metodologije lahko vključujejo referenčne vrednosti na podlagi tveganj in kvantitativne kazalnike ter omogočajo upoštevanje posebnih tveganj, ki jim je lahko izpostavljena posamezna institucija, in ne vplivajo na specifično naravo ukrepov, ki so naloženi posamezni instituciji v skladu s členom 104.
  Če pristojni organi uporabljajo prilagojene metodologije na podlagi tega odstavka, o tem uradno obvestijo EBA. EBA spremlja nadzorne prakse in izdaja smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, v katerih določi, kako naj se podobni profili tveganosti ovrednotijo za namene tega odstavka, ter da zagotovi dosledno in sorazmerno uporabo metodologij, prilagojenih podobnim institucijam po vsej Uniji.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek:

„4a.   Pristojni organi lahko prilagodijo metodologije za izvajanje pregledovanja in ovrednotenja iz odstavka 1 tega člena, da se upoštevajo institucije s podobnim profilom tveganosti, kot so podobni poslovni modeli ali geografska lokacija izpostavljenosti. Takšne prilagojene metodologije lahko vključujejo referenčne vrednosti na podlagi tveganj in kvantitativne kazalnike ter omogočajo upoštevanje posebnih tveganj, ki jim je lahko izpostavljena posamezna institucija, in ne vplivajo na specifično naravo ukrepov, ki so naloženi posamezni instituciji v skladu s členom 104.

Če pristojni organi uporabljajo prilagojene metodologije na podlagi tega odstavka, o tem uradno obvestijo EBA. EBA spremlja nadzorne prakse in izdaja smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, v katerih določi, kako naj se podobni profili tveganosti ovrednotijo za namene tega odstavka, ter da zagotovi dosledno in sorazmerno uporabo metodologij, prilagojenih podobnim institucijam po vsej Uniji.“;

| (d) | doda se naslednji odstavek:

  „6.   Kadar pristojni organi na podlagi pregledovanja, zlasti ovrednotenja ureditev upravljanja, poslovnega modela ali dejavnosti institucije, upravičeno domnevajo, da v povezavi z zadevno institucijo poteka pranje denarja ali financiranje terorizma oziroma je do tega prišlo ali da poteka oziroma se je zgodil poskus pranja denarja ali financiranja terorizma ali pa da obstaja večje tveganje tega, takoj uradno obvestijo EBA in organ, ki nadzoruje institucijo v skladu z Direktivo (EU) 2015/849 in je pristojno za zagotavljanje skladnosti z navedeno direktivo. V primeru morebitnega večjega tveganja pranja denarja ali financiranja terorizma se pristojni organ in organ ali telo, ki nadzoruje institucijo v skladu z Direktivo (EU) 2015/849 in je pristojno za zagotavljanje skladnosti z navedeno direktivo, povežeta z EBA in ga takoj uradno obvestita o svoji skupni oceni. Pristojni organ po potrebi sprejme ukrepe v skladu s to direktivo.“; |
| --- | --- |

(d)

doda se naslednji odstavek:

„6.   Kadar pristojni organi na podlagi pregledovanja, zlasti ovrednotenja ureditev upravljanja, poslovnega modela ali dejavnosti institucije, upravičeno domnevajo, da v povezavi z zadevno institucijo poteka pranje denarja ali financiranje terorizma oziroma je do tega prišlo ali da poteka oziroma se je zgodil poskus pranja denarja ali financiranja terorizma ali pa da obstaja večje tveganje tega, takoj uradno obvestijo EBA in organ, ki nadzoruje institucijo v skladu z Direktivo (EU) 2015/849 in je pristojno za zagotavljanje skladnosti z navedeno direktivo. V primeru morebitnega večjega tveganja pranja denarja ali financiranja terorizma se pristojni organ in organ ali telo, ki nadzoruje institucijo v skladu z Direktivo (EU) 2015/849 in je pristojno za zagotavljanje skladnosti z navedeno direktivo, povežeta z EBA in ga takoj uradno obvestita o svoji skupni oceni. Pristojni organ po potrebi sprejme ukrepe v skladu s to direktivo.“;

| (29) | člen 98 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se črta točka (j); |
| --- | --- | --- |

(29)

člen 98 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se črta točka (j);

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Pregledovanje in ovrednotenje, ki ju opravljajo pristojni organi, vključujeta izpostavljenost institucij tveganju spremembe obrestne mere, ki izhajajo iz dejavnosti iz netrgovalne knjige.
  Nadzorniška pooblastila se izvajajo vsaj v naslednjih primerih:






  (a) | če se ekonomska vrednost lastniškega kapitala institucije iz člena 84(1) zmanjša za več kot 15 % njenega temeljnega kapitala zaradi nenadnih in nepričakovanih sprememb obrestnih mer, kot je opredeljeno v katerem koli od šestih nadzorniških stresnih scenarijev, ki veljajo za obrestne mere; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Pregledovanje in ovrednotenje, ki ju opravljajo pristojni organi, vključujeta izpostavljenost institucij tveganju spremembe obrestne mere, ki izhajajo iz dejavnosti iz netrgovalne knjige.

Nadzorniška pooblastila se izvajajo vsaj v naslednjih primerih:

(a)

če se ekonomska vrednost lastniškega kapitala institucije iz člena 84(1) zmanjša za več kot 15 % njenega temeljnega kapitala zaradi nenadnih in nepričakovanih sprememb obrestnih mer, kot je opredeljeno v katerem koli od šestih nadzorniških stresnih scenarijev, ki veljajo za obrestne mere;

| (b) | če se neto prihodki od obresti institucije iz člena 84(1) znatno zmanjšajo zaradi nenadnih in nepričakovanih sprememb obrestnih mer, kot je opredeljeno v enem izmed dveh nadzorniških stresnih scenarijev, ki veljajo za obrestne mere. |
| --- | --- |

(b)

če se neto prihodki od obresti institucije iz člena 84(1) znatno zmanjšajo zaradi nenadnih in nepričakovanih sprememb obrestnih mer, kot je opredeljeno v enem izmed dveh nadzorniških stresnih scenarijev, ki veljajo za obrestne mere.

Ne glede na drugi pododstavek pristojnim organom ni treba izvajati nadzorniških pooblastil, če na podlagi pregledovanja in ovrednotenja iz tega odstavka menijo, da institucija ustrezno upravlja tveganje spremembe obrestne mere, ki izhaja iz dejavnosti iz netrgovalne knjige, in da institucija ni prekomerno izpostavljena tveganju spremembe obrestne mere, ki izhaja iz dejavnosti iz netrgovalne knjige.

V tem odstavku pojem „nadzorniška pooblastila“ pomeni pooblastila iz člena 104(1) ali pooblastilo za določitev predpostavk glede modeliranja in parametrov, ki niso predpostavke, ki jih je EBA določila na podlagi točke (b) odstavka 5a tega člena, in ki jih institucije upoštevajo pri izračunu ekonomske vrednosti lastniškega kapitala na podlagi člena 84(1).“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek:

  „5a.   EBA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, da za namene odstavka 5 določi:






  (a) | šest nadzorniških stresnih scenarijev iz točke (a) drugega pododstavka odstavka 5 in dva nadzorniška stresna scenarija iz točke (b) drugega pododstavka odstavka 5, ki se uporabljajo za obrestne mere za vsako valuto; |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek:

„5a.   EBA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, da za namene odstavka 5 določi:

(a)

šest nadzorniških stresnih scenarijev iz točke (a) drugega pododstavka odstavka 5 in dva nadzorniška stresna scenarija iz točke (b) drugega pododstavka odstavka 5, ki se uporabljajo za obrestne mere za vsako valuto;

| (b) | z vidika mednarodno dogovorjenih bonitetnih standardov skupne predpostavke glede modeliranja in parametrov, z izjemo vedenjskih predpostavk, ki jih institucije upoštevajo pri svojem izračunu ekonomske vrednosti lastniškega kapitala iz točke (a) drugega pododstavka odstavka 5 in so omejene na:






  (i) | obravnavo lastniškega kapitala institucije; |
| --- | --- | --- |

(b)

z vidika mednarodno dogovorjenih bonitetnih standardov skupne predpostavke glede modeliranja in parametrov, z izjemo vedenjskih predpostavk, ki jih institucije upoštevajo pri svojem izračunu ekonomske vrednosti lastniškega kapitala iz točke (a) drugega pododstavka odstavka 5 in so omejene na:

(i)

obravnavo lastniškega kapitala institucije;

| (ii) | vključitev, sestavo in diskontiranje denarnih tokov, občutljivih na obrestne mere, ki izhajajo iz sredstev, obveznosti in zunajbilančnih postavk institucije, vključno z obravnavo komercialnih marž in drugih sestavin razmika; |
| --- | --- |

(ii)

vključitev, sestavo in diskontiranje denarnih tokov, občutljivih na obrestne mere, ki izhajajo iz sredstev, obveznosti in zunajbilančnih postavk institucije, vključno z obravnavo komercialnih marž in drugih sestavin razmika;

| (iii) | uporabo dinamičnih ali statičnih bilančnih modelov in iz tega izhajajočo obravnavo amortiziranih pozicij in zapadlih pozicij; |
| --- | --- |

(iii)

uporabo dinamičnih ali statičnih bilančnih modelov in iz tega izhajajočo obravnavo amortiziranih pozicij in zapadlih pozicij;

| (c) | z vidika mednarodno dogovorjenih standardov skupne predpostavke glede modeliranja in parametrov, z izjemo vedenjskih predpostavk, ki jih institucije upoštevajo pri svojem izračunu neto prihodkov od obresti iz točke (b) drugega pododstavka odstavka 5 in so omejene na:






  (i) | vključitev in sestavo denarnih tokov, občutljivih na obrestne mere, ki izhajajo iz sredstev, obveznosti in zunajbilančnih postavk institucije, vključno z obravnavo tržnih marž in drugih sestavin razmika; |
| --- | --- | --- |

(c)

z vidika mednarodno dogovorjenih standardov skupne predpostavke glede modeliranja in parametrov, z izjemo vedenjskih predpostavk, ki jih institucije upoštevajo pri svojem izračunu neto prihodkov od obresti iz točke (b) drugega pododstavka odstavka 5 in so omejene na:

(i)

vključitev in sestavo denarnih tokov, občutljivih na obrestne mere, ki izhajajo iz sredstev, obveznosti in zunajbilančnih postavk institucije, vključno z obravnavo tržnih marž in drugih sestavin razmika;

| (ii) | uporabo dinamičnih ali statičnih bilančnih modelov in iz tega izhajajočo obravnavo amortiziranih pozicij in zapadlih pozicij; |
| --- | --- |

(ii)

uporabo dinamičnih ali statičnih bilančnih modelov in iz tega izhajajočo obravnavo amortiziranih pozicij in zapadlih pozicij;

| (iii) | obdobje, v katerem se merijo prihodnji neto prihodki od obresti; |
| --- | --- |

(iii)

obdobje, v katerem se merijo prihodnji neto prihodki od obresti;

| (d) | pomen pojma znatno zmanjšanje iz točke (b) drugega pododstavka odstavka 5. |
| --- | --- |

(d)

pomen pojma znatno zmanjšanje iz točke (b) drugega pododstavka odstavka 5.

EBA Komisiji predloži osnutek navedenih regulativnih tehničnih standardov do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te direktive s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (d) | doda se naslednji odstavek:

  „8.   EBA oceni, ali bi bilo treba okoljska, socialna in upravljavska tveganja (v nadaljnjem besedilu: ESG tveganja) vključiti v pregledovanje in ovrednotenje, ki ju izvajajo pristojni organi.
  Za namene prvega pododstavka ocena EBA vsebuje vsaj naslednje:






  (a) | oblikovanje enotne opredelitve ESG tveganj, vključno s fizičnimi in tranzicijskimi tveganji; slednja zajemajo tveganja, povezana z znižanjem vrednosti sredstev zaradi regulativnih sprememb; |
| --- | --- | --- |

(d)

doda se naslednji odstavek:

„8.   EBA oceni, ali bi bilo treba okoljska, socialna in upravljavska tveganja (v nadaljnjem besedilu: ESG tveganja) vključiti v pregledovanje in ovrednotenje, ki ju izvajajo pristojni organi.

Za namene prvega pododstavka ocena EBA vsebuje vsaj naslednje:

(a)

oblikovanje enotne opredelitve ESG tveganj, vključno s fizičnimi in tranzicijskimi tveganji; slednja zajemajo tveganja, povezana z znižanjem vrednosti sredstev zaradi regulativnih sprememb;

| (b) | oblikovanje ustreznih kvalitativnih in kvantitativnih meril za oceno vpliva ESG tveganj na kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno finančno stabilnost institucij; ta merila vključujejo procese stresnih testov in analize scenarijev, da bi ocenili vplive ESG tveganj v okviru različnih neugodnih scenarijev; |
| --- | --- |

(b)

oblikovanje ustreznih kvalitativnih in kvantitativnih meril za oceno vpliva ESG tveganj na kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno finančno stabilnost institucij; ta merila vključujejo procese stresnih testov in analize scenarijev, da bi ocenili vplive ESG tveganj v okviru različnih neugodnih scenarijev;

| (c) | ureditve, procese, mehanizme in strategije, ki jih morajo institucije izvesti, da bi ugotovile, ocenile in obvladale ESG tveganja; |
| --- | --- |

(c)

ureditve, procese, mehanizme in strategije, ki jih morajo institucije izvesti, da bi ugotovile, ocenile in obvladale ESG tveganja;

| (d) | analitične metode in orodja za presojo vpliva ESG tveganj na dejavnosti kreditiranja in finančne posredniške dejavnosti institucij. |
| --- | --- |

(d)

analitične metode in orodja za presojo vpliva ESG tveganj na dejavnosti kreditiranja in finančne posredniške dejavnosti institucij.

EBA Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu do 28. junija 2021 predloži poročilo o svojih ugotovitvah.

EBA lahko na podlagi izidov tega poročila po potrebi izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 v zvezi z enotno vključitvijo ESG tveganj v proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja, ki ga izvajajo pristojni organi.“;

| (30) | v členu 99(2) se črta točka (b); |
| --- | --- |

(30)

v členu 99(2) se črta točka (b);

| (31) | člen 103 se črta; |
| --- | --- |

(31)

člen 103 se črta;

| (32) | člen 104 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

  „1.   Za namene člena 97, člena 98(4) in (5), člena 101(4) ter člena 102 te direktive ter uporabe Uredbe (EU) št. 575/2013 imajo pristojni organi vsaj pooblastila, da:






  (a) | od institucij zahtevajo dodatno potreben kapital, ki presega zahteve iz Uredbe (EU) št. 575/2013, in sicer pod pogoji iz člena 104a te direktive; |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

člen 104 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Za namene člena 97, člena 98(4) in (5), člena 101(4) ter člena 102 te direktive ter uporabe Uredbe (EU) št. 575/2013 imajo pristojni organi vsaj pooblastila, da:

(a)

od institucij zahtevajo dodatno potreben kapital, ki presega zahteve iz Uredbe (EU) št. 575/2013, in sicer pod pogoji iz člena 104a te direktive;

| (b) | zahtevajo okrepitev ureditev, procesov, mehanizmov in strategij, ki se izvajajo v skladu s členoma 73 in 74; |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo okrepitev ureditev, procesov, mehanizmov in strategij, ki se izvajajo v skladu s členoma 73 in 74;

| (c) | od institucij zahtevajo, da predložijo načrt za ponovno zagotovitev skladnosti z nadzorniškimi zahtevami na podlagi te direktive in Uredbe (EU) št. 575/2013 ter določijo rok za njegovo izvedbo, vključno z izboljšavami načrta v zvezi z obsegom in rokom; |
| --- | --- |

(c)

od institucij zahtevajo, da predložijo načrt za ponovno zagotovitev skladnosti z nadzorniškimi zahtevami na podlagi te direktive in Uredbe (EU) št. 575/2013 ter določijo rok za njegovo izvedbo, vključno z izboljšavami načrta v zvezi z obsegom in rokom;

| (d) | od institucij zahtevajo uporabo posebne politike oblikovanja oslabitev in rezervacij ali obravnave sredstev z vidika kapitalskih zahtev; |
| --- | --- |

(d)

od institucij zahtevajo uporabo posebne politike oblikovanja oslabitev in rezervacij ali obravnave sredstev z vidika kapitalskih zahtev;

| (e) | omejijo poslovanje, dejavnosti ali poslovno mrežo institucij ali zahtevajo opustitev dejavnosti, ki pomenijo preveliko tveganje za stabilnost institucije; |
| --- | --- |

(e)

omejijo poslovanje, dejavnosti ali poslovno mrežo institucij ali zahtevajo opustitev dejavnosti, ki pomenijo preveliko tveganje za stabilnost institucije;

| (f) | zahtevajo zmanjšanje tveganja, ki je povezano z dejavnostmi, produkti in sistemi institucij, vključno z dejavnostmi zunanjega izvajanja; |
| --- | --- |

(f)

zahtevajo zmanjšanje tveganja, ki je povezano z dejavnostmi, produkti in sistemi institucij, vključno z dejavnostmi zunanjega izvajanja;

| (g) | od institucij zahtevajo, da omejijo variabilne prejemke z odstotkom skupnih neto prihodkov poslovnega leta, kadar niso v skladu z ohranjanjem trdne kapitalske osnove; |
| --- | --- |

(g)

od institucij zahtevajo, da omejijo variabilne prejemke z odstotkom skupnih neto prihodkov poslovnega leta, kadar niso v skladu z ohranjanjem trdne kapitalske osnove;

| (h) | od institucij zahtevajo, da za povečanje kapitala uporabijo čisti dobiček; |
| --- | --- |

(h)

od institucij zahtevajo, da za povečanje kapitala uporabijo čisti dobiček;

| (i) | institucijam omejijo ali prepovejo razdelitev dobička ali plačila obresti delničarjem, družbenikom ali imetnikom instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, kadar prepoved ne pomeni nastopa dogodka neplačila institucije; |
| --- | --- |

(i)

institucijam omejijo ali prepovejo razdelitev dobička ali plačila obresti delničarjem, družbenikom ali imetnikom instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, kadar prepoved ne pomeni nastopa dogodka neplačila institucije;

| (j) | naložijo zahteve glede dodatnega ali pogostejšega poročanja, vključno s poročanjem o kapitalu, likvidnosti in finančnem vzvodu; |
| --- | --- |

(j)

naložijo zahteve glede dodatnega ali pogostejšega poročanja, vključno s poročanjem o kapitalu, likvidnosti in finančnem vzvodu;

| (k) | naložijo posebne likvidnostne zahteve, vključno z omejitvami glede neusklajenosti zapadlosti med sredstvi in obveznostmi; |
| --- | --- |

(k)

naložijo posebne likvidnostne zahteve, vključno z omejitvami glede neusklajenosti zapadlosti med sredstvi in obveznostmi;

| (l) | zahtevajo dodatna razkritja. |
| --- | --- |

(l)

zahtevajo dodatna razkritja.

2.   Za namene točke (j) odstavka 1 lahko pristojni organi naložijo zahteve glede dodatnega ali pogostejšega poročanja za institucije le, če je relevantna zahteva primerna in sorazmerna glede na namen, za katerega se informacije zahtevajo, in se zahtevane informacije ne podvajajo.

Za namene členov 97 do 102 se vse dodatne informacije, ki se lahko zahtevajo od institucij, štejejo za podvojene, kadar je bila ista ali bistveno ista informacija že kako drugače sporočena pristojnemu organu ali pa jo pristojni organ lahko sam pripravi.

Pristojni organ od institucije ne zahteva, da sporoči dodatne informacije, če jih je že prej prejel v drugačni obliki ali drugače razdrobljene in ta drugačna oblika ali razdrobljenost ne preprečuje pristojnemu organu, da pripravi informacije enake kakovosti in zanesljivosti, kot so informacije, pripravljene na podlagi dodatnih informacij, ki bi bile sicer sporočene.“;

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| (33) | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 104a
  Dodatna kapitalska zahteva

  1.   Pristojni organi naložijo dodatno kapitalsko zahtevo iz točke (a) člena 104(1), kadar na podlagi pregledov, opravljenih v skladu s členoma 97 in 101, ugotovijo, da je posamezna institucija v katerem koli od naslednjih položajev:






  (a) | institucija je izpostavljena tveganjem ali elementom tveganja, ki niso pokriti oziroma niso v zadostni meri pokriti, kot je določeno v odstavku 2 tega člena, s kapitalskimi zahtevami iz delov tri, štiri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013 in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (*7); |
| --- | --- | --- |

(33)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 104a

Dodatna kapitalska zahteva

1.   Pristojni organi naložijo dodatno kapitalsko zahtevo iz točke (a) člena 104(1), kadar na podlagi pregledov, opravljenih v skladu s členoma 97 in 101, ugotovijo, da je posamezna institucija v katerem koli od naslednjih položajev:

(a)

institucija je izpostavljena tveganjem ali elementom tveganja, ki niso pokriti oziroma niso v zadostni meri pokriti, kot je določeno v odstavku 2 tega člena, s kapitalskimi zahtevami iz delov tri, štiri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013 in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (*7);

| (b) | institucija ne izpolnjuje zahtev iz členov 73 in 74 te direktive ali iz člena 393 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter drugi nadzorniški ukrepi verjetno ne bi zadostovali za pravočasno zagotovitev skladnosti s temi zahtevami; |
| --- | --- |

(b)

institucija ne izpolnjuje zahtev iz členov 73 in 74 te direktive ali iz člena 393 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter drugi nadzorniški ukrepi verjetno ne bi zadostovali za pravočasno zagotovitev skladnosti s temi zahtevami;

| (c) | prilagoditve iz člena 98(4) veljajo za nezadostne, da bi instituciji omogočile, da v kratkem časovnem obdobju proda svoje pozicije ali jih zavaruje, ne da bi pri tem v običajnih tržnih pogojih utrpela večje izgube; |
| --- | --- |

(c)

prilagoditve iz člena 98(4) veljajo za nezadostne, da bi instituciji omogočile, da v kratkem časovnem obdobju proda svoje pozicije ali jih zavaruje, ne da bi pri tem v običajnih tržnih pogojih utrpela večje izgube;

| (d) | ovrednotenje, opravljeno v skladu s členom 101(4), pokaže, da bo neskladnost z zahtevami za uporabo dovoljenega pristopa verjetno vodila do neustreznih kapitalskih zahtev; |
| --- | --- |

(d)

ovrednotenje, opravljeno v skladu s členom 101(4), pokaže, da bo neskladnost z zahtevami za uporabo dovoljenega pristopa verjetno vodila do neustreznih kapitalskih zahtev;

| (e) | institucija večkrat zapored ne vzpostavi ali vzdržuje ustrezne ravni dodatno potrebnega kapitala za kritje napotka, sporočenega v skladu s členom 104b(3); |
| --- | --- |

(e)

institucija večkrat zapored ne vzpostavi ali vzdržuje ustrezne ravni dodatno potrebnega kapitala za kritje napotka, sporočenega v skladu s členom 104b(3);

| (f) | drugi specifični položaj, vezan na institucijo, zaradi katerega pristojni organ meni, da obstajajo pomembni pomisleki z vidika nadzora. |
| --- | --- |

(f)

drugi specifični položaj, vezan na institucijo, zaradi katerega pristojni organ meni, da obstajajo pomembni pomisleki z vidika nadzora.

Pristojni organi dodatne kapitalske zahteve iz točke (a) člena 104(1) naložijo le za pokrivanje tveganj, ki jih imajo posamezne institucije zaradi svojih dejavnosti, vključno s tveganji, ki odražajo učinek nekaterih gospodarskih ali tržnih gibanj na profil tveganosti posamezne institucije.

2.   Za namene točke (a) odstavka 1 tega člena se za tveganja ali elemente tveganja šteje, da niso pokriti oziroma niso v zadostni meri pokriti s kapitalskimi zahtevami iz delov tri, štiri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013 in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402 le, kadar so zneski, vrste in razdelitev kapitala, za katere pristojni organi menijo, da so ustrezni ob upoštevanju nadzorniškega pregleda ocene, ki so jo opravile institucije v skladu s prvim odstavkom člena 73 te direktive, višji kot kapitalske zahteve iz delov tri, štiri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013 in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402.

Za namene prvega pododstavka pristojni organi ob upoštevanju profila tveganosti vsake posamezne institucije ocenijo tveganja, ki jim je izpostavljena institucija, vključno s:

| (a) | tveganji ali elementi takšnih tveganj, ki so specifični za posamezno institucijo in so izrecno izključeni ali niso izrecno pokriti s kapitalskimi zahtevami iz delov tri, štiri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013 in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(a)

tveganji ali elementi takšnih tveganj, ki so specifični za posamezno institucijo in so izrecno izključeni ali niso izrecno pokriti s kapitalskimi zahtevami iz delov tri, štiri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013 in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (b) | tveganji ali elementi takšnih tveganj, ki so specifični za posamezno institucijo in so verjetno podcenjeni, kljub izpolnjevanju veljavnih zahtev iz delov tri, štiri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013 in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402. |
| --- | --- |

(b)

tveganji ali elementi takšnih tveganj, ki so specifični za posamezno institucijo in so verjetno podcenjeni, kljub izpolnjevanju veljavnih zahtev iz delov tri, štiri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013 in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402.

Kolikor za tveganja ali elemente tveganja veljajo prehodne ureditve ali predhodno veljavne določbe iz te direktive ali iz Uredbe (EU) št. 575/2013, ti ne štejejo za tveganja ali elemente takšnih tveganj, ki so verjetno podcenjeni, kljub izpolnjevanju veljavnih zahtev iz delov tri, štiri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013 in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402.

Za namene prvega pododstavka kapital, ki šteje za ustreznega, krije vsa tveganja ali elemente tveganj, ki štejejo za pomembne na podlagi ocene iz drugega pododstavka tega odstavka ter niso pokriti ali niso v zadostni meri pokriti s kapitalskimi zahtevami iz delov tri, štiri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013 in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402.

Tveganje spremembe obrestne mere, ki izhaja iz pozicij iz netrgovalne knjige, lahko šteje za pomembno vsaj v primerih iz člena 98(5), razen če pristojni organi pri pregledovanju in ovrednotenju ugotovijo, da institucija ustrezno upravlja tveganje spremembe obrestne mere, ki izhaja iz dejavnosti iz netrgovalne knjige, in da institucija ni prekomerno izpostavljena tveganju spremembe obrestne mere, ki izhaja iz dejavnosti iz netrgovalne knjige.

3.   Kadar se zahteva dodatno potrebni kapital za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, ki ni v zadostni meri pokrito s točko (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pristojni organi določijo raven dodatno potrebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi točke (a) odstavka 1 tega člena, kot razliko med kapitalom, ki šteje za ustreznega na podlagi odstavka 2 tega člena, in relevantnimi kapitalskimi zahtevami iz delov tri in štiri Uredbe (EU) št. 575/2013 in iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402.

Kadar se zahteva dodatno potrebni kapital za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ki ni v zadostni meri pokrito s točko (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pristojni organi določijo raven dodatno potrebnega kapitala, ki se zahteva v skladu s točko (a) odstavka 1 tega člena, kot razliko med kapitalom, ki šteje za ustreznega na podlagi odstavka 2 tega člena, in relevantnimi kapitalskimi zahtevami iz delov tri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013.

4.   Institucija dodatno kapitalsko zahtevo, ki jo naloži pristojni organ na podlagi točke (a) člena 104(1), izpolni s kapitalom, ki izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | najmanj tri četrtine dodatne kapitalske zahteve se krije s temeljnim kapitalom; |
| --- | --- |

(a)

najmanj tri četrtine dodatne kapitalske zahteve se krije s temeljnim kapitalom;

| (b) | najmanj tri četrtine temeljnega kapitala iz točke (a) sestavlja navadni lastniški temeljni kapital. |
| --- | --- |

(b)

najmanj tri četrtine temeljnega kapitala iz točke (a) sestavlja navadni lastniški temeljni kapital.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko pristojni organ od institucije zahteva, da po potrebi izpolni dodatno kapitalsko zahtevo z večjim deležem temeljnega kapitala ali navadnega lastniškega temeljnega kapitala, pri čemer upošteva posebne okoliščine institucije.

Kapital, ki se uporabi za izpolnjevanje dodatne kapitalske zahteve iz točke (a) člena 104(1) te direktive, ki so jo pristojni organi naložili za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, se ne uporabi za izpolnitev česar koli od naslednjega:

| (a) | kapitalskih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(a)

kapitalskih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (b) | zahteve po skupnem blažilniku; |
| --- | --- |

(b)

zahteve po skupnem blažilniku;

| (c) | napotka o dodatno potrebnem kapitalu iz člena 104b(3) te direktive, če se ta napotek nanaša na tveganja, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda. |
| --- | --- |

(c)

napotka o dodatno potrebnem kapitalu iz člena 104b(3) te direktive, če se ta napotek nanaša na tveganja, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda.

Kapital, ki se uporabi za izpolnitev dodatne kapitalske zahteve iz točke (a) člena 104(1) te direktive, ki so jo pristojni organi naložili za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ki ni v zadostni meri pokrito s točko (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, se ne uporabi za izpolnitev česar koli od naslednjega:

| (a) | kapitalske zahteve iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(a)

kapitalske zahteve iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (b) | zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda iz člena 92(1a) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(b)

zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda iz člena 92(1a) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (c) | napotka o dodatno potrebnem kapitalu iz člena 104b(3) te direktive, če se ta napotek nanaša na tveganja prevelikega finančnega vzvoda. |
| --- | --- |

(c)

napotka o dodatno potrebnem kapitalu iz člena 104b(3) te direktive, če se ta napotek nanaša na tveganja prevelikega finančnega vzvoda.

5.   Pristojni organ vsaki instituciji ustrezno in v pisni obliki utemelji odločitev o naložitvi dodatne kapitalske zahteve na podlagi točke (a) člena 104(1), in sicer vsaj z jasno obrazložitvijo celotne ocene elementov iz odstavkov 1 do 4 tega člena. Navedena utemeljitev v primeru iz točke (e) odstavka 1 tega člena vključuje posebno izjavo o razlogih, zaradi katerih naložitev napotka o dodatno potrebnem kapitalu ne šteje več za zadostno.

Člen 104b

Napotek o dodatno potrebnem kapitalu

1.   Institucije v skladu s strategijami in postopki iz člena 73 določijo svoj notranji kapital na ustrezno raven glede na kapital, tako da zadošča za kritje vseh tveganj, ki jim je institucija izpostavljena, in za zagotovitev, da lahko kapital institucije pokrije morebitne izgube, ki izhajajo iz stresnih scenarijev, vključno s tistimi, ki so bile ugotovljene z nadzorniškim stresnim testom iz člena 100.

2.   Pristojni organi v okviru pregledovanja in ovrednotenja, opravljenih v skladu s členoma 97 in 101, vključno z rezultati stresnih testov iz člena 100 redno pregledujejo raven notranjega kapitala, ki jo določi vsaka institucija v skladu z odstavkom 1 tega člena.

Na podlagi teh pregledov pristojni organi za vsako institucijo določijo skupno raven kapitala, za katero menijo, da je primerna.

3.   Pristojni organi institucijam sporočijo svoje napotke o dodatno potrebnem kapitalu.

Napotek o dodatno potrebnem kapitalu predstavlja kapital, ki presega relevanten znesek kapitala, zahtevan na podlagi delov tri, štiri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013, poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402, točke (a) člena 104(1) in točke 6 člena 128 te direktive ali na podlagi člena 92(1a) Uredbe (EU) št. 575/2013, kot je ustrezno, in ki je potreben, da se doseže skupna raven kapitala, za katero pristojni organi štejejo, da je primerna na podlagi odstavka 2 tega člena.

4.   Napotki pristojnih organov o dodatno potrebnem kapitalu v skladu z odstavkom 3 tega člena so specifični za vsako posamezno institucijo. Napotki lahko obravnavajo tveganja, ki se pokrijejo z dodatnimi kapitalskimi zahtevami, naloženimi na podlagi točke (a) člena 104(1), vendar le v obsegu, v katerem napotki obravnavajo vidike tveganj, ki še niso pokriti z zadevno zahtevo.

5.   Kapital, ki se uporabi za izpolnitev napotka o dodatno potrebnem kapitalu, sporočenega v skladu z odstavkom 3 tega člena, za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, se ne uporabi za izpolnitev česar koli od naslednjega:

| (a) | kapitalskih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(a)

kapitalskih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (b) | zahteve iz člena 104a te direktive, ki jo pristojni organi naložijo za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, ter zahteve po skupnem blažilniku. |
| --- | --- |

(b)

zahteve iz člena 104a te direktive, ki jo pristojni organi naložijo za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, ter zahteve po skupnem blažilniku.

Kapital, ki se uporabi za izpolnitev napotka o dodatno potrebnem kapitalu, sporočenega v skladu z odstavkom 3 tega člena, za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, se ne uporabi za izpolnitev kapitalske zahteve iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, zahteve iz člena 104a te direktive, ki jo pristojni organi naložijo za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ter zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda iz člena 92(1a) Uredbe (EU) št. 575/2013.

6.   Neizpolnjevanje napotka iz odstavka 3 tega člena ne sproži omejitev iz člena 141 ali člena 141b te direktive, kadar institucija izpolnjuje relevantne kapitalske zahteve iz delov tri, štiri in sedem Uredbe (EU) št. 575/2013 ter poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402, relevantno dodatno kapitalsko zahtevo iz točke (a) člena 104(1) te direktive in, če je ustrezno, zahtevo glede skupnega blažilnika iz člena 92(1a) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Člen 104c

Sodelovanje z organi za reševanje

Pristojni organi uradno obvestijo zadevne organe za reševanje o dodatni kapitalski zahtevi, ki je naložena institucijam na podlagi točke (a) člena 104(1), ter o kakršnih koli napotkih o dodatno potrebnem kapitalu, sporočenih institucijam v skladu s členom 104b(3).

(*7)  Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 (UL L 347, 28.12.2017, str. 35).“;"

*7

| (34) | v členu 105 se črta točka (d); |
| --- | --- |

(34)

v členu 105 se črta točka (d);

| (35) | v členu 108 se črta odstavek 3; |
| --- | --- |

(35)

v členu 108 se črta odstavek 3;

| (36) | člen 109 se spremeni:






  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

  „2.   Pristojni organi zahtevajo, da nadrejene osebe in podrejene družbe, za katere se uporablja ta direktiva, izpolnjujejo obveznosti iz oddelka II tega poglavja na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi za zagotovitev, da so ureditve, postopki in mehanizmi, ki se zahtevajo na podlagi oddelka II tega poglavja, dosledni in dobro integrirani ter omogočajo pripravo vseh podatkov in informacij, ki so pomembni za nadzor. Pristojni organi zlasti zagotovijo, da nadrejene osebe in podrejene družbe, za katere se uporablja ta direktiva, izvajajo te ureditve, postopke in mehanizme v svojih podrejenih družbah, za katere se ta direktiva ne uporablja, vključno s tistimi, ki imajo sedež v offshore finančnih središčih. Navedene ureditve, procesi in mehanizmi so tudi dosledni in dobro integrirani, te podrejene družbe pa so prav tako zmožne pripraviti vse podatke in informacije, ki so pomembne za nadzor. Podrejene družbe, za katere se ta direktiva ne uporablja, svoje sektorske zahteve izpolnjujejo na posamični podlagi.


  3.   Obveznosti iz oddelka II tega poglavja v zvezi s podrejenimi družbami, za katere se ta direktiva ne uporablja, se ne uporabljajo, če lahko EU nadrejena institucija pristojnim organom dokaže, da je uporaba oddelka II nezakonita na podlagi zakonodaje tretje države, v kateri ima podrejena družba sedež.“; |
| --- | --- | --- |

(36)

člen 109 se spremeni:

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Pristojni organi zahtevajo, da nadrejene osebe in podrejene družbe, za katere se uporablja ta direktiva, izpolnjujejo obveznosti iz oddelka II tega poglavja na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi za zagotovitev, da so ureditve, postopki in mehanizmi, ki se zahtevajo na podlagi oddelka II tega poglavja, dosledni in dobro integrirani ter omogočajo pripravo vseh podatkov in informacij, ki so pomembni za nadzor. Pristojni organi zlasti zagotovijo, da nadrejene osebe in podrejene družbe, za katere se uporablja ta direktiva, izvajajo te ureditve, postopke in mehanizme v svojih podrejenih družbah, za katere se ta direktiva ne uporablja, vključno s tistimi, ki imajo sedež v offshore finančnih središčih. Navedene ureditve, procesi in mehanizmi so tudi dosledni in dobro integrirani, te podrejene družbe pa so prav tako zmožne pripraviti vse podatke in informacije, ki so pomembne za nadzor. Podrejene družbe, za katere se ta direktiva ne uporablja, svoje sektorske zahteve izpolnjujejo na posamični podlagi.

3.   Obveznosti iz oddelka II tega poglavja v zvezi s podrejenimi družbami, za katere se ta direktiva ne uporablja, se ne uporabljajo, če lahko EU nadrejena institucija pristojnim organom dokaže, da je uporaba oddelka II nezakonita na podlagi zakonodaje tretje države, v kateri ima podrejena družba sedež.“;

| (b) | dodajo se naslednji odstavki:

  „4.   Zahteve glede prejemkov iz členov 92, 94 in 95 se za nobeno od naslednjih družb ne uporabljajo na konsolidirani podlagi:






  (a) | podrejene družbe s sedežem v Uniji, kadar zanje veljajo posebne zahteve glede prejemkov v skladu z drugimi pravnimi akti Unije; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodajo se naslednji odstavki:

„4.   Zahteve glede prejemkov iz členov 92, 94 in 95 se za nobeno od naslednjih družb ne uporabljajo na konsolidirani podlagi:

(a)

podrejene družbe s sedežem v Uniji, kadar zanje veljajo posebne zahteve glede prejemkov v skladu z drugimi pravnimi akti Unije;

| (b) | podrejene družbe s sedežem v tretji državi, kadar bi zanje veljale posebne zahteve glede prejemkov v skladu z drugimi pravnimi akti Unije, če bi imele sedež v Uniji. |
| --- | --- |

(b)

podrejene družbe s sedežem v tretji državi, kadar bi zanje veljale posebne zahteve glede prejemkov v skladu z drugimi pravnimi akti Unije, če bi imele sedež v Uniji.

5.   Z odstopanjem od odstavka 4 tega člena in da se prepreči izogibanje pravilom iz členov 92, 94 in 95, države članice zagotovijo, da se zahteve iz členov 92, 94 in 95 uporabljajo na posamični podlagi za zaposlene v podrejenih družbah, za katere se ta direktiva ne uporablja, če:

| (a) | je podrejena družba bodisi družba za upravljanje bodisi podjetje, ki opravlja investicijske storitve in posle, navedene v točkah 2, 3, 4, 6 in 7 oddelka A Priloge I k Direktivi 2014/65/EU, ter |
| --- | --- |

(a)

je podrejena družba bodisi družba za upravljanje bodisi podjetje, ki opravlja investicijske storitve in posle, navedene v točkah 2, 3, 4, 6 in 7 oddelka A Priloge I k Direktivi 2014/65/EU, ter

| (b) | so bili zadevni zaposleni pooblaščeni za opravljanje poklicnih dejavnosti, ki pomembno vplivajo na profil tveganosti ali posle institucij znotraj skupine. |
| --- | --- |

(b)

so bili zadevni zaposleni pooblaščeni za opravljanje poklicnih dejavnosti, ki pomembno vplivajo na profil tveganosti ali posle institucij znotraj skupine.

6.   Države članice lahko ne glede na odstavka 4 in 5 tega člena na konsolidirani podlagi uporabijo člene 92, 94 in 95 za širši nabor podrejenih družb in njihovih zaposlenih.“;

| (37) | člen 111 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 111
  Določitev konsolidacijskega nadzornika

  1.   Če je nadrejena oseba nadrejena kreditna institucija v državi članici ali EU nadrejena kreditna institucija, izvaja nadzor na konsolidirani podlagi pristojni organ, ki nadzira to nadrejeno kreditno institucijo v državi članici ali to EU nadrejeno kreditno institucijo na posamični podlagi.
  Če je nadrejena oseba nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici ali EU nadrejeno investicijsko podjetje in nobena od njenih podrejenih družb ni kreditna institucija, izvaja nadzor na konsolidirani podlagi pristojni organ, ki nadzira to nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici ali to EU nadrejeno investicijsko podjetje na posamični podlagi.
  Če je nadrejena oseba nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici ali EU nadrejeno investicijsko podjetje in je vsaj ena od njenih podrejenih družb kreditna institucija, izvaja nadzor na konsolidirani podlagi pristojni organ kreditne institucije ali, če je kreditnih institucij več, kreditne institucije z največjo bilančno vsoto.


  2.   Če je nadrejena oseba institucije nadrejeni finančni holding v državi članici, nadrejeni mešani finančni holding v državi članici, EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding, izvaja nadzor na konsolidirani podlagi pristojni organ, ki nadzira institucijo na posamični podlagi.


  3.   Če imata dve ali več institucij, ki so pridobile dovoljenje v Uniji, isti nadrejeni finančni holding v državi članici, nadrejeni mešani finančni holding v državi članici, EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding, nadzor na konsolidirani podlagi izvaja:






  (a) | pristojni organ kreditne institucije, če je v skupini samo ena kreditna institucija; |
| --- | --- | --- |

(37)

člen 111 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 111

Določitev konsolidacijskega nadzornika

1.   Če je nadrejena oseba nadrejena kreditna institucija v državi članici ali EU nadrejena kreditna institucija, izvaja nadzor na konsolidirani podlagi pristojni organ, ki nadzira to nadrejeno kreditno institucijo v državi članici ali to EU nadrejeno kreditno institucijo na posamični podlagi.

Če je nadrejena oseba nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici ali EU nadrejeno investicijsko podjetje in nobena od njenih podrejenih družb ni kreditna institucija, izvaja nadzor na konsolidirani podlagi pristojni organ, ki nadzira to nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici ali to EU nadrejeno investicijsko podjetje na posamični podlagi.

Če je nadrejena oseba nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici ali EU nadrejeno investicijsko podjetje in je vsaj ena od njenih podrejenih družb kreditna institucija, izvaja nadzor na konsolidirani podlagi pristojni organ kreditne institucije ali, če je kreditnih institucij več, kreditne institucije z največjo bilančno vsoto.

2.   Če je nadrejena oseba institucije nadrejeni finančni holding v državi članici, nadrejeni mešani finančni holding v državi članici, EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding, izvaja nadzor na konsolidirani podlagi pristojni organ, ki nadzira institucijo na posamični podlagi.

3.   Če imata dve ali več institucij, ki so pridobile dovoljenje v Uniji, isti nadrejeni finančni holding v državi članici, nadrejeni mešani finančni holding v državi članici, EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding, nadzor na konsolidirani podlagi izvaja:

(a)

pristojni organ kreditne institucije, če je v skupini samo ena kreditna institucija;

| (b) | pristojni organ kreditne institucije z največjo bilančno vsoto, če je v skupini več kreditnih institucij, ali |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ kreditne institucije z največjo bilančno vsoto, če je v skupini več kreditnih institucij, ali

| (c) | pristojni organ investicijskega podjetja z največjo bilančno vsoto, če v skupini ni kreditne institucije. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ investicijskega podjetja z največjo bilančno vsoto, če v skupini ni kreditne institucije.

4.   Če se konsolidacija zahteva na podlagi člena 18(3) ali (6) Uredbe (EU) št. 575/2013, nadzor na konsolidirani podlagi izvaja pristojni organ kreditne institucije z največjo bilančno vsoto ali, če v skupini ni kreditne institucije, pristojni organ investicijskega podjetja z največjo bilančno vsoto.

5.   Z odstopanjem od tretjega pododstavka odstavka 1, od točke (b) odstavka 3 in od odstavka 4 je v primeru, da pristojni organ na posamični podlagi nadzira več kot eno kreditno institucijo v skupini, konsolidacijski nadzornik pristojni organ, ki na posamični podlagi nadzira eno ali več kreditnih institucij v skupini, če je seštevek bilančnih vsot teh nadzorovanih kreditnih institucij večji od bilančne vsote kreditnih institucij, ki jih na posamični podlagi nadzira kateri koli drug pristojni organ.

Z odstopanjem od točke (c) odstavka 3 je v primeru, da pristojni organ na posamični podlagi nadzira več kot eno investicijsko podjetje v skupini, konsolidacijski nadzornik pristojni organ, ki na posamični podlagi nadzira eno ali več investicijskih podjetij v skupini, ki imajo skupaj največjo bilančno vsoto.

6.   Pristojni organi lahko v posebnih primerih sporazumno opustijo merila iz odstavkov 1, 3 in 4 ter za izvajanje nadzora na konsolidirani podlagi imenujejo drug pristojni organ, če uporaba meril iz navedenih odstavkov ne bi bila primerna ob upoštevanju zadevnih institucij in relativne pomembnosti njihovih dejavnosti v relevantnih državah članicah ali če je treba zagotoviti kontinuiteto nadzora na konsolidirani podlagi s strani istega pristojnega organa. V takšnih primerih imajo EU nadrejena institucija, EU nadrejeni finančni holding, EU nadrejeni mešani finančni holding ali institucija z največjo bilančno vsoto, kakor je ustrezno, pravico, da izrazijo svoje mnenje, preden pristojni organ sprejme odločitev.

7.   Pristojni organi nemudoma uradno obvestijo Komisijo in EBA o vsakem dogovoru v okviru odstavka 6.“;

| (38) | člen 113 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 113
  Skupne odločitve o bonitetnih zahtevah, specifičnih za posamezno institucijo

  1.   Konsolidacijski nadzornik in pristojni organi, odgovorni za nadzor podrejenih družb EU nadrejene institucije ali EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga, storijo vse, kar je v njihovi moči, da dosežejo skupno odločitev o:






  (a) | uporabi členov 73 in 97 za določitev ustreznosti konsolidirane ravni kapitala, ki ga ima skupina institucij glede na svoje finančno stanje in profil tveganosti, ter zahtevane ravni kapitala za uporabo točke (a) člena 104(1) za vsak subjekt znotraj skupine institucij in na konsolidirani podlagi; |
| --- | --- | --- |

(38)

člen 113 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 113

Skupne odločitve o bonitetnih zahtevah, specifičnih za posamezno institucijo

1.   Konsolidacijski nadzornik in pristojni organi, odgovorni za nadzor podrejenih družb EU nadrejene institucije ali EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga, storijo vse, kar je v njihovi moči, da dosežejo skupno odločitev o:

(a)

uporabi členov 73 in 97 za določitev ustreznosti konsolidirane ravni kapitala, ki ga ima skupina institucij glede na svoje finančno stanje in profil tveganosti, ter zahtevane ravni kapitala za uporabo točke (a) člena 104(1) za vsak subjekt znotraj skupine institucij in na konsolidirani podlagi;

| (b) | ukrepih za obravnavanje vseh pomembnih zadev in bistvenih ugotovitev v zvezi z nadzorom likvidnosti, vključno v zvezi z ustreznostjo organizacije in obravnavo tveganj, kot se zahteva v skladu s členom 86, in v zvezi s potrebo po likvidnostnih zahtevah, specifičnih za posamezno institucijo, v skladu s členom 105; |
| --- | --- |

(b)

ukrepih za obravnavanje vseh pomembnih zadev in bistvenih ugotovitev v zvezi z nadzorom likvidnosti, vključno v zvezi z ustreznostjo organizacije in obravnavo tveganj, kot se zahteva v skladu s členom 86, in v zvezi s potrebo po likvidnostnih zahtevah, specifičnih za posamezno institucijo, v skladu s členom 105;

| (c) | kakršnih koli napotkih o dodatno potrebnem kapitalu iz člena 104b(3). |
| --- | --- |

(c)

kakršnih koli napotkih o dodatno potrebnem kapitalu iz člena 104b(3).

2.   Skupne odločitve iz odstavka 1 se dosežejo:

| (a) | za namene točke (a) odstavka 1 tega člena v štirih mesecih od datuma, ko konsolidacijski nadzornik drugim ustreznim pristojnim organom predloži poročilo, ki vsebuje oceno tveganj skupine institucij v skladu s členom 104a; |
| --- | --- |

(a)

za namene točke (a) odstavka 1 tega člena v štirih mesecih od datuma, ko konsolidacijski nadzornik drugim ustreznim pristojnim organom predloži poročilo, ki vsebuje oceno tveganj skupine institucij v skladu s členom 104a;

| (b) | za namene točke (b) odstavka 1 tega člena v štirih mesecih od datuma, ko konsolidacijski nadzornik predloži poročilo, ki vsebuje oceno profila likvidnostnega tveganja skupine institucij v skladu s členoma 86 in 105; |
| --- | --- |

(b)

za namene točke (b) odstavka 1 tega člena v štirih mesecih od datuma, ko konsolidacijski nadzornik predloži poročilo, ki vsebuje oceno profila likvidnostnega tveganja skupine institucij v skladu s členoma 86 in 105;

| (c) | za namene točke (c) odstavka 1 tega člena v štirih mesecih od datuma, ko konsolidacijski nadzornik predloži poročilo, ki vsebuje oceno tveganj skupine institucij v skladu s členom 104b. |
| --- | --- |

(c)

za namene točke (c) odstavka 1 tega člena v štirih mesecih od datuma, ko konsolidacijski nadzornik predloži poročilo, ki vsebuje oceno tveganj skupine institucij v skladu s členom 104b.

V skupnih odločitvah iz odstavka 1 tega člena se prav tako ustrezno upošteva ocena tveganja podrejenih družb, ki jo opravijo ustrezni pristojni organi v skladu s členi 73, 97, 104a in 104b.

Skupne odločitve iz točk (a) in (b) odstavka 1 se navedejo v dokumentih, ki vsebujejo popolno utemeljitev in ki jih konsolidacijski nadzornik predloži EU nadrejeni instituciji. V primeru nestrinjanja se konsolidacijski nadzornik na zahtevo katerega koli zadevnega pristojnega organa posvetuje z EBA. Konsolidacijski nadzornik se lahko z EBA posvetuje na lastno pobudo.

3.   Če pristojni organi v časovnih obdobjih iz odstavka 2 tega člena ne sprejmejo takšne skupne odločitve, konsolidacijski nadzornik sprejme odločitev o uporabi členov 73, 86 in 97, točke (a) člena 104(1) ter členov 104b in 105 te direktive na konsolidirani podlagi po ustrezni obravnavi ocene tveganja podrejenih družb, ki jo izvedejo ustrezni pristojni organi. Če kateri koli zadevni pristojni organ ob izteku časovnih obdobij iz odstavka 2 tega člena zadevo predloži EBA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010, konsolidacijski nadzornik odloži svojo odločitev in počaka na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 19(3) navedene uredbe sprejme EBA, nato pa sprejme odločitev skladno z odločitvijo EBA. Časovna obdobja iz odstavka 2 tega člena se štejejo kot obdobja za spravo v smislu Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA sprejme odločitev v enem mesecu od prejema predložitve zadeve EBA. Po izteku štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve ni več mogoče predložiti EBA.

Odločitev o uporabi členov 73, 86 in 97, točke (a) člena 104(1) ter členov 104b in 105 te direktive na posamični ali subkonsolidirani podlagi sprejmejo ustrezni pristojni organi, odgovorni za nadzor podrejenih družb EU nadrejene kreditne institucije ali EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga, pri čemer ustrezno upoštevajo stališča in pridržke, ki jih izrazi konsolidacijski nadzornik. Če je kateri koli zadevni pristojni organ ob izteku katerega koli časovnega obdobja iz odstavka 2 tega člena zadevo predložil EBA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010, pristojni organi odložijo svojo odločitev in počakajo na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 19(3) navedene uredbe sprejme EBA, nato pa sprejmejo odločitev skladno z odločitvijo EBA. Časovna obdobja iz odstavka 2 tega člena se štejejo kot obdobja za spravo v smislu navedene uredbe. EBA sprejme odločitev v enem mesecu od prejema predložitve zadeve EBA. Po izteku štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve ni več mogoče predložiti EBA.

Odločitve se navedejo v dokumentu, ki vsebuje popolno utemeljitev ter upošteva oceno tveganja, stališča in pridržke, ki so jih drugi pristojni organi izrazili v časovnih obdobjih iz odstavka 2. Konsolidacijski nadzornik pošlje ta dokument vsem zadevnim pristojnim organom in EU nadrejeni instituciji.

V primeru posvetovanja z EBA vsi pristojni organi upoštevajo mnenje EBA in pojasnijo kakršno koli bistveno odstopanje od tega mnenja.

4.   Skupne odločitve iz odstavka 1 in odločitve, ki jih sprejmejo pristojni organi, v odsotnosti skupne odločitve iz odstavka 3, pristojni organi v zadevnih državah članicah priznajo kot dokončne in jih uveljavijo.

Skupne odločitve iz odstavka 1 tega člena in vse odločitve, sprejete v odsotnosti skupne odločitve v skladu z odstavkom 3 tega člena, se posodabljajo vsako leto ali v izjemnih okoliščinah, če pristojni organ, odgovoren za nadzor podrejenih družb EU nadrejene institucije ali EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga, vloži pisno in v celoti utemeljeno zahtevo pri konsolidacijskem nadzorniku za posodobitev odločitve o uporabi točke (a) člena 104(1) ter členov 104b in 105. V teh izjemnih okoliščinah se lahko posodobitev obravnava dvostransko med konsolidacijskim nadzornikom in pristojnim organom, ki je vložil zahtevo.

5.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za zagotovitev enotnih pogojev uporabe postopka skupnega odločanja iz tega člena v zvezi z uporabo členov 73, 86 in 97, točke (a) člena 104(1) ter členov 104b in 105, da pripomore k sprejemanju skupnih odločitev.

EBA osnutke teh izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 1. julija 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (39) | v členu 115 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Kadar konsolidacijski nadzornik ni pristojni organ v državi članici, v kateri je sedež finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga, ki je pridobil odobritev v skladu s členom 21a, se dogovori o usklajevanju in sodelovanju iz odstavka 1 tega člena sklenejo tudi s pristojnim organom države članice, v kateri ima sedež nadrejena oseba.“; |
| --- | --- |

(39)

v členu 115 se doda naslednji odstavek:

„3.   Kadar konsolidacijski nadzornik ni pristojni organ v državi članici, v kateri je sedež finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga, ki je pridobil odobritev v skladu s členom 21a, se dogovori o usklajevanju in sodelovanju iz odstavka 1 tega člena sklenejo tudi s pristojnim organom države članice, v kateri ima sedež nadrejena oseba.“;

| (40) | člen 116 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Za lažje izvajanje nalog iz členov 112(1), 114(1) in 115(1) te direktive konsolidacijski nadzornik ustanovi kolegij nadzornikov tudi, kadar imajo vse čezmejne podrejene družbe EU nadrejene institucije, EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga sedež v tretjih državah, pod pogojem, da za nadzorne organe iz tretjih držav veljajo zahteve glede zaupnosti, enakovredne tistim iz oddelka II poglavja 1 te direktive in po potrebi členov 76 in 81 Direktive 2014/65/EU.“; |
| --- | --- | --- |

(40)

člen 116 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Za lažje izvajanje nalog iz členov 112(1), 114(1) in 115(1) te direktive konsolidacijski nadzornik ustanovi kolegij nadzornikov tudi, kadar imajo vse čezmejne podrejene družbe EU nadrejene institucije, EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga sedež v tretjih državah, pod pogojem, da za nadzorne organe iz tretjih držav veljajo zahteve glede zaupnosti, enakovredne tistim iz oddelka II poglavja 1 te direktive in po potrebi členov 76 in 81 Direktive 2014/65/EU.“;

| (b) | v odstavku 6 se doda naslednji pododstavek:
  „V ustreznem kolegiju nadzornikov lahko sodeluje pristojni organ v državi članici, v kateri ima sedež finančni holding ali mešani finančni holding, ki je pridobil odobritev v skladu s členom 21a.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 6 se doda naslednji pododstavek:

„V ustreznem kolegiju nadzornikov lahko sodeluje pristojni organ v državi članici, v kateri ima sedež finančni holding ali mešani finančni holding, ki je pridobil odobritev v skladu s členom 21a.“;

| (41) | v členu 117 se dodata naslednja odstavka:

  „5.   Pristojni organi, finančne obveščevalne enote in organi, ki jim je zaupana javna naloga nadzora pooblaščenih subjektov iz točk 1 in 2 člena 2(1) Direktive (EU) 2015/849 glede skladnosti z navedeno direktivo, v okviru svojih pristojnosti tesno sodelujejo in si izmenjujejo informacije, pomembne za opravljanje njihovih nalog v skladu s to direktivo, Uredbo (EU) št. 575/2013 in Direktivo (EU) 2015/849, pod pogojem, da takšno sodelovanje in izmenjava informacij ne posegata v poizvedovanje, preiskavo ali postopek, ki poteka v skladu s kazenskim ali upravnim pravom države članice, v kateri se nahaja pristojni organ, finančna obveščevalna enota ali organ, ki mu je zaupana javna naloga nadzora pooblaščenih subjektov iz točk 1 in 2 člena 2(1) Direktive (EU) 2015/849.
  EBA lahko pristojnim organom v primeru spora v zvezi z usklajevanjem nadzorniških dejavnosti na podlagi tega člena pomaga na lastno pobudo v skladu z drugim pododstavkom člena 19(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010.


  6.   EBA do 1. januarja 2020 v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice, v katerih določi način sodelovanja in izmenjave informacij med organi iz odstavka 5 tega člena, zlasti v zvezi s čezmejnimi skupinami in v okviru odkrivanja hudih kršitev predpisov o preprečevanju pranja denarja.“; |
| --- | --- |

(41)

v členu 117 se dodata naslednja odstavka:

„5.   Pristojni organi, finančne obveščevalne enote in organi, ki jim je zaupana javna naloga nadzora pooblaščenih subjektov iz točk 1 in 2 člena 2(1) Direktive (EU) 2015/849 glede skladnosti z navedeno direktivo, v okviru svojih pristojnosti tesno sodelujejo in si izmenjujejo informacije, pomembne za opravljanje njihovih nalog v skladu s to direktivo, Uredbo (EU) št. 575/2013 in Direktivo (EU) 2015/849, pod pogojem, da takšno sodelovanje in izmenjava informacij ne posegata v poizvedovanje, preiskavo ali postopek, ki poteka v skladu s kazenskim ali upravnim pravom države članice, v kateri se nahaja pristojni organ, finančna obveščevalna enota ali organ, ki mu je zaupana javna naloga nadzora pooblaščenih subjektov iz točk 1 in 2 člena 2(1) Direktive (EU) 2015/849.

EBA lahko pristojnim organom v primeru spora v zvezi z usklajevanjem nadzorniških dejavnosti na podlagi tega člena pomaga na lastno pobudo v skladu z drugim pododstavkom člena 19(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010.

6.   EBA do 1. januarja 2020 v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice, v katerih določi način sodelovanja in izmenjave informacij med organi iz odstavka 5 tega člena, zlasti v zvezi s čezmejnimi skupinami in v okviru odkrivanja hudih kršitev predpisov o preprečevanju pranja denarja.“;

| (42) | v členu 119 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice ob upoštevanju člena 21a sprejmejo vse potrebne ukrepe za vključitev finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov v konsolidirani nadzor.“; |
| --- | --- |

(42)

v členu 119 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice ob upoštevanju člena 21a sprejmejo vse potrebne ukrepe za vključitev finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov v konsolidirani nadzor.“;

| (43) | v členu 120 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar za mešani finančni holding veljajo enakovredne določbe iz te direktive in Direktive 2009/138/ES, zlasti z vidika nadzora upravljanja s tveganji, lahko konsolidacijski nadzornik po dogovoru z nadzornikom skupine v zavarovalniškem sektorju za zadevni mešani finančni holding uporablja le določbe direktive, ki se nanašajo na najpomembnejši finančni sektor, kot je opredeljen v členu 3(2) Direktive 2002/87/ES.“; |
| --- | --- |

(43)

v členu 120 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar za mešani finančni holding veljajo enakovredne določbe iz te direktive in Direktive 2009/138/ES, zlasti z vidika nadzora upravljanja s tveganji, lahko konsolidacijski nadzornik po dogovoru z nadzornikom skupine v zavarovalniškem sektorju za zadevni mešani finančni holding uporablja le določbe direktive, ki se nanašajo na najpomembnejši finančni sektor, kot je opredeljen v členu 3(2) Direktive 2002/87/ES.“;

| (44) | v členu 125(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Kadar konsolidacijski nadzornik skupine z nadrejenim mešanim finančnim holdingom, na podlagi člena 111 te direktive, ni koordinator, določen v skladu s členom 10 Direktive 2002/87/ES, konsolidacijski nadzornik in koordinator sodelujeta za namene uporabe te direktive in Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani podlagi. Za spodbujanje in vzpostavitev učinkovitega sodelovanja konsolidacijski nadzornik in koordinator skleneta pisne dogovore o usklajevanju in sodelovanju.“; |
| --- | --- |

(44)

v členu 125(1) se doda naslednji pododstavek:

„Kadar konsolidacijski nadzornik skupine z nadrejenim mešanim finančnim holdingom, na podlagi člena 111 te direktive, ni koordinator, določen v skladu s členom 10 Direktive 2002/87/ES, konsolidacijski nadzornik in koordinator sodelujeta za namene uporabe te direktive in Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani podlagi. Za spodbujanje in vzpostavitev učinkovitega sodelovanja konsolidacijski nadzornik in koordinator skleneta pisne dogovore o usklajevanju in sodelovanju.“;

| (45) | v členu 128 se za prvim odstavkom vstavijo naslednji odstavki:
  „Institucije navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki ga vzdržujejo za izpolnjevanje zahteve po skupnem blažilniku iz točke 6 prvega odstavka tega člena, ne uporabljajo za izpolnjevanje zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, dodatnih kapitalskih zahtev, naloženih na podlagi člena 104a te direktive za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, in napotkov, sporočenih v skladu s členom 104b(3) te direktive, za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda.
  Institucije navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki ga vzdržujejo za izpolnjevanje enega od elementov zahteve po skupnem blažilniku, ne uporabljajo za izpolnjevanje drugih ustreznih elementov zahteve po skupnem blažilniku.
  Institucije navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki ga vzdržujejo za izpolnjevanje zahteve po skupnem blažilniku iz točke 6 prvega odstavka tega člena, ne uporabljajo za izpolnjevanje komponent, ki temeljijo na tveganjih in so določene v členih 92a in 92b Uredbe (EU) št. 575/2013 ter v členih 45c in 45d Direktive 2014/59/EU.“; |
| --- | --- |

(45)

v členu 128 se za prvim odstavkom vstavijo naslednji odstavki:

„Institucije navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki ga vzdržujejo za izpolnjevanje zahteve po skupnem blažilniku iz točke 6 prvega odstavka tega člena, ne uporabljajo za izpolnjevanje zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, dodatnih kapitalskih zahtev, naloženih na podlagi člena 104a te direktive za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, in napotkov, sporočenih v skladu s členom 104b(3) te direktive, za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda.

Institucije navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki ga vzdržujejo za izpolnjevanje enega od elementov zahteve po skupnem blažilniku, ne uporabljajo za izpolnjevanje drugih ustreznih elementov zahteve po skupnem blažilniku.

Institucije navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki ga vzdržujejo za izpolnjevanje zahteve po skupnem blažilniku iz točke 6 prvega odstavka tega člena, ne uporabljajo za izpolnjevanje komponent, ki temeljijo na tveganjih in so določene v členih 92a in 92b Uredbe (EU) št. 575/2013 ter v členih 45c in 45d Direktive 2014/59/EU.“;

| (46) | člena 129 in 130 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 129
  Zahteva po vzdrževanju varovalnega kapitalskega blažilnika

  1.   Poleg navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki se vzdržuje za izpolnitev katere koli kapitalske zahteve iz točk (a), (b) ali (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, države članice od institucij zahtevajo, da vzdržujejo varovalni kapitalski blažilnik v obliki navadnega lastniškega temeljnega kapitala v višini 2,5 % zneska njihove skupne izpostavljenosti tveganjem, ki se izračuna v skladu s členom 92(3) navedene uredbe na posamični in na konsolidirani podlagi, kot velja v skladu z naslovom II dela 1 navedene uredbe.


  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica mala in srednja investicijska podjetja izvzame iz izpolnjevanja zahtev iz odstavka 1, če takšno izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnega sistema te države članice.
  Odločitve o uporabi izvzetja iz prvega pododstavka so v celoti utemeljene, vključujejo razlago, zakaj izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnega sistema države članice, ter vsebujejo natančno opredelitev malih in srednjih investicijskih podjetij, ki bodo izvzeta.
  Države članice, ki se odločijo uporabiti izvzetje iz prvega pododstavka, o tem izvzetju uradno obvestijo ESRB. ESRB ta uradna obvestila nemudoma posreduje Komisiji, EBA ter pristojnim in imenovanim organom zadevnih držav članic.


  3.   Za namene odstavka 2 država članica imenuje organ, ki je odgovoren za uporabo tega člena. Ta organ je pristojni organ ali imenovani organ.


  4.   Za namene odstavka 2 se investicijska podjetja opredelijo kot mala ali srednja podjetja v skladu s Priporočilom Komisije 2003/361/ES (*8).


  5.   Če institucija zahteve iz odstavka 1 tega člena ne izpolnjuje v celoti, zanjo veljajo omejitve razdelitev iz člena 141(2) in (3).



  Člen 130
  Zahteva po vzdrževanju posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika

  1.   Države članice od institucij zahtevajo vzdrževanje posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika, enakega znesku njihove skupne izpostavljenosti tveganjem, ki se izračuna v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, pomnoženemu s tehtanim povprečjem stopenj proticikličnega blažilnika, izračunanih v skladu s členom 140 te direktive na posamični in konsolidirani podlagi, kot velja v skladu z naslovom II dela 1 navedene uredbe. Ta blažilnik je sestavljen iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala.


  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica mala in srednja investicijska podjetja izvzame iz izpolnjevanja zahtev iz odstavka 1, če takšno izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnega sistema te države članice.
  Odločitve o uporabi izvzetja iz prvega pododstavka so v celoti utemeljene, vključujejo razlago, zakaj izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnega sistema države članice, ter vsebujejo natančno opredelitev malih in srednjih investicijskih podjetij, ki bodo izvzeta.
  Države članice, ki se odločijo uporabiti izvzetje iz prvega pododstavka, o tem izvzetju uradno obvestijo ESRB. ESRB ta uradna obvestila nemudoma posreduje Komisiji, EBA ter pristojnim in imenovanim organom zadevnih držav članic.


  3.   Za namene odstavka 2 države članice imenujejo organ, ki je odgovoren za uporabo tega člena. Ta organ je pristojni organ ali imenovani organ.



  4.   Za namene odstavka 2 se investicijska podjetja opredelijo kot mala in srednja podjetja v skladu s Priporočilom 2003/361/ES.


  5.   Če institucija zahteve iz odstavka 1 tega člena ne izpolnjuje v celoti, zanjo veljajo omejitve razdelitev iz člena 141(2) in (3).


  (*8)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).“;" |
| --- | --- |

(46)

člena 129 in 130 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 129

Zahteva po vzdrževanju varovalnega kapitalskega blažilnika

1.   Poleg navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki se vzdržuje za izpolnitev katere koli kapitalske zahteve iz točk (a), (b) ali (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, države članice od institucij zahtevajo, da vzdržujejo varovalni kapitalski blažilnik v obliki navadnega lastniškega temeljnega kapitala v višini 2,5 % zneska njihove skupne izpostavljenosti tveganjem, ki se izračuna v skladu s členom 92(3) navedene uredbe na posamični in na konsolidirani podlagi, kot velja v skladu z naslovom II dela 1 navedene uredbe.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica mala in srednja investicijska podjetja izvzame iz izpolnjevanja zahtev iz odstavka 1, če takšno izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnega sistema te države članice.

Odločitve o uporabi izvzetja iz prvega pododstavka so v celoti utemeljene, vključujejo razlago, zakaj izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnega sistema države članice, ter vsebujejo natančno opredelitev malih in srednjih investicijskih podjetij, ki bodo izvzeta.

Države članice, ki se odločijo uporabiti izvzetje iz prvega pododstavka, o tem izvzetju uradno obvestijo ESRB. ESRB ta uradna obvestila nemudoma posreduje Komisiji, EBA ter pristojnim in imenovanim organom zadevnih držav članic.

3.   Za namene odstavka 2 država članica imenuje organ, ki je odgovoren za uporabo tega člena. Ta organ je pristojni organ ali imenovani organ.

4.   Za namene odstavka 2 se investicijska podjetja opredelijo kot mala ali srednja podjetja v skladu s Priporočilom Komisije 2003/361/ES (*8).

5.   Če institucija zahteve iz odstavka 1 tega člena ne izpolnjuje v celoti, zanjo veljajo omejitve razdelitev iz člena 141(2) in (3).

Člen 130

Zahteva po vzdrževanju posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika

1.   Države članice od institucij zahtevajo vzdrževanje posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika, enakega znesku njihove skupne izpostavljenosti tveganjem, ki se izračuna v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, pomnoženemu s tehtanim povprečjem stopenj proticikličnega blažilnika, izračunanih v skladu s členom 140 te direktive na posamični in konsolidirani podlagi, kot velja v skladu z naslovom II dela 1 navedene uredbe. Ta blažilnik je sestavljen iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica mala in srednja investicijska podjetja izvzame iz izpolnjevanja zahtev iz odstavka 1, če takšno izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnega sistema te države članice.

Odločitve o uporabi izvzetja iz prvega pododstavka so v celoti utemeljene, vključujejo razlago, zakaj izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnega sistema države članice, ter vsebujejo natančno opredelitev malih in srednjih investicijskih podjetij, ki bodo izvzeta.

Države članice, ki se odločijo uporabiti izvzetje iz prvega pododstavka, o tem izvzetju uradno obvestijo ESRB. ESRB ta uradna obvestila nemudoma posreduje Komisiji, EBA ter pristojnim in imenovanim organom zadevnih držav članic.

3.   Za namene odstavka 2 države članice imenujejo organ, ki je odgovoren za uporabo tega člena. Ta organ je pristojni organ ali imenovani organ.

4.   Za namene odstavka 2 se investicijska podjetja opredelijo kot mala in srednja podjetja v skladu s Priporočilom 2003/361/ES.

5.   Če institucija zahteve iz odstavka 1 tega člena ne izpolnjuje v celoti, zanjo veljajo omejitve razdelitev iz člena 141(2) in (3).

(*8)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).“;"

*8

| (47) | člen 131 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice imenujejo organ, ki je odgovoren, da na konsolidirani podlagi določi GSPI ter na posamični, subkonsolidirani ali konsolidirani podlagi, kot je ustrezno, določi druge sistemsko pomembne institucije (DSPI), ki imajo dovoljenje v njihovi jurisdikciji. Ta organ je pristojni organ ali imenovani organ. Države članice lahko imenujejo tudi več organov.
  GSPI so eno od naslednjega:






  (a) | skupina, na čelu katere je EU nadrejena institucija, EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(47)

člen 131 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice imenujejo organ, ki je odgovoren, da na konsolidirani podlagi določi GSPI ter na posamični, subkonsolidirani ali konsolidirani podlagi, kot je ustrezno, določi druge sistemsko pomembne institucije (DSPI), ki imajo dovoljenje v njihovi jurisdikciji. Ta organ je pristojni organ ali imenovani organ. Države članice lahko imenujejo tudi več organov.

GSPI so eno od naslednjega:

(a)

skupina, na čelu katere je EU nadrejena institucija, EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding, ali

| (b) | institucija, ki ni podrejena družba EU nadrejene institucije, EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga. |
| --- | --- |

(b)

institucija, ki ni podrejena družba EU nadrejene institucije, EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga.

DSPI je lahko institucija ali skupina, na čelu katere je EU nadrejena institucija, EU nadrejeni finančni holding, EU nadrejeni mešani finančni holding, nadrejena institucija v državi članici, nadrejeni finančni holding v državi članici ali nadrejeni mešani finančni holding v državi članici.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „2a.   Dodatna določitvena metodologija za GSPI temelji na naslednjih kategorijah:






  (a) | kategorijah iz točk (a) do (d) odstavka 2 tega člena; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Dodatna določitvena metodologija za GSPI temelji na naslednjih kategorijah:

(a)

kategorijah iz točk (a) do (d) odstavka 2 tega člena;

| (b) | čezmejni dejavnosti skupine, razen dejavnosti skupine v sodelujočih državah članicah iz člena 4 Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*9). |
| --- | --- |

(b)

čezmejni dejavnosti skupine, razen dejavnosti skupine v sodelujočih državah članicah iz člena 4 Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*9).

Vsaka kategorija ima enako težo in vključuje merljive kazalnike. Za kategorije iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka so kazalniki enaki kot ustrezni kazalniki, določeni na podlagi odstavka 2.

Z dodatno določitveno metodologijo za GSPI se za vsak ocenjevani subjekt iz odstavka 1 izračuna dodatni skupni rezultat, na podlagi katerega lahko pristojni ali imenovani organi sprejmejo enega od ukrepov iz točke (c) odstavka 10.

(*9)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).“;"

*9

| (c) | v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „EBA po posvetovanju z ESRB do 1. januarja 2015 v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice o merilih za opredelitev pogojev uporabe tega odstavka v zvezi z oceno DSPI. V teh smernicah se upoštevajo mednarodni okviri za nacionalne sistemsko pomembne institucije ter posebnosti na ravni Unije in na nacionalni ravni.
  EBA po posvetovanju z ESRB do 31. decembra 2020 poroča Komisiji o ustrezni metodologiji za oblikovanje in umerjanje stopenj blažilnika za DSPI.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„EBA po posvetovanju z ESRB do 1. januarja 2015 v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice o merilih za opredelitev pogojev uporabe tega odstavka v zvezi z oceno DSPI. V teh smernicah se upoštevajo mednarodni okviri za nacionalne sistemsko pomembne institucije ter posebnosti na ravni Unije in na nacionalni ravni.

EBA po posvetovanju z ESRB do 31. decembra 2020 poroča Komisiji o ustrezni metodologiji za oblikovanje in umerjanje stopenj blažilnika za DSPI.“;

| (d) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Pristojni organ ali imenovani organ lahko od vsake DSPI zahteva, da na konsolidirani, subkonsolidirani ali posamični podlagi – kakor je ustrezno – vzdržuje blažilnik za DSPI do 3 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ob upoštevanju meril za določitev DSPI. Ta blažilnik sestoji iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Pristojni organ ali imenovani organ lahko od vsake DSPI zahteva, da na konsolidirani, subkonsolidirani ali posamični podlagi – kakor je ustrezno – vzdržuje blažilnik za DSPI do 3 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ob upoštevanju meril za določitev DSPI. Ta blažilnik sestoji iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala.“;

| (e) | vstavi se naslednji odstavek:

  „5a.   Pristojni organ ali imenovani organ lahko na podlagi pooblastila Komisije iz tretjega pododstavka tega odstavka od vsake DSPI zahteva, da na konsolidirani, subkonsolidirani ali posamični podlagi – kakor je ustrezno – vzdržuje blažilnik za DSPI, višji od 3 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013. Ta blažilnik sestoji iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
  ESRB v šestih tednih po prejemu uradnega obvestila iz odstavka 7 tega člena Komisiji predloži mnenje o primernosti blažilnika za DSPI. Tudi EBA lahko Komisiji v skladu s členom 34(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010 predloži svoje mnenje o blažilniku.
  Komisija v treh mesecih po tem, ko ji ESRB posreduje uradno obvestilo iz odstavka 7, ob upoštevanju ocene ESRB in EBA, če je to ustrezno ter če meni, da blažilnik za DSPI ne povzroča nesorazmernih negativnih učinkov na celotni finančni sistem ali njegove dele v drugih državah članicah ali v vsej Uniji, ki bi ovirali ali povzročili ovire za nemoteno delovanje notranjega trga, sprejme akt, s katerim se pristojni ali imenovani organ pooblasti za sprejetje predlaganega ukrepa.“; |
| --- | --- |

(e)

vstavi se naslednji odstavek:

„5a.   Pristojni organ ali imenovani organ lahko na podlagi pooblastila Komisije iz tretjega pododstavka tega odstavka od vsake DSPI zahteva, da na konsolidirani, subkonsolidirani ali posamični podlagi – kakor je ustrezno – vzdržuje blažilnik za DSPI, višji od 3 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013. Ta blažilnik sestoji iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

ESRB v šestih tednih po prejemu uradnega obvestila iz odstavka 7 tega člena Komisiji predloži mnenje o primernosti blažilnika za DSPI. Tudi EBA lahko Komisiji v skladu s členom 34(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010 predloži svoje mnenje o blažilniku.

Komisija v treh mesecih po tem, ko ji ESRB posreduje uradno obvestilo iz odstavka 7, ob upoštevanju ocene ESRB in EBA, če je to ustrezno ter če meni, da blažilnik za DSPI ne povzroča nesorazmernih negativnih učinkov na celotni finančni sistem ali njegove dele v drugih državah članicah ali v vsej Uniji, ki bi ovirali ali povzročili ovire za nemoteno delovanje notranjega trga, sprejme akt, s katerim se pristojni ali imenovani organ pooblasti za sprejetje predlaganega ukrepa.“;

| (f) | v odstavku 7 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

  „7.   Pristojni organ ali imenovani organ pred določitvijo ali ponovno določitvijo blažilnika za DSPI uradno obvesti ESRB en mesec pred objavo odločitve iz odstavka 5 in tri mesece pred objavo odločitve pristojnega organa ali imenovanega organa iz odstavka 5a. ESRB uradna obvestila nemudoma posreduje Komisiji, EBA ter pristojnim in imenovanim organom zadevnih držav članic. V tem uradnem obvestilu je natančno navedeno naslednje:“; |
| --- | --- |

(f)

v odstavku 7 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„7.   Pristojni organ ali imenovani organ pred določitvijo ali ponovno določitvijo blažilnika za DSPI uradno obvesti ESRB en mesec pred objavo odločitve iz odstavka 5 in tri mesece pred objavo odločitve pristojnega organa ali imenovanega organa iz odstavka 5a. ESRB uradna obvestila nemudoma posreduje Komisiji, EBA ter pristojnim in imenovanim organom zadevnih držav članic. V tem uradnem obvestilu je natančno navedeno naslednje:“;

| (g) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

  „8.   Brez poseganja v člen 133 in odstavek 5 tega člena, kadar je DSPI podrejena GSPI ali DSPI, ki je bodisi institucija bodisi skupina, na čelu katere je EU nadrejena institucija in za katero na konsolidirani podlagi velja blažilnik za DSPI, se za DSPI na posamični ali subkonsolidirani podlagi uporabi blažilnik, ki ne presega nižje izmed vrednosti:






  (a) | vsote višje od stopenj blažilnika za GSPI ali DSPI, ki se uporablja za skupino na konsolidirani podlagi, in 1 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter |
| --- | --- | --- |

(g)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Brez poseganja v člen 133 in odstavek 5 tega člena, kadar je DSPI podrejena GSPI ali DSPI, ki je bodisi institucija bodisi skupina, na čelu katere je EU nadrejena institucija in za katero na konsolidirani podlagi velja blažilnik za DSPI, se za DSPI na posamični ali subkonsolidirani podlagi uporabi blažilnik, ki ne presega nižje izmed vrednosti:

(a)

vsote višje od stopenj blažilnika za GSPI ali DSPI, ki se uporablja za skupino na konsolidirani podlagi, in 1 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter

| (b) | 3 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ali stopnje, ki se na podlagi dovoljenja Komisije uporablja za skupino na konsolidirani podlagi v skladu z odstavkom 5a tega člena.“; |
| --- | --- |

(b)

3 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ali stopnje, ki se na podlagi dovoljenja Komisije uporablja za skupino na konsolidirani podlagi v skladu z odstavkom 5a tega člena.“;

| (h) | odstavka 9 in 10 se nadomestita z naslednjim:

  „9.   Obstaja najmanj pet podkategorij GSPI. Najnižja meja in meje med posameznimi podkategorijami so določene glede na rezultate, dobljene v skladu z metodologijo za določitev iz odstavka 2 tega člena. Presečne vrednosti rezultatov med zaporednimi podkategorijami se jasno opredelijo, pri čemer se upošteva načelo konstantnega linearnega naraščanja sistemskega pomena GSPI, in sicer med vsako podkategorijo, v kateri zahteva po dodatnem navadnem lastniškem temeljnem kapitalu linearno narašča, z izjemo podkategorije pet in vsake dodane višje podkategorije. Za namene tega odstavka je sistemski pomen pričakovani učinek na svetovni finančni trg, ki nastane zaradi težav GSPI. Najnižji podkategoriji se dodeli blažilnik za GSPI, ki znaša 1 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, blažilnik, ki se dodeli vsaki podkategoriji, pa se postopno povečuje za najmanj 0,5 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) navedene uredbe.


  10.   Brez poseganja v odstavka 1 in 9 ter z uporabo podkategorij in presečnih vrednosti rezultatov iz odstavka 9 lahko pristojni organ ali imenovani organ ob izvajanju premišljene nadzorniške presoje:






  (a) | prerazvrsti GSPI iz nižje podkategorije v višjo podkategorijo; |
| --- | --- | --- |

(h)

odstavka 9 in 10 se nadomestita z naslednjim:

„9.   Obstaja najmanj pet podkategorij GSPI. Najnižja meja in meje med posameznimi podkategorijami so določene glede na rezultate, dobljene v skladu z metodologijo za določitev iz odstavka 2 tega člena. Presečne vrednosti rezultatov med zaporednimi podkategorijami se jasno opredelijo, pri čemer se upošteva načelo konstantnega linearnega naraščanja sistemskega pomena GSPI, in sicer med vsako podkategorijo, v kateri zahteva po dodatnem navadnem lastniškem temeljnem kapitalu linearno narašča, z izjemo podkategorije pet in vsake dodane višje podkategorije. Za namene tega odstavka je sistemski pomen pričakovani učinek na svetovni finančni trg, ki nastane zaradi težav GSPI. Najnižji podkategoriji se dodeli blažilnik za GSPI, ki znaša 1 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, blažilnik, ki se dodeli vsaki podkategoriji, pa se postopno povečuje za najmanj 0,5 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) navedene uredbe.

10.   Brez poseganja v odstavka 1 in 9 ter z uporabo podkategorij in presečnih vrednosti rezultatov iz odstavka 9 lahko pristojni organ ali imenovani organ ob izvajanju premišljene nadzorniške presoje:

(a)

prerazvrsti GSPI iz nižje podkategorije v višjo podkategorijo;

| (b) | razvrsti subjekt iz odstavka 1, ki ima skupni rezultat iz odstavka 2 nižji od presečnih vrednosti rezultata najnižje podkategorije, v to podkategorijo ali višjo podkategorijo in ga s tem določi za GSPI; |
| --- | --- |

(b)

razvrsti subjekt iz odstavka 1, ki ima skupni rezultat iz odstavka 2 nižji od presečnih vrednosti rezultata najnižje podkategorije, v to podkategorijo ali višjo podkategorijo in ga s tem določi za GSPI;

| (c) | ob upoštevanju enotnega mehanizma za reševanje na podlagi dodatnega skupnega rezultata iz odstavka 2a prerazvrsti GSPI iz višje podkategorije v nižjo podkategorijo.“; |
| --- | --- |

(c)

ob upoštevanju enotnega mehanizma za reševanje na podlagi dodatnega skupnega rezultata iz odstavka 2a prerazvrsti GSPI iz višje podkategorije v nižjo podkategorijo.“;

| (i) | odstavek 11 se črta; |
| --- | --- |

(i)

odstavek 11 se črta;

| (j) | odstavek 12 se nadomesti z naslednjim:

  „12.   Pristojni organ ali imenovani organ uradno obvesti ESRB o imenih GSPI in DSPI ter ustreznih podkategorijah, v katero je vsaka GSPI razvrščena. Uradno obvestilo vsebuje popolno utemeljitev, zakaj se nadzorniška presoja izvaja ali ne izvaja v skladu s točkami (a), (b) in (c) odstavka 10. ESRB ta uradna obvestila nemudoma posreduje Komisiji in EBA ter javno razkrije njihova imena. Pristojni organi ali imenovani organi javno razkrijejo podkategorijo, v katero je posamezna GSPI razvrščena.
  Pristojni organ ali imenovani organ vsako leto pregleda določitev GSPI in DSPI ter razvrstitev GSPI v ustrezne podkategorije in poroča o rezultatih zadevni sistemsko pomembni instituciji in ESRB, ki rezultate nemudoma posreduje Komisiji in EBA. Pristojni organ ali imenovani organ javno razkrije posodobljen seznam institucij, določenih kot sistemsko pomembne institucije, ter podkategorije, v katere so razvrščene posamezne določene GSPI.“; |
| --- | --- |

(j)

odstavek 12 se nadomesti z naslednjim:

„12.   Pristojni organ ali imenovani organ uradno obvesti ESRB o imenih GSPI in DSPI ter ustreznih podkategorijah, v katero je vsaka GSPI razvrščena. Uradno obvestilo vsebuje popolno utemeljitev, zakaj se nadzorniška presoja izvaja ali ne izvaja v skladu s točkami (a), (b) in (c) odstavka 10. ESRB ta uradna obvestila nemudoma posreduje Komisiji in EBA ter javno razkrije njihova imena. Pristojni organi ali imenovani organi javno razkrijejo podkategorijo, v katero je posamezna GSPI razvrščena.

Pristojni organ ali imenovani organ vsako leto pregleda določitev GSPI in DSPI ter razvrstitev GSPI v ustrezne podkategorije in poroča o rezultatih zadevni sistemsko pomembni instituciji in ESRB, ki rezultate nemudoma posreduje Komisiji in EBA. Pristojni organ ali imenovani organ javno razkrije posodobljen seznam institucij, določenih kot sistemsko pomembne institucije, ter podkategorije, v katere so razvrščene posamezne določene GSPI.“;

| (k) | odstavek 13 se črta; |
| --- | --- |

(k)

odstavek 13 se črta;

| (l) | odstavka 14 in 15 se nadomestita z naslednjim:

  „14.   Kadar za skupino na konsolidirani podlagi veljata blažilnik za GSPI in blažilnik za DSPI, se uporabi višji blažilnik.


  15.   Kadar za institucijo velja blažilnik sistemskih tveganj, določen v skladu s členom 133, se ta blažilnik prišteje blažilniku za DSPI ali blažilniku za GSPI, ki se uporablja v skladu s tem členom.
  Kadar je vsota stopnje blažilnika sistemskih tveganj, kot se izračuna za namene odstavka 10, 11 ali 12 člena 133, in stopnje blažilnika za DSPI ali stopnje blažilnika za GSPI, ki velja za isto institucijo, višja od 5 %, se uporabi postopek iz odstavka 5a tega člena.“; |
| --- | --- |

(l)

odstavka 14 in 15 se nadomestita z naslednjim:

„14.   Kadar za skupino na konsolidirani podlagi veljata blažilnik za GSPI in blažilnik za DSPI, se uporabi višji blažilnik.

15.   Kadar za institucijo velja blažilnik sistemskih tveganj, določen v skladu s členom 133, se ta blažilnik prišteje blažilniku za DSPI ali blažilniku za GSPI, ki se uporablja v skladu s tem členom.

Kadar je vsota stopnje blažilnika sistemskih tveganj, kot se izračuna za namene odstavka 10, 11 ali 12 člena 133, in stopnje blažilnika za DSPI ali stopnje blažilnika za GSPI, ki velja za isto institucijo, višja od 5 %, se uporabi postopek iz odstavka 5a tega člena.“;

| (m) | odstavka 16 in 17 se črtata; |
| --- | --- |

(m)

odstavka 16 in 17 se črtata;

| (n) | odstavek 18 se nadomesti z naslednjim:

  „18.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih za namene tega člena opredeli metodologije, v skladu s katerimi pristojni organ ali imenovani organ institucijo ali skupino, na čelu katere je EU nadrejena institucija, EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding, določi kot GSPI ter določi metodologijo za opredelitev podkategorij in razvrstitev GSPI v podkategorije na podlagi njihovega sistemskega pomena ob upoštevanju morebitnih mednarodno dogovorjenih standardov.
  EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. junija 2014.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“; |
| --- | --- |

(n)

odstavek 18 se nadomesti z naslednjim:

„18.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih za namene tega člena opredeli metodologije, v skladu s katerimi pristojni organ ali imenovani organ institucijo ali skupino, na čelu katere je EU nadrejena institucija, EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding, določi kot GSPI ter določi metodologijo za opredelitev podkategorij in razvrstitev GSPI v podkategorije na podlagi njihovega sistemskega pomena ob upoštevanju morebitnih mednarodno dogovorjenih standardov.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. junija 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (48) | člen 132 se črta; |
| --- | --- |

(48)

člen 132 se črta;

| (49) | člena 133 in 134 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 133
  Zahteva glede vzdrževanja blažilnika sistemskih tveganj

  1.   Vsaka država članica lahko uvede blažilnik sistemskih tveganj v obliki navadnega lastniškega temeljnega kapitala za finančni sektor ali za eno ali več podskupin tega sektorja v zvezi z vsemi izpostavljenostmi ali eno od podskupin izpostavljenosti iz odstavka 5 tega člena, da bi preprečila in zmanjšala makrobonitetna ali sistemska tveganja, ki jih Uredba (EU) št. 575/2013 ter člena 130 in 131 te direktive ne zajemajo, in sicer v smislu tveganj motenj v finančnem sistemu, ki bi utegnile imeti resne negativne posledice za finančni sistem in realno gospodarstvo v zadevni državi članici.


  2.   Institucije blažilnik sistemskih tveganj izračunajo na naslednji način:





  pri čemer je:

  BSR
  = blažilnik sistemskih tveganj;

  rT
  = stopnja blažilnika, ki se uporablja za znesek skupne izpostavljenosti tveganjem institucije;

  ET
  = znesek skupne izpostavljenosti tveganjem institucije, izračunan v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013;

  i= indeks, ki označuje podskupino izpostavljenosti iz odstavka 5;

  ri
  = stopnja blažilnika, ki se uporablja za znesek izpostavljenosti tveganjem podskupine izpostavljenosti i, in

  Ei
  = znesek izpostavljenosti tveganjem institucije za podskupino izpostavljenosti i, izračunan v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013.


  3.   Za namene odstavka 1 države članice imenujejo organ, ki je odgovoren za določitev blažilnika sistemskih tveganj ter za določitev izpostavljenosti in podskupin institucij, za katere bo veljal. Ta organ je bodisi pristojni organ bodisi imenovani organ.


  4.   Za namene odstavka 1 tega člena lahko ustrezni pristojni ali imenovani organ, kakor je ustrezno, od institucij zahteva, da blažilnik sistemskih tveganj, ki se izračuna v skladu z odstavkom 2 tega člena, vzdržujejo z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom, in sicer na posamični, konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi, kot velja v skladu z naslovom II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013.


  5.   Blažilnik sistemskih tveganj se lahko uporablja za:






  (a) | vse izpostavljenosti v državi članici, ki uvede blažilnik; |
| --- | --- | --- |

(49)

člena 133 in 134 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 133

Zahteva glede vzdrževanja blažilnika sistemskih tveganj

1.   Vsaka država članica lahko uvede blažilnik sistemskih tveganj v obliki navadnega lastniškega temeljnega kapitala za finančni sektor ali za eno ali več podskupin tega sektorja v zvezi z vsemi izpostavljenostmi ali eno od podskupin izpostavljenosti iz odstavka 5 tega člena, da bi preprečila in zmanjšala makrobonitetna ali sistemska tveganja, ki jih Uredba (EU) št. 575/2013 ter člena 130 in 131 te direktive ne zajemajo, in sicer v smislu tveganj motenj v finančnem sistemu, ki bi utegnile imeti resne negativne posledice za finančni sistem in realno gospodarstvo v zadevni državi članici.

2.   Institucije blažilnik sistemskih tveganj izračunajo na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

BSR
  = blažilnik sistemskih tveganj;

rT
  = stopnja blažilnika, ki se uporablja za znesek skupne izpostavljenosti tveganjem institucije;

ET
  = znesek skupne izpostavljenosti tveganjem institucije, izračunan v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013;

i= indeks, ki označuje podskupino izpostavljenosti iz odstavka 5;

ri
  = stopnja blažilnika, ki se uporablja za znesek izpostavljenosti tveganjem podskupine izpostavljenosti i, in

Ei
  = znesek izpostavljenosti tveganjem institucije za podskupino izpostavljenosti i, izračunan v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013.

3.   Za namene odstavka 1 države članice imenujejo organ, ki je odgovoren za določitev blažilnika sistemskih tveganj ter za določitev izpostavljenosti in podskupin institucij, za katere bo veljal. Ta organ je bodisi pristojni organ bodisi imenovani organ.

4.   Za namene odstavka 1 tega člena lahko ustrezni pristojni ali imenovani organ, kakor je ustrezno, od institucij zahteva, da blažilnik sistemskih tveganj, ki se izračuna v skladu z odstavkom 2 tega člena, vzdržujejo z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom, in sicer na posamični, konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi, kot velja v skladu z naslovom II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013.

5.   Blažilnik sistemskih tveganj se lahko uporablja za:

(a)

vse izpostavljenosti v državi članici, ki uvede blažilnik;

| (b) | naslednje sektorske izpostavljenosti v državi članici, ki uvede blažilnik:






  (i) | vse izpostavljenosti na drobno do fizičnih oseb, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami; |
| --- | --- | --- |

(b)

naslednje sektorske izpostavljenosti v državi članici, ki uvede blažilnik:

(i)

vse izpostavljenosti na drobno do fizičnih oseb, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami;

| (ii) | vse izpostavljenosti do pravnih oseb, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine; |
| --- | --- |

(ii)

vse izpostavljenosti do pravnih oseb, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine;

| (iii) | vse izpostavljenosti do pravnih oseb, razen izpostavljenosti, določenih v točki (ii); |
| --- | --- |

(iii)

vse izpostavljenosti do pravnih oseb, razen izpostavljenosti, določenih v točki (ii);

| (iv) | vse izpostavljenosti do fizičnih oseb, razen izpostavljenosti, določenih v točki (i); |
| --- | --- |

(iv)

vse izpostavljenosti do fizičnih oseb, razen izpostavljenosti, določenih v točki (i);

| (c) | vse izpostavljenosti v drugih državah članicah, ob upoštevanju odstavkov 12 in 15; |
| --- | --- |

(c)

vse izpostavljenosti v drugih državah članicah, ob upoštevanju odstavkov 12 in 15;

| (d) | sektorske izpostavljenosti, kot so določene v točki (b) tega odstavka, v drugi državi članici, zgolj zaradi omogočitve priznavanja stopnje blažilnika, ki jo določi druga država članica v skladu s členom 134; |
| --- | --- |

(d)

sektorske izpostavljenosti, kot so določene v točki (b) tega odstavka, v drugi državi članici, zgolj zaradi omogočitve priznavanja stopnje blažilnika, ki jo določi druga država članica v skladu s členom 134;

| (e) | izpostavljenosti v tretjih državah; |
| --- | --- |

(e)

izpostavljenosti v tretjih državah;

| (f) | podskupine vseh kategorij izpostavljenosti iz točke (b). |
| --- | --- |

(f)

podskupine vseh kategorij izpostavljenosti iz točke (b).

6.   EBA po posvetovanju z ESRB do 30. junija 2020 v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice o ustreznih podskupinah izpostavljenosti, za katere lahko pristojni organ ali imenovani organ uporabi blažilnik sistemskih tveganj v skladu s točko (f) odstavka 5 tega člena.

7.   Blažilnik sistemskih tveganj se uporablja za vse izpostavljenosti ali eno od podskupin izpostavljenosti iz odstavka 5 tega člena, vseh institucij ali ene ali več njihovih podskupin, za katere so v skladu s to direktivo pristojni organi zadevne države članice, in se določa s stopnjami prilagoditev po 0,5 odstotne točke ali večkratnikih te vrednosti. Za različne podskupine institucij in izpostavljenosti se lahko uvedejo različne zahteve. Blažilnik sistemskih tveganj ne obravnava tveganj, ki so zajeta v členih 130 in 131.

8.   Kadar se zahteva vzdrževanje blažilnika sistemskih tveganj, pristojni organ ali imenovani organ upošteva naslednje:

| (a) | blažilnik sistemskih tveganj ne povzroča nesorazmernih negativnih učinkov na celoten finančni sistem ali njegove dele v drugih državah članicah ali v vsej Uniji, ki bi ovirali ali povzročili ovire za pravilno delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

(a)

blažilnik sistemskih tveganj ne povzroča nesorazmernih negativnih učinkov na celoten finančni sistem ali njegove dele v drugih državah članicah ali v vsej Uniji, ki bi ovirali ali povzročili ovire za pravilno delovanje notranjega trga;

| (b) | pristojni organ ali imenovani organ mora vsaj vsako drugo leto pregledati blažilnik sistemskih tveganj; |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ ali imenovani organ mora vsaj vsako drugo leto pregledati blažilnik sistemskih tveganj;

| (c) | blažilnik sistemskih tveganj se ne sme uporabljati za obravnavanje tveganj, za katera veljata člena 130 in 131. |
| --- | --- |

(c)

blažilnik sistemskih tveganj se ne sme uporabljati za obravnavanje tveganj, za katera veljata člena 130 in 131.

9.   Pristojni organ ali imenovani organ, kakor je ustrezno, pred objavo odločitve iz odstavka 13 uradno obvesti ESRB. ESRB ta uradna obvestila nemudoma posreduje Komisiji, EBA ter pristojnim in imenovanim organom zadevnih držav članic.

Če je institucija, za katero velja ena ali več stopenj blažilnika sistemskih tveganj, podrejena družba, katere nadrejena oseba ima sedež v drugi državi članici, pristojni organ ali imenovani organ uradno obvesti organe te države članice.

Kadar stopnja blažilnika sistemskih tveganj velja za izpostavljenosti v tretjih državah, pristojni organ ali imenovani organ, kakor je ustrezno, uradno obvesti tudi ESRB. ESRB to uradno obvestilo nemudoma posreduje nadzornim organom zadevnih tretjih držav.

V tem uradnem obvestilu je natančno navedeno naslednje:

| (a) | makrobonitetna ali sistemska tveganja v državi članici; |
| --- | --- |

(a)

makrobonitetna ali sistemska tveganja v državi članici;

| (b) | razlogi, zakaj je zaradi razsežnosti makrobonitetnih ali sistemskih tveganj ogrožena stabilnost finančnega sistema na nacionalni ravni, kar upravičuje stopnjo blažilnika sistemskih tveganj; |
| --- | --- |

(b)

razlogi, zakaj je zaradi razsežnosti makrobonitetnih ali sistemskih tveganj ogrožena stabilnost finančnega sistema na nacionalni ravni, kar upravičuje stopnjo blažilnika sistemskih tveganj;

| (c) | utemeljitev, zakaj naj bi bil blažilnik sistemskih tveganj učinkovit in sorazmeren pri zmanjševanju tveganja; |
| --- | --- |

(c)

utemeljitev, zakaj naj bi bil blažilnik sistemskih tveganj učinkovit in sorazmeren pri zmanjševanju tveganja;

| (d) | ocena verjetnega pozitivnega ali negativnega učinka blažilnika sistemskih tveganj na notranji trg na podlagi informacij, ki so na voljo državi članici; |
| --- | --- |

(d)

ocena verjetnega pozitivnega ali negativnega učinka blažilnika sistemskih tveganj na notranji trg na podlagi informacij, ki so na voljo državi članici;

| (e) | stopnja oziroma stopnje blažilnika sistemskih tveganj, ki jih pristojni organ ali imenovani organ, kakor je ustrezno, namerava naložiti, in izpostavljenosti, za katere se take stopnje uporabljajo, ter institucije, za katere take stopnje veljajo; |
| --- | --- |

(e)

stopnja oziroma stopnje blažilnika sistemskih tveganj, ki jih pristojni organ ali imenovani organ, kakor je ustrezno, namerava naložiti, in izpostavljenosti, za katere se take stopnje uporabljajo, ter institucije, za katere take stopnje veljajo;

| (f) | če se stopnja blažilnika sistemskih tveganj uporablja za vse izpostavljenosti, utemeljitev, zakaj organ meni, da blažilnik sistemskih tveganj ne podvaja delovanja blažilnika za DSPI iz člena 131. |
| --- | --- |

(f)

če se stopnja blažilnika sistemskih tveganj uporablja za vse izpostavljenosti, utemeljitev, zakaj organ meni, da blažilnik sistemskih tveganj ne podvaja delovanja blažilnika za DSPI iz člena 131.

Če se zaradi odločitve o določitvi stopnje blažilnika sistemskih tveganj predhodno določena stopnja blažilnika zmanjša ali se ne spremeni, pristojni organ ali imenovani organ, kakor je ustrezno, ravna zgolj v skladu s tem odstavkom.

10.   Če določitev ali ponovna določitev stopnje oziroma stopenj blažilnika sistemskih tveganj za katero koli skupino ali podskupino izpostavljenosti iz odstavka 5, za katero velja eden ali več blažilnikov sistemskega tveganja, ne privede do skupne stopnje blažilnika sistemskega tveganja, ki je višja od 3 % za katero koli od navedenih izpostavljenosti, pristojni organ ali imenovani organ, kakor je ustrezno, v skladu z odstavkom 9 uradno obvesti ESRB en mesec pred objavo odločitve iz odstavka 13.

Za namene tega odstavka se priznavanje stopnje blažilnika sistemskih tveganj, ki jo določi druga država članica v skladu s členom 134, ne upošteva pri pragu 3 %.

11.   Če določitev ali ponovna določitev stopnje oziroma stopenj blažilnika sistemskih tveganj za katero koli skupino ali podskupino izpostavljenosti iz odstavka 5, za katero velja eden ali več blažilnikov sistemskega tveganja, privede do skupne stopnje blažilnika sistemskega tveganja, ki je višja od 3 % in ne presega 5 % za katero koli od navedenih izpostavljenosti, pristojni organ ali imenovani organ države članice, ki določi ta blažilnik, v uradnem obvestilu, predloženem v skladu z odstavkom 9, zaprosi za mnenje Komisije. Komisija predloži mnenje v enem mesecu po prejemu uradnega obvestila.

Če je mnenje Komisije negativno, pristojni organ ali imenovani organ, kakor je ustrezno, države članice, ki uvede blažilnik sistemskih tveganj, upošteva to mnenje ali poda razloge, zakaj ga ne bo upošteval.

Če je institucija, za katero velja ena ali več stopenj blažilnika sistemskih tveganj, podrejena družba, katere nadrejena oseba ima sedež v drugi državi članici, pristojni organ ali imenovani organ v uradnem obvestilu, predloženem v skladu z odstavkom 9, zaprosi za priporočilo Komisije in ESRB.

Komisija in ESRB v šestih tednih po prejemu uradnega obvestila predložita vsak svoje priporočilo.

Če se organi podrejene družbe in nadrejene osebe ne strinjajo s stopnjo oziroma stopnjami blažilnika sistemskih tveganj, ki se uporabljajo za to institucijo, ali pa sta priporočili Komisije in ESRB negativni, lahko pristojni organ ali imenovani organ, kakor je ustrezno, zadevo predloži EBA in zahteva njeno pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Odločitev o določitvi stopnje oziroma stopenj blažilnika sistemskih tveganj za te izpostavljenosti se začasno odloži, dokler EBA ne sprejme odločitve.

12.   Če določitev ali ponovna določitev stopnje oziroma stopenj blažilnika sistemskih tveganj za katero koli skupino ali podskupino izpostavljenosti iz odstavka 5, za katero velja eden ali več blažilnikov sistemskega tveganja, privede do skupne stopnje blažilnika sistemskega tveganja, ki je višja od 5 % za katero koli od navedenih izpostavljenosti, pristojni organ ali imenovani organ, kakor je ustrezno, pred uvedbo blažilnika sistemskih tveganj zaprosi za dovoljenje Komisijo.

ESRB v šestih tednih po prejemu uradnega obvestila iz odstavka 9 tega člena Komisiji predloži mnenje o tem, ali se blažilnik sistemskih tveganj zdi primeren. Tudi EBA lahko Komisiji v skladu s členom 34(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010 predloži svoje mnenje o blažilniku sistemskih tveganj.

Komisija v treh mesecih po prejemu uradnega obvestila iz odstavka 9 in ob upoštevanju ocene ESRB in EBA, če je to ustrezno ter če meni, da stopnja oziroma stopnje blažilnika sistemskih tveganj ne povzročajo nesorazmernih negativnih učinkov na celotni finančni sistem ali njegove dele v drugih državah članicah ali v vsej Uniji, ki bi ovirali ali povzročili ovire za nemoteno delovanje notranjega trga, sprejme akt, s katerim se pristojni organ ali imenovani organ, kakor je ustrezno, pooblasti za sprejetje predlaganega ukrepa.

13.   Vsak pristojni organ ali imenovani organ, kakor je ustrezno, naznani določitev ali ponovno določitev ene ali več stopenj blažilnika sistemskih tveganj z objavo na ustrezni spletni strani. Ta objava vključuje vsaj naslednje informacije:

| (a) | stopnjo oziroma stopnje blažilnika sistemskih tveganj; |
| --- | --- |

(a)

stopnjo oziroma stopnje blažilnika sistemskih tveganj;

| (b) | institucije, za katere velja blažilnik sistemskih tveganj; |
| --- | --- |

(b)

institucije, za katere velja blažilnik sistemskih tveganj;

| (c) | izpostavljenosti, za katere velja stopnja oziroma stopnje blažilnika sistemskih tveganj; |
| --- | --- |

(c)

izpostavljenosti, za katere velja stopnja oziroma stopnje blažilnika sistemskih tveganj;

| (d) | utemeljitev za določitev ali ponovno določitev stopnje oziroma stopenj blažilnika sistemskih tveganj; |
| --- | --- |

(d)

utemeljitev za določitev ali ponovno določitev stopnje oziroma stopenj blažilnika sistemskih tveganj;

| (e) | datum, od katerega institucije uporabljajo določeni ali ponovno določeni blažilnik sistemskih tveganj, ter |
| --- | --- |

(e)

datum, od katerega institucije uporabljajo določeni ali ponovno določeni blažilnik sistemskih tveganj, ter

| (f) | imena držav, kjer so izpostavljenosti v teh državah upoštevane v blažilniku sistemskih tveganj. |
| --- | --- |

(f)

imena držav, kjer so izpostavljenosti v teh državah upoštevane v blažilniku sistemskih tveganj.

Če bi objava informacij iz točke (d) prvega pododstavka utegnila ogroziti stabilnost finančnega sistema, se navedene informacije ne vključijo v objavo.

14.   Če institucija zahteve iz odstavka 1 tega člena ne izpolnjuje v celoti, zanjo veljajo omejitve razdelitev iz člena 141(2) in (3).

Če uporaba omejitev razdelitev vodi do nezadovoljivega izboljšanja navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije glede na zadevno sistemsko tveganje, lahko pristojni organi sprejmejo dodatne ukrepe v skladu s členom 64.

15.   Če pristojni organ ali imenovani organ, kakor je ustrezno, odloči, da bo določil blažilnik sistemskih tveganj na podlagi izpostavljenosti v drugih državah članicah, se blažilnik določi enako za vse izpostavljenosti znotraj Unije, razen če se prizna stopnja blažilnika sistemskih tveganj, ki jo je določila druga država članica v skladu s členom 134.

Člen 134

Priznavanje stopnje blažilnika sistemskih tveganj

1.   Druge države članice lahko priznajo stopnjo blažilnika sistemskih tveganj, določeno v skladu s členom 133, in lahko to stopnjo uporabljajo za institucije, ki so pridobile dovoljenje v matičnih državah članicah, za izpostavljenosti v državi članici, ki je uvedla to stopnjo.

2.   Če države članice priznajo stopnjo blažilnika sistemskih tveganj za institucije, ki so pridobile dovoljenje v matičnih državah članicah, v skladu z odstavkom 1 o tem uradno obvestijo ESRB. ESRB ta uradna obvestila nemudoma posreduje Komisiji, EBA in državi članici, ki je uvedla to stopnjo.

3.   Pri odločitvi o priznanju stopnje blažilnika sistemskih tveganj v skladu z odstavkom 1 država članica upošteva informacije, ki jih je država članica, ki je določila stopnjo, predložila v skladu s členom 133(9) in (13).

4.   Če države članice priznajo stopnjo blažilnika sistemskih tveganj za institucije, ki so pridobile dovoljenje v matičnih državah članicah, se lahko ta blažilnik sistemskega tveganja prišteje k blažilniku sistemskega tveganja, ki se uporablja v skladu s členom 133, pod pogojem, da blažilnika obravnavata različna tveganja. Če blažilnika obravnavata ista tveganja, se uporabi samo višji blažilnik.

5.   Država članica, ki je določila stopnjo blažilnika sistemskih tveganj v skladu s členom 133 te direktive, lahko zaprosi ESRB, da v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1092/2010 izda priporočilo za eno ali več držav članic, ki lahko priznavajo stopnjo blažilnika sistemskih tveganj.“;

| (50) | člen 136 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

  „3.   Vsak imenovani organ vsako četrtletje oceni intenzivnost cikličnega sistemskega tveganja in ustreznost stopnje proticikličnega blažilnika za svojo državo članico ter določi ali prilagodi stopnjo proticikličnega blažilnika, če je to potrebno. Vsak imenovani organ pri tem upošteva:“; |
| --- | --- | --- |

(50)

člen 136 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„3.   Vsak imenovani organ vsako četrtletje oceni intenzivnost cikličnega sistemskega tveganja in ustreznost stopnje proticikličnega blažilnika za svojo državo članico ter določi ali prilagodi stopnjo proticikličnega blažilnika, če je to potrebno. Vsak imenovani organ pri tem upošteva:“;

| (b) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „7.   Vsak imenovani organ vsako četrtletje na svoji spletni strani objavi vsaj naslednje informacije:






  (a) | veljavno stopnjo proticikličnega blažilnika; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Vsak imenovani organ vsako četrtletje na svoji spletni strani objavi vsaj naslednje informacije:

(a)

veljavno stopnjo proticikličnega blažilnika;

| (b) | ustrezno razmerje med krediti in BDP ter odstopanje tega razmerja od dolgoročnega trenda; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno razmerje med krediti in BDP ter odstopanje tega razmerja od dolgoročnega trenda;

| (c) | vodilo za blažilnik, izračunano v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- |

(c)

vodilo za blažilnik, izračunano v skladu z odstavkom 2;

| (d) | utemeljitev zadevne stopnje blažilnika; |
| --- | --- |

(d)

utemeljitev zadevne stopnje blažilnika;

| (e) | kadar se stopnja blažilnika zviša, datum, od katerega institucije uporabljajo to višjo stopnjo blažilnika za namene izračuna svojega posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika; |
| --- | --- |

(e)

kadar se stopnja blažilnika zviša, datum, od katerega institucije uporabljajo to višjo stopnjo blažilnika za namene izračuna svojega posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika;

| (f) | sklicevanje na izredne okoliščine, ki upravičujejo krajši rok za začetek uporabe, če datum iz točke (e) nastopi prej kot 12 mesecev od datuma objave v skladu s tem odstavkom; |
| --- | --- |

(f)

sklicevanje na izredne okoliščine, ki upravičujejo krajši rok za začetek uporabe, če datum iz točke (e) nastopi prej kot 12 mesecev od datuma objave v skladu s tem odstavkom;

| (g) | če se stopnja blažilnika zniža, okvirno obdobje, v katerem se povišanje stopnje blažilnika ne pričakuje, skupaj z utemeljitvijo za to obdobje. |
| --- | --- |

(g)

če se stopnja blažilnika zniža, okvirno obdobje, v katerem se povišanje stopnje blažilnika ne pričakuje, skupaj z utemeljitvijo za to obdobje.

Imenovani organi sprejmejo vse razumne ukrepe za časovno usklajenost te objave.

Imenovani organi ESRB uradno obvestijo o vsaki spremembi stopnje proticikličnega blažilnika in mu sporočijo zahtevane informacije iz točk (a) do (g) prvega pododstavka. ESRB na svoji spletni strani objavi vse tako sporočene stopnje blažilnika in z njimi povezane informacije.“;

| (51) | v členu 141 se odstavki 1 do 6 nadomestijo z naslednjim:

  „1.   Institucija, ki izpolnjuje zahtevo po skupnem blažilniku, ne izvede razdelitve dobička v povezavi z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom v obsegu, ki bi zmanjšal njen navadni lastniški temeljni kapital na raven, na kateri zahteva po skupnem blažilniku ne bi bila več izpolnjena.


  2.   Institucija, ki ne izpolnjuje zahteve po skupnem blažilniku, izračuna maksimalni znesek za razdelitev (MDA) v skladu z odstavkom 4 in o njem uradno obvesti pristojni organ.
  Kadar se uporablja prvi pododstavek, institucija pred izračunom MDA ne sme izvesti nobenega od naslednjih dejanj:






  (a) | razdeliti dobička v povezavi z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom; |
| --- | --- | --- |

(51)

v členu 141 se odstavki 1 do 6 nadomestijo z naslednjim:

„1.   Institucija, ki izpolnjuje zahtevo po skupnem blažilniku, ne izvede razdelitve dobička v povezavi z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom v obsegu, ki bi zmanjšal njen navadni lastniški temeljni kapital na raven, na kateri zahteva po skupnem blažilniku ne bi bila več izpolnjena.

2.   Institucija, ki ne izpolnjuje zahteve po skupnem blažilniku, izračuna maksimalni znesek za razdelitev (MDA) v skladu z odstavkom 4 in o njem uradno obvesti pristojni organ.

Kadar se uporablja prvi pododstavek, institucija pred izračunom MDA ne sme izvesti nobenega od naslednjih dejanj:

(a)

razdeliti dobička v povezavi z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom;

| (b) | ustvariti obveznosti za izplačilo variabilnih prejemkov ali diskrecijskih pokojninskih ugodnosti oziroma izplačilo variabilnih prejemkov, če je obveznost izplačila nastala v času, ko institucija ni izpolnjevala zahtev po skupnem blažilniku, ali |
| --- | --- |

(b)

ustvariti obveznosti za izplačilo variabilnih prejemkov ali diskrecijskih pokojninskih ugodnosti oziroma izplačilo variabilnih prejemkov, če je obveznost izplačila nastala v času, ko institucija ni izpolnjevala zahtev po skupnem blažilniku, ali

| (c) | izvršiti izplačil na instrumente dodatnega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(c)

izvršiti izplačil na instrumente dodatnega temeljnega kapitala.

3.   Če institucija ne izpolni zahteve po skupnem blažilniku ali je ne preseže, ne razdeli več, kot znaša MDA, izračunan v skladu z odstavkom 4, s katerim koli dejanjem iz točk (a), (b) in (c) drugega pododstavka odstavka 2.

4.   Institucije izračunajo MDA z množenjem vsote, izračunane v skladu z odstavkom 5, s faktorjem, določenim v skladu z odstavkom 6. MDA se zmanjša za znesek, ki izhaja iz katerega koli dejanja iz točke (a), (b) ali (c) drugega pododstavka odstavka 2.

5.   V vsoti, ki se pomnoži v skladu z odstavkom 4, so zajeti:

| (a) | vsi dobički med letom, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital na podlagi člena 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali izplačilo, ki izhaja iz dejanj iz točke (a), (b) ali (c) drugega pododstavka odstavka 2 tega člena,
  čemur se prištejejo |
| --- | --- |

(a)

vsi dobički med letom, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital na podlagi člena 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali izplačilo, ki izhaja iz dejanj iz točke (a), (b) ali (c) drugega pododstavka odstavka 2 tega člena,

čemur se prištejejo

| (b) | vsi čisti dobički poslovnega leta, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital na podlagi člena 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali izplačilo, ki izhaja iz dejanj iz točke (a), (b) ali (c) drugega pododstavka odstavka 2 tega člena,
  od česar se odštejejo |
| --- | --- |

(b)

vsi čisti dobički poslovnega leta, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital na podlagi člena 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali izplačilo, ki izhaja iz dejanj iz točke (a), (b) ali (c) drugega pododstavka odstavka 2 tega člena,

od česar se odštejejo

| (c) | zneski, ki bi se plačali v obliki davka, če bi se postavki iz točk (a) in (b) tega odstavka zadržali. |
| --- | --- |

(c)

zneski, ki bi se plačali v obliki davka, če bi se postavki iz točk (a) in (b) tega odstavka zadržali.

6.   Faktor se določi na naslednji način:

| (a) | kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje kapitalskih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter dodatne kapitalske zahteve za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive, izražen kot odstotni delež zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) navedene uredbe, spada v prvi (tj. najnižji) kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0; |
| --- | --- |

(a)

kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje kapitalskih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter dodatne kapitalske zahteve za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive, izražen kot odstotni delež zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) navedene uredbe, spada v prvi (tj. najnižji) kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0;

| (b) | kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje kapitalskih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter dodatnih kapitalskih zahtev za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive, izražen kot odstotni delež zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) navedene uredbe, spada v drugi kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,2; |
| --- | --- |

(b)

kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje kapitalskih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter dodatnih kapitalskih zahtev za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive, izražen kot odstotni delež zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) navedene uredbe, spada v drugi kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,2;

| (c) | kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje kapitalskih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter dodatnih kapitalskih zahtev za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive, izražen kot odstotni delež zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) navedene uredbe, spada v tretji kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,4; |
| --- | --- |

(c)

kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje kapitalskih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter dodatnih kapitalskih zahtev za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive, izražen kot odstotni delež zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) navedene uredbe, spada v tretji kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,4;

| (d) | kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje kapitalskih zahtev iz točk (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter dodatnih kapitalskih zahtev za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive, izražen kot odstotni delež zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) navedene uredbe, spada v četrti (tj. najvišji) kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,6. |
| --- | --- |

(d)

kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje kapitalskih zahtev iz točk (b) in (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter dodatnih kapitalskih zahtev za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive, izražen kot odstotni delež zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) navedene uredbe, spada v četrti (tj. najvišji) kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,6.

Spodnja in zgornja meja vsakega kvartila zahteve po skupnem blažilniku se izračunata na naslednji način:

Formula

Formula

pri čemer je:

Qn
  = zaporedna oznaka oziroma številka zadevnega kvartila.“;

| (52) | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 141a
  Neizpolnjevanje zahteve po skupnem blažilniku
  Šteje se, da institucija ne izpolnjuje zahteve po skupnem blažilniku za namene člena 141, kadar nima kapitala v zadostnem znesku in v kakovosti, da bi hkrati izpolnila zahtevo po skupnem blažilniku in vsako od naslednjih zahtev iz:






  (a) | točke (a) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in dodatne kapitalske zahteve za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive; |
| --- | --- | --- |

(52)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 141a

Neizpolnjevanje zahteve po skupnem blažilniku

Šteje se, da institucija ne izpolnjuje zahteve po skupnem blažilniku za namene člena 141, kadar nima kapitala v zadostnem znesku in v kakovosti, da bi hkrati izpolnila zahtevo po skupnem blažilniku in vsako od naslednjih zahtev iz:

(a)

točke (a) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in dodatne kapitalske zahteve za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive;

| (b) | točke (b) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in dodatne kapitalske zahteve za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive; |
| --- | --- |

(b)

točke (b) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in dodatne kapitalske zahteve za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive;

| (c) | točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in dodatne kapitalske zahteve za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive. |
| --- | --- |

(c)

točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in dodatne kapitalske zahteve za obravnavanje tveganj, ki niso tveganje prevelikega finančnega vzvoda, iz točke (a) člena 104(1) te direktive.

Člen 141b

Omejitev razdelitev v primeru neizpolnjevanja zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda

1.   Institucija, ki izpolnjuje zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda na podlagi člena 92(1a) Uredbe (EU) št. 575/2013, ne izvede razdelitve dobička v povezavi s temeljnim kapitalom v obsegu, ki bi zmanjšal njen temeljni kapital na raven, na kateri zahteva po blažilniku količnika finančnega vzvoda ne bi bila več izpolnjena.

2.   Institucija, ki ne izpolnjuje zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, izračuna maksimalni znesek za razdelitev glede na količnik finančnega vzvoda (L-MDA) v skladu z odstavkom 4 in o njem uradno obvesti pristojni organ.

Kadar se uporablja prvi pododstavek, institucija pred izračunom L-MDA ne sme izvesti nobenega od naslednjih dejanj:

| (a) | razdeliti dobička v povezavi z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom; |
| --- | --- |

(a)

razdeliti dobička v povezavi z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom;

| (b) | ustvariti obveznosti za izplačilo variabilnih prejemkov ali diskrecijskih pokojninskih ugodnosti oziroma izplačilo variabilnih prejemkov, če je obveznost izplačila nastala v času, ko institucija ni izpolnjevala zahtev po skupnem blažilniku, ali |
| --- | --- |

(b)

ustvariti obveznosti za izplačilo variabilnih prejemkov ali diskrecijskih pokojninskih ugodnosti oziroma izplačilo variabilnih prejemkov, če je obveznost izplačila nastala v času, ko institucija ni izpolnjevala zahtev po skupnem blažilniku, ali

| (c) | izvršiti izplačil na instrumente dodatnega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(c)

izvršiti izplačil na instrumente dodatnega temeljnega kapitala.

3.   Če institucija ne izpolni zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda ali je ne preseže, ne razdeli več, kot znaša L-MDA, izračunan v skladu z odstavkom 4, s katerim koli dejanjem iz točk (a), (b) in (c) drugega pododstavka odstavka 2.

4.   Institucije izračunajo L-MDA z množenjem vsote, izračunane v skladu z odstavkom 5, s faktorjem, določenim v skladu z odstavkom 6. L-MDA se zmanjša za znesek, ki izhaja iz katerega koli dejanja iz točke (a), (b) ali (c) drugega pododstavka odstavka 2.

5.   V vsoti, ki se pomnoži v skladu z odstavkom 4, so zajeti:

| (a) | vsi dobički med letom, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital na podlagi člena 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali izplačilo v zvezi z ukrepi iz točke (a), (b) ali (c) drugega pododstavka odstavka 2 tega člena,
  čemur se prištejejo |
| --- | --- |

(a)

vsi dobički med letom, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital na podlagi člena 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali izplačilo v zvezi z ukrepi iz točke (a), (b) ali (c) drugega pododstavka odstavka 2 tega člena,

čemur se prištejejo

| (b) | vsi čisti dobički poslovnega leta, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital na podlagi člena 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali izplačilo v zvezi z ukrepi iz točke (a), (b) ali (c) drugega pododstavka odstavka 2 tega člena,
  od česar se odštejejo |
| --- | --- |

(b)

vsi čisti dobički poslovnega leta, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital na podlagi člena 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali izplačilo v zvezi z ukrepi iz točke (a), (b) ali (c) drugega pododstavka odstavka 2 tega člena,

od česar se odštejejo

| (c) | zneski, ki bi se plačali v obliki davka, če bi se postavki iz točk (a) in (b) tega odstavka zadržali. |
| --- | --- |

(c)

zneski, ki bi se plačali v obliki davka, če bi se postavki iz točk (a) in (b) tega odstavka zadržali.

6.   Faktor iz odstavka 4 se določi na naslednji način:

| (a) | kadar temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter iz točke (a) člena 104(1) te direktive za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ki ni v zadostni meri pokrito s točko (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, izražen kot odstotni delež mere skupne izpostavljenosti, izračunane v skladu s členom 429(4) navedene uredbe, spada v prvi (tj. najnižji) kvartil zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, je faktor 0; |
| --- | --- |

(a)

kadar temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter iz točke (a) člena 104(1) te direktive za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ki ni v zadostni meri pokrito s točko (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, izražen kot odstotni delež mere skupne izpostavljenosti, izračunane v skladu s členom 429(4) navedene uredbe, spada v prvi (tj. najnižji) kvartil zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, je faktor 0;

| (b) | kadar temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter iz točke (a) člena 104(1) te direktive za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ki ni v zadostni meri pokrito s točko (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, izražen kot odstotni delež mere skupne izpostavljenosti, izračunane v skladu s členom 429(4) navedene uredbe, spada v drugi kvartil zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, je faktor 0,2; |
| --- | --- |

(b)

kadar temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter iz točke (a) člena 104(1) te direktive za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ki ni v zadostni meri pokrito s točko (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, izražen kot odstotni delež mere skupne izpostavljenosti, izračunane v skladu s členom 429(4) navedene uredbe, spada v drugi kvartil zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, je faktor 0,2;

| (c) | kadar temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter iz točke (a) člena 104(1) te direktive za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ki ni v zadostni meri krito s točko (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, izražen kot odstotni delež mere skupne izpostavljenosti, izračunane v skladu s členom 429(4) navedene uredbe, spada v tretji kvartil zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, je faktor 0,4; |
| --- | --- |

(c)

kadar temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter iz točke (a) člena 104(1) te direktive za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ki ni v zadostni meri krito s točko (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, izražen kot odstotni delež mere skupne izpostavljenosti, izračunane v skladu s členom 429(4) navedene uredbe, spada v tretji kvartil zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, je faktor 0,4;

| (d) | kadar temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter iz točke (a) člena 104(1) te direktive za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ki ni v zadostni meri pokrito s točko (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, izražen kot odstotni delež mere skupne izpostavljenosti, izračunane v skladu s členom 429(4) navedene uredbe, spada v četrti (tj. najvišji) kvartil zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, je faktor 0,6. |
| --- | --- |

(d)

kadar temeljni kapital, ki ga vzdržuje institucija in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter iz točke (a) člena 104(1) te direktive za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ki ni v zadostni meri pokrito s točko (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, izražen kot odstotni delež mere skupne izpostavljenosti, izračunane v skladu s členom 429(4) navedene uredbe, spada v četrti (tj. najvišji) kvartil zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, je faktor 0,6.

Spodnja in zgornja meja vsakega kvartila zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda se izračunata na naslednji način:

Formula

Formula

pri čemer je:

Qn
  = zaporedna oznaka oziroma številka zadevnega kvartila.

7.   Omejitve iz tega člena se uporabljajo le za izplačila, ki povzročijo zmanjšanje temeljnega kapitala ali zmanjšanje dobičkov, in kadar ustavitev izplačila ali neizvedba izplačila ne pomeni nastopa dogodka neplačila ali pogoja za začetek postopka insolventnosti v skladu z ureditvijo, ki se uporablja za institucijo.

8.   Če institucija ne izpolni zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda in namerava izplačati razpoložljiv dobiček ali izvesti dejanje iz točk (a), (b) in (c) drugega pododstavka odstavka 2 tega člena, uradno obvesti pristojni organ in predloži informacije iz člena 141(8), z izjemo točke (a)(iii) navedenega člena, in L-MDA, izračunan v skladu z odstavkom 4 tega člena.

9.   Institucije vzdržujejo ureditve, s katerimi zagotavljajo, da se znesek razpoložljivega dobička in L-MDA izračunata natančno, pri čemer lahko to natančnost na zahtevo dokažejo pristojnemu organu.

10.   Za namene odstavkov 1 in 2 tega člena razdelitev v zvezi s temeljnim kapitalom vključuje katero koli od postavk iz člena 141(10).

Člen 141c

Neizpolnjevanje zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda

Šteje se, da institucija ne izpolnjuje zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda za namene člena 141b te direktive, kadar nima temeljnega kapitala v zadostnem znesku, da bi hkrati izpolnila zahtevo iz člena 92(1a) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter zahtevo iz točke (d) člena 92(1) navedene uredbe in točke (a) člena 104(1) te direktive za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda, ki ni v zadostni meri pokrito s točko (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.“;

| (53) | v členu 142(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „1.   Če institucija ne izpolni zahteve po skupnem blažilniku, ali, če je to ustrezno, zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, pripravi načrt za ohranitev kapitala in ga predloži pristojnemu organu najpozneje v petih delovnih dneh po ugotovitvi, da ji navedene zahteve ne bo uspelo izpolniti, razen če pristojni organ odobri daljši odlog, in sicer največ deset dni.“; |
| --- | --- |

(53)

v členu 142(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Če institucija ne izpolni zahteve po skupnem blažilniku, ali, če je to ustrezno, zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda, pripravi načrt za ohranitev kapitala in ga predloži pristojnemu organu najpozneje v petih delovnih dneh po ugotovitvi, da ji navedene zahteve ne bo uspelo izpolniti, razen če pristojni organ odobri daljši odlog, in sicer največ deset dni.“;

| (54) | v členu 143(1) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | splošna merila in metodologije, ki jih uporabljajo pri pregledovanju in ovrednotenju iz člena 97, vključno z merili za uporabo načela sorazmernosti iz člena 97(4);“; |
| --- | --- | --- |

(54)

v členu 143(1) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

splošna merila in metodologije, ki jih uporabljajo pri pregledovanju in ovrednotenju iz člena 97, vključno z merili za uporabo načela sorazmernosti iz člena 97(4);“;

| (55) | člen 146 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 146
  Izvedbeni akti
  V skladu s postopkom pregleda iz člena 147(2) se z izvedbenimi akti sprejmejo spremembe višine ustanovnega kapitala, predpisanega v členu 12 in naslovu IV, da se upošteva razvoj na gospodarskem in monetarnem področju.“ |
| --- | --- |

(55)

člen 146 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 146

Izvedbeni akti

V skladu s postopkom pregleda iz člena 147(2) se z izvedbenimi akti sprejmejo spremembe višine ustanovnega kapitala, predpisanega v členu 12 in naslovu IV, da se upošteva razvoj na gospodarskem in monetarnem področju.“

| (56) | za členom 159 se vstavi naslednje poglavje:


  „
  POGLAVJE 1A




  Prehodne določbe glede finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov




  Člen 159a
  Prehodne določbe o odobritvi finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov
  Nadrejeni finančni holdingi in nadrejeni mešani finančni holdingi, ki že obstajajo 27. junija 2019, zaprosijo za odobritev v skladu s členom 21a do 28. junija 2021. Če finančni holding ali mešani finančni holding ne zaprosi za odobritev do 28. junija 2021, se sprejmejo ustrezni ukrepi na podlagi člena 21a(6).
  Pristojni organi imajo med prehodnim obdobjem iz prvega odstavka tega člena vsa potrebna nadzorniška pooblastila, ki so jim podeljena s to direktivo v zvezi s finančnimi holdingi ali mešanimi finančnimi holdingi, za katere je za namene konsolidiranega nadzora potrebna odobritev v skladu s členom 21a.“; |
| --- | --- |

(56)

za členom 159 se vstavi naslednje poglavje:

„
  POGLAVJE 1A

Prehodne določbe glede finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov

Člen 159a

Prehodne določbe o odobritvi finančnih holdingov in mešanih finančnih holdingov

Nadrejeni finančni holdingi in nadrejeni mešani finančni holdingi, ki že obstajajo 27. junija 2019, zaprosijo za odobritev v skladu s členom 21a do 28. junija 2021. Če finančni holding ali mešani finančni holding ne zaprosi za odobritev do 28. junija 2021, se sprejmejo ustrezni ukrepi na podlagi člena 21a(6).

Pristojni organi imajo med prehodnim obdobjem iz prvega odstavka tega člena vsa potrebna nadzorniška pooblastila, ki so jim podeljena s to direktivo v zvezi s finančnimi holdingi ali mešanimi finančnimi holdingi, za katere je za namene konsolidiranega nadzora potrebna odobritev v skladu s členom 21a.“;

| (57) | v členu 161 se doda naslednji odstavek:

  „10.   Komisija do 31. decembra 2023 pregleda izvajanje in uporabo nadzorniških pooblastil iz točk (j) in (l) člena 104(1) ter predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.“ |
| --- | --- |

(57)

v členu 161 se doda naslednji odstavek:

„10.   Komisija do 31. decembra 2023 pregleda izvajanje in uporabo nadzorniških pooblastil iz točk (j) in (l) člena 104(1) ter predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.“

Člen 2

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 28. decembra 2020. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Te predpise uporabljajo od 29. decembra 2020. Vendar se določbe, ki so potrebne za skladnost s spremembami iz točke 21 in točke 29(a),(b) in (c) člena 1 te direktive v zvezi s členom 84 in členom 98(5) in (5a) Direktive 2013/36/EU, začnejo uporabljati 28. junija 2021, določbe, ki so potrebne za skladnost s spremembami iz točk 52 in 53 člena 1 te direktive v zvezi s členi 141b, 141c in 142(1) Direktive 2013/36/EU, pa se začnejo uporabljati 1. januarja 2022.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. maja 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 34, 31.1.2018, str. 5.

1

(2)  
  UL C 209, 30.6.2017, str. 36.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 14. maja 2019.

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

6

(7)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

8

(9)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

9

(10)  Uredba (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (UL L 331, 15.12.2010, str. 1).

10

(11)  
  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

11

---

| 7.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/296 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/296

---

DIREKTIVA (EU) 2019/879 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. maja 2019

o spremembi Direktive 2014/59/EU glede sposobnosti kreditnih institucij in investicijskih podjetij za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo ter Direktive 98/26/ES

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odbor za finančno stabilnost je 9. novembra 2015 objavil dokument o pogojih za skupno sposobnost pokrivanja izgub (TLAC) (v nadaljnjem besedilu: standard TLAC), ki ga je skupina G-20 potrdila še isti mesec. Cilj standarda TLAC je zagotoviti, da imajo globalne sistemsko pomembne banke, ki so v okviru Unije opredeljene kot globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI), potrebno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, ki bi pomagala zagotoviti, da lahko med reševanjem in takoj po njem te institucije še naprej opravljajo kritične funkcije, ne da bi bila ogrožena sredstva davkoplačevalcev, torej javna sredstva, ali finančna stabilnost. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 24. novembra 2015 z naslovom „Dokončanje bančne unije“ zavezala, da bo do konca leta 2016 predložila zakonodajni predlog, s katerim se bo lahko standard TLAC začel izvajati v pravu Unije do mednarodno dogovorjenega roka, in sicer leta 2019. |
| --- | --- |

(1)

Odbor za finančno stabilnost je 9. novembra 2015 objavil dokument o pogojih za skupno sposobnost pokrivanja izgub (TLAC) (v nadaljnjem besedilu: standard TLAC), ki ga je skupina G-20 potrdila še isti mesec. Cilj standarda TLAC je zagotoviti, da imajo globalne sistemsko pomembne banke, ki so v okviru Unije opredeljene kot globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI), potrebno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, ki bi pomagala zagotoviti, da lahko med reševanjem in takoj po njem te institucije še naprej opravljajo kritične funkcije, ne da bi bila ogrožena sredstva davkoplačevalcev, torej javna sredstva, ali finančna stabilnost. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 24. novembra 2015 z naslovom „Dokončanje bančne unije“ zavezala, da bo do konca leta 2016 predložila zakonodajni predlog, s katerim se bo lahko standard TLAC začel izvajati v pravu Unije do mednarodno dogovorjenega roka, in sicer leta 2019.

| (2) | Pri izvajanju standarda TLAC v pravu Unije je treba upoštevati veljavno posebno minimalno zahtevo za kapital in kvalificirane obveznosti (MREL) za institucije, ki se uporablja za vse kreditne institucije in investicijska podjetja (v nadaljnjem besedilu: institucije) s sedežem v Uniji in tudi za vse druge subjekte, kot je določeno v Direktivi 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: subjekti). Standard TLAC in MREL zasledujeta isti cilj, to je zagotoviti, da imajo institucije in subjekti s sedežem v Uniji ustrezno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, zato bi morali biti ti dve zahtevi dopolnilna elementa skupnega okvira.
  Z operativnega vidika bi bilo treba harmonizirano najnižjo raven standarda TLAC za GSPI (v nadaljnjem besedilu: minimalna zahteva glede TLAC) v zakonodajo Unije uvesti s spremembami Uredbe (EU) št. 575/2013 (5), posebni pribitek za institucije, ki so GSPI, in posebno zahtevo za institucije, ki niso GSPI, imenovano MREL, pa bi bilo treba obravnavati s ciljno usmerjenimi spremembami Direktive 2014/59/EU in Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Določbe Direktive 2014/59/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo, o sposobnosti institucij in subjektov za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo bi bilo treba uporabljati skladno z določbami iz uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) št. 806/2014 ter Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(2)

Pri izvajanju standarda TLAC v pravu Unije je treba upoštevati veljavno posebno minimalno zahtevo za kapital in kvalificirane obveznosti (MREL) za institucije, ki se uporablja za vse kreditne institucije in investicijska podjetja (v nadaljnjem besedilu: institucije) s sedežem v Uniji in tudi za vse druge subjekte, kot je določeno v Direktivi 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: subjekti). Standard TLAC in MREL zasledujeta isti cilj, to je zagotoviti, da imajo institucije in subjekti s sedežem v Uniji ustrezno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, zato bi morali biti ti dve zahtevi dopolnilna elementa skupnega okvira.

Z operativnega vidika bi bilo treba harmonizirano najnižjo raven standarda TLAC za GSPI (v nadaljnjem besedilu: minimalna zahteva glede TLAC) v zakonodajo Unije uvesti s spremembami Uredbe (EU) št. 575/2013 (5), posebni pribitek za institucije, ki so GSPI, in posebno zahtevo za institucije, ki niso GSPI, imenovano MREL, pa bi bilo treba obravnavati s ciljno usmerjenimi spremembami Direktive 2014/59/EU in Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Določbe Direktive 2014/59/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo, o sposobnosti institucij in subjektov za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo bi bilo treba uporabljati skladno z določbami iz uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) št. 806/2014 ter Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (3) | Dejstvo, da Unija na svojem območju nima harmoniziranih pravil v zvezi z izvajanjem standarda TLAC, povzroča dodatne stroške in pravno negotovost, čezmejnim institucijam in subjektom pa otežuje uporabo instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov. Posledica odsotnosti harmoniziranih pravil je tudi izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, saj se lahko stroški, ki jih imajo institucije in subjekti zaradi izpolnjevanja veljavnih zahtev in spoštovanja standarda TLAC, po Uniji precej razlikujejo. Zato je treba odpraviti navedene ovire za delovanje notranjega trga in preprečiti izkrivljanje konkurence, ki nastaja, ker Unija nima harmoniziranih pravil glede izvajanja standarda TLAC. Posledično je ustrezna pravna podlaga za to direktivo člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(3)

Dejstvo, da Unija na svojem območju nima harmoniziranih pravil v zvezi z izvajanjem standarda TLAC, povzroča dodatne stroške in pravno negotovost, čezmejnim institucijam in subjektom pa otežuje uporabo instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov. Posledica odsotnosti harmoniziranih pravil je tudi izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, saj se lahko stroški, ki jih imajo institucije in subjekti zaradi izpolnjevanja veljavnih zahtev in spoštovanja standarda TLAC, po Uniji precej razlikujejo. Zato je treba odpraviti navedene ovire za delovanje notranjega trga in preprečiti izkrivljanje konkurence, ki nastaja, ker Unija nima harmoniziranih pravil glede izvajanja standarda TLAC. Posledično je ustrezna pravna podlaga za to direktivo člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (4) | V skladu s standardom TLAC bi morala Direktiva 2014/59/EU še naprej priznavati strategijo reševanja z eno vstopno točko in strategijo reševanja z več vstopnimi točkami. V okviru strategije reševanja z eno vstopno točko se reši samo en subjekt v skupini, običajno nadrejena družba, za druge subjekte v skupini, običajno podrejene družbe, pa se postopek reševanja ne začne, temveč se njihove izgube in potrebe po dokapitalizaciji prenesejo na subjekt, ki ga je treba rešiti. V okviru strategije reševanja z več vstopnimi točkami bi se lahko rešilo več subjektov v skupini. Pomembno je, da se jasno opredelijo subjekti, ki jih je treba rešiti (v nadaljnjem besedilu: subjekti v postopku reševanja), torej subjekti, za katere bi bilo mogoče uporabiti ukrepe za reševanje, ter njihove podrejene družbe (v nadaljnjem besedilu: skupine v postopku reševanja), da se učinkovito uporabi zaželena strategija reševanja. Ta opredelitev je pomembna tudi za to, da se določi raven uporabe pravil o sposobnosti pokrivanja izgub in dokapitalizaciji, ki bi jo morale uporabljati institucije in subjekti. Zato je treba uvesti pojma „subjekt v postopku reševanja“ in „skupina v postopku reševanja“ ter spremeniti Direktivo 2014/59/EU glede načrtovanja reševanja skupine, da bi se izrecno zahtevalo, da organi za reševanje v skupini opredelijo subjekte v postopku reševanja in skupine v postopku reševanja ter ustrezno upoštevajo posledice vsakršnega načrtovanega ukrepa v skupini, da se zagotovi učinkovito reševanje skupine. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s standardom TLAC bi morala Direktiva 2014/59/EU še naprej priznavati strategijo reševanja z eno vstopno točko in strategijo reševanja z več vstopnimi točkami. V okviru strategije reševanja z eno vstopno točko se reši samo en subjekt v skupini, običajno nadrejena družba, za druge subjekte v skupini, običajno podrejene družbe, pa se postopek reševanja ne začne, temveč se njihove izgube in potrebe po dokapitalizaciji prenesejo na subjekt, ki ga je treba rešiti. V okviru strategije reševanja z več vstopnimi točkami bi se lahko rešilo več subjektov v skupini. Pomembno je, da se jasno opredelijo subjekti, ki jih je treba rešiti (v nadaljnjem besedilu: subjekti v postopku reševanja), torej subjekti, za katere bi bilo mogoče uporabiti ukrepe za reševanje, ter njihove podrejene družbe (v nadaljnjem besedilu: skupine v postopku reševanja), da se učinkovito uporabi zaželena strategija reševanja. Ta opredelitev je pomembna tudi za to, da se določi raven uporabe pravil o sposobnosti pokrivanja izgub in dokapitalizaciji, ki bi jo morale uporabljati institucije in subjekti. Zato je treba uvesti pojma „subjekt v postopku reševanja“ in „skupina v postopku reševanja“ ter spremeniti Direktivo 2014/59/EU glede načrtovanja reševanja skupine, da bi se izrecno zahtevalo, da organi za reševanje v skupini opredelijo subjekte v postopku reševanja in skupine v postopku reševanja ter ustrezno upoštevajo posledice vsakršnega načrtovanega ukrepa v skupini, da se zagotovi učinkovito reševanje skupine.

| (5) | Države članice bi morale zagotoviti, da imajo institucije in subjekti ustrezno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, da zagotovijo nemoteno in hitro pokrivanje izgub in dokapitalizacijo s čim manjšim učinkom na davkoplačevalce in finančno stabilnost. To bi bilo treba doseči tako, da bi institucije izpolnile posebno MREL za institucije, kot je določena v Direktivi 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(5)

Države članice bi morale zagotoviti, da imajo institucije in subjekti ustrezno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, da zagotovijo nemoteno in hitro pokrivanje izgub in dokapitalizacijo s čim manjšim učinkom na davkoplačevalce in finančno stabilnost. To bi bilo treba doseči tako, da bi institucije izpolnile posebno MREL za institucije, kot je določena v Direktivi 2014/59/EU.

| (6) | Da bi se imenovalci za merjenje sposobnosti institucij in subjektov za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo uskladili s tistimi iz standarda TLAC, bi morala biti MREL izražena kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju in mere skupne izpostavljenosti zadevne institucije ali subjekta, institucije ali subjekti pa bi morali hkrati izpolnjevati ravni iz teh dveh merjenj. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se imenovalci za merjenje sposobnosti institucij in subjektov za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo uskladili s tistimi iz standarda TLAC, bi morala biti MREL izražena kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju in mere skupne izpostavljenosti zadevne institucije ali subjekta, institucije ali subjekti pa bi morali hkrati izpolnjevati ravni iz teh dveh merjenj.

| (7) | Da se omogoči lažje dolgoročno načrtovanje za izdajo instrumentov in zagotovi gotovost v zvezi s potrebnimi blažilniki, morajo biti trgi pravočasno seznanjeni z merili primernosti, potrebnimi, da se instrumenti pripoznajo kot kvalificirane obveznosti v okviru TLAC ali MREL. |
| --- | --- |

(7)

Da se omogoči lažje dolgoročno načrtovanje za izdajo instrumentov in zagotovi gotovost v zvezi s potrebnimi blažilniki, morajo biti trgi pravočasno seznanjeni z merili primernosti, potrebnimi, da se instrumenti pripoznajo kot kvalificirane obveznosti v okviru TLAC ali MREL.

| (8) | Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za institucije in subjekte s sedežem v Uniji, tudi na globalni ravni, bi morala biti merila primernosti za obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument reševanja s sredstvi upnikov, za MREL tesno usklajena s tistimi iz Uredbe (EU) št. 575/2013 za minimalno zahtevo glede TLAC, vendar ob upoštevanju dopolnilnih prilagoditev in zahtev, uvedenih s to direktive. Zlasti bi morali biti nekateri dolžniški instrumenti z vgrajeno komponento izvedenega finančnega instrumenta, kot so nekateri strukturirani vrednostni papirji, pod določenimi pogoji primerni za izpolnitev MREL, če imajo fiksen ali naraščajoč znesek glavnice, izplačljiv ob vnaprej znani zapadlosti, in je s to komponento izvedenega finančnega instrumenta povezan samo dodaten donos, ki je odvisen od donosnosti referenčnega sredstva. Glede na takšne pogoje se pričakuje, da bodo imeli navedeni dolžniški instrumenti visoko sposobnost pokrivanja izgub in se bodo zlahka uporabili za reševanje s sredstvi upnikov v primeru reševanja. Kadar institucije ali subjekti razpolagajo s kapitalom, ki presega kapitalske zahteve, to samo po sebi ne bi smelo vplivati na odločitve v zvezi z določitvijo MREL. Poleg tega bi moralo biti mogoče, da institucije in subjekti MREL v katerem koli delu, ki jih zadeva, izpolnijo s kapitalom. |
| --- | --- |

(8)

Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za institucije in subjekte s sedežem v Uniji, tudi na globalni ravni, bi morala biti merila primernosti za obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument reševanja s sredstvi upnikov, za MREL tesno usklajena s tistimi iz Uredbe (EU) št. 575/2013 za minimalno zahtevo glede TLAC, vendar ob upoštevanju dopolnilnih prilagoditev in zahtev, uvedenih s to direktive. Zlasti bi morali biti nekateri dolžniški instrumenti z vgrajeno komponento izvedenega finančnega instrumenta, kot so nekateri strukturirani vrednostni papirji, pod določenimi pogoji primerni za izpolnitev MREL, če imajo fiksen ali naraščajoč znesek glavnice, izplačljiv ob vnaprej znani zapadlosti, in je s to komponento izvedenega finančnega instrumenta povezan samo dodaten donos, ki je odvisen od donosnosti referenčnega sredstva. Glede na takšne pogoje se pričakuje, da bodo imeli navedeni dolžniški instrumenti visoko sposobnost pokrivanja izgub in se bodo zlahka uporabili za reševanje s sredstvi upnikov v primeru reševanja. Kadar institucije ali subjekti razpolagajo s kapitalom, ki presega kapitalske zahteve, to samo po sebi ne bi smelo vplivati na odločitve v zvezi z določitvijo MREL. Poleg tega bi moralo biti mogoče, da institucije in subjekti MREL v katerem koli delu, ki jih zadeva, izpolnijo s kapitalom.

| (9) | Obseg obveznosti, uporabljenih za izpolnitev MREL, načeloma vključuje vse obveznosti, ki izhajajo iz terjatev navadnih nezavarovanih upnikov (v nadaljnjem besedilu: nepodrejene obveznosti), razen če ne izpolnjujejo posebnih meril primernosti iz te direktive. Da bi se z učinkovito uporabo instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov izboljšala rešljivost institucij in subjektov, bi morali imeti organi za reševanje možnost zahtevati, naj se MREL izpolni s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, zlasti kadar je jasno, da bodo upniki, katerih sredstva se uporabijo za reševanje, pri tem reševanju verjetno utrpeli izgube, ki bodo presegale izgube, ki bi jih imeli v okviru običajnega insolvenčnega postopka. Organi za reševanje bi morali oceniti potrebo, da se od institucij in subjektov zahteva izpolnjevanje MREL s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, kadar znesek obveznosti, izključen iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov, doseže določen prag v okviru razreda obveznosti, ki vključuje obveznosti, primerne za izpolnjevanje MREL. Institucije in subjekti bi morali izpolniti MREL s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi do ravni, potrebne za preprečitev, da bi imeli upniki izgube, ki bi presegale izgube, ki bi jih ti upniki utrpeli v okviru običajnega insolvenčnega postopka. |
| --- | --- |

(9)

Obseg obveznosti, uporabljenih za izpolnitev MREL, načeloma vključuje vse obveznosti, ki izhajajo iz terjatev navadnih nezavarovanih upnikov (v nadaljnjem besedilu: nepodrejene obveznosti), razen če ne izpolnjujejo posebnih meril primernosti iz te direktive. Da bi se z učinkovito uporabo instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov izboljšala rešljivost institucij in subjektov, bi morali imeti organi za reševanje možnost zahtevati, naj se MREL izpolni s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, zlasti kadar je jasno, da bodo upniki, katerih sredstva se uporabijo za reševanje, pri tem reševanju verjetno utrpeli izgube, ki bodo presegale izgube, ki bi jih imeli v okviru običajnega insolvenčnega postopka. Organi za reševanje bi morali oceniti potrebo, da se od institucij in subjektov zahteva izpolnjevanje MREL s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, kadar znesek obveznosti, izključen iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov, doseže določen prag v okviru razreda obveznosti, ki vključuje obveznosti, primerne za izpolnjevanje MREL. Institucije in subjekti bi morali izpolniti MREL s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi do ravni, potrebne za preprečitev, da bi imeli upniki izgube, ki bi presegale izgube, ki bi jih ti upniki utrpeli v okviru običajnega insolvenčnega postopka.

| (10) | Vsakršna podrejenost dolžniških instrumentov, ki jo organi za reševanje zahtevajo za MREL, ne bi smela posegati v možnost, da se minimalna zahteva glede TLAC delno izpolni z nepodrejenimi dolžniškimi instrumenti v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, kot je dovoljeno s standardom TLAC. Za subjekte v postopku reševanja v okviru GSPI, v okviru skupin v postopku reševanja s sredstvi nad 100 milijard EUR (banke na najvišji ravni) in za subjekte v postopku reševanja za nekatere manjše skupine v postopku reševanja, za katere se šteje, da bi njihov propad verjetno pomenil sistemsko tveganje, ob upoštevanju razširjenosti vlog in odsotnosti dolžniških instrumentov v modelu financiranja, omejenega dostopa do kapitalskih trgov za kvalificirane obveznosti in odvisnosti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za izpolnitev MREL, bi morali imeti organi za reševanje možnost zahtevati, da se del MREL, ki ustreza ravni pokrivanja izgub in dokapitalizacije iz členov 37(10) in 44(5) Direktive 2014/59/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo, izpolni s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, vključno s kapitalom, uporabljenim za izpolnitev zahteve po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(10)

Vsakršna podrejenost dolžniških instrumentov, ki jo organi za reševanje zahtevajo za MREL, ne bi smela posegati v možnost, da se minimalna zahteva glede TLAC delno izpolni z nepodrejenimi dolžniškimi instrumenti v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, kot je dovoljeno s standardom TLAC. Za subjekte v postopku reševanja v okviru GSPI, v okviru skupin v postopku reševanja s sredstvi nad 100 milijard EUR (banke na najvišji ravni) in za subjekte v postopku reševanja za nekatere manjše skupine v postopku reševanja, za katere se šteje, da bi njihov propad verjetno pomenil sistemsko tveganje, ob upoštevanju razširjenosti vlog in odsotnosti dolžniških instrumentov v modelu financiranja, omejenega dostopa do kapitalskih trgov za kvalificirane obveznosti in odvisnosti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za izpolnitev MREL, bi morali imeti organi za reševanje možnost zahtevati, da se del MREL, ki ustreza ravni pokrivanja izgub in dokapitalizacije iz členov 37(10) in 44(5) Direktive 2014/59/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo, izpolni s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, vključno s kapitalom, uporabljenim za izpolnitev zahteve po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU.

| (11) | Organi za reševanje bi morali imeti možnost, da na prošnjo subjekta v postopku reševanja zmanjšajo del MREL, ki bi ga bilo treba izpolniti s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, do mejne vrednosti, ki predstavlja odstotek zmanjšanja, ki je na podlagi člena 72b(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 mogoče v zvezi z minimalno zahtevo glede TLAC, določeno v navedeni uredbi. V skladu z načelom sorazmernosti bi morali imeti organi za reševanje možnost zahtevati, da se MREL izpolni s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, kolikor skupna raven zahtevane podrejenosti v obliki kapitala in postavk kvalificiranih obveznosti zaradi obveznosti institucij in subjektov, da spoštujejo TLAC ter izpolnijo minimalno zahtevo glede MREL in, kadar je ustrezno, zahtevo po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU, ne presega ravni pokrivanja izgub in dokapitalizacije iz členov 37(10) in 44(5) Direktive 2014/59/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo, ali, če je višji, zneska formule, ki je določena v tej direktivi in temelji na bonitetnih zahtevah v okviru stebra 1 in stebra 2 ter zahtevi po skupnem blažilniku. |
| --- | --- |

(11)

Organi za reševanje bi morali imeti možnost, da na prošnjo subjekta v postopku reševanja zmanjšajo del MREL, ki bi ga bilo treba izpolniti s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, do mejne vrednosti, ki predstavlja odstotek zmanjšanja, ki je na podlagi člena 72b(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 mogoče v zvezi z minimalno zahtevo glede TLAC, določeno v navedeni uredbi. V skladu z načelom sorazmernosti bi morali imeti organi za reševanje možnost zahtevati, da se MREL izpolni s kapitalom in drugimi podrejenimi obveznostmi, kolikor skupna raven zahtevane podrejenosti v obliki kapitala in postavk kvalificiranih obveznosti zaradi obveznosti institucij in subjektov, da spoštujejo TLAC ter izpolnijo minimalno zahtevo glede MREL in, kadar je ustrezno, zahtevo po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU, ne presega ravni pokrivanja izgub in dokapitalizacije iz členov 37(10) in 44(5) Direktive 2014/59/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo, ali, če je višji, zneska formule, ki je določena v tej direktivi in temelji na bonitetnih zahtevah v okviru stebra 1 in stebra 2 ter zahtevi po skupnem blažilniku.

| (12) | Za posebne banke na najvišji ravni bi morali organi za reševanje pod pogoji, ki jih mora oceniti organ v postopku reševanja, raven minimalne zahteve za podrejenost omejiti na določen prag, pri čemer bi morali upoštevati tudi morebitno tveganje, da bi tako nesorazmerno vplivali na poslovni model teh institucij. Ta omejitev ne bi smela posegati v možnost, da se določi zahteva za podrejenost nad tem pragom prek zahteve po podrejenosti v okviru stebra 2, med drugim pod pogoji, ki se uporabljajo za ta steber, na podlagi alternativnih meril, in sicer ovir za rešljivost, ali izvedljivosti in verodostojnosti strategije reševanja ali pa tveganosti institucije. |
| --- | --- |

(12)

Za posebne banke na najvišji ravni bi morali organi za reševanje pod pogoji, ki jih mora oceniti organ v postopku reševanja, raven minimalne zahteve za podrejenost omejiti na določen prag, pri čemer bi morali upoštevati tudi morebitno tveganje, da bi tako nesorazmerno vplivali na poslovni model teh institucij. Ta omejitev ne bi smela posegati v možnost, da se določi zahteva za podrejenost nad tem pragom prek zahteve po podrejenosti v okviru stebra 2, med drugim pod pogoji, ki se uporabljajo za ta steber, na podlagi alternativnih meril, in sicer ovir za rešljivost, ali izvedljivosti in verodostojnosti strategije reševanja ali pa tveganosti institucije.

| (13) | MREL bi morala institucijam in subjektom omogočiti, da pokrijejo izgube, ki naj bi po pričakovanjih nastale pri reševanju ali v trenutku, ko postane njihovo poslovanje neuspešno, kot je primerno, in da se dokapitalizirajo po izvedbi ukrepov, določenih v načrtu reševanja, ali po reševanju skupine v postopku reševanja. Organi za reševanje bi morali na podlagi strategije reševanja, ki jo izberejo, ustrezno utemeljiti naloženo raven MREL ter brez nepotrebnega odlašanja preučiti to raven, da bi se upoštevale morebitne spremembe ravni zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU. Naložena raven MREL kot taka bi morala biti vsota zneskov izgub, pričakovanih pri reševanju, ki ustrezajo kapitalskim zahtevam institucije ali subjekta, in znesku za dokapitalizacijo, s katerim lahko institucija ali subjekt po reševanju ali po izvajanju pooblastil za odpis ali konverzijo izpolni svoje kapitalske zahteve, potrebne za pridobitev dovoljenja, da lahko opravlja svoje dejavnosti v skladu z izbrano strategijo reševanja. Organ za reševanje bi moral zneske za dokapitalizacijo prilagoditi navzdol ali navzgor glede na morebitne spremembe, ki izhajajo iz ukrepov, določenih v načrtu reševanja. |
| --- | --- |

(13)

MREL bi morala institucijam in subjektom omogočiti, da pokrijejo izgube, ki naj bi po pričakovanjih nastale pri reševanju ali v trenutku, ko postane njihovo poslovanje neuspešno, kot je primerno, in da se dokapitalizirajo po izvedbi ukrepov, določenih v načrtu reševanja, ali po reševanju skupine v postopku reševanja. Organi za reševanje bi morali na podlagi strategije reševanja, ki jo izberejo, ustrezno utemeljiti naloženo raven MREL ter brez nepotrebnega odlašanja preučiti to raven, da bi se upoštevale morebitne spremembe ravni zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU. Naložena raven MREL kot taka bi morala biti vsota zneskov izgub, pričakovanih pri reševanju, ki ustrezajo kapitalskim zahtevam institucije ali subjekta, in znesku za dokapitalizacijo, s katerim lahko institucija ali subjekt po reševanju ali po izvajanju pooblastil za odpis ali konverzijo izpolni svoje kapitalske zahteve, potrebne za pridobitev dovoljenja, da lahko opravlja svoje dejavnosti v skladu z izbrano strategijo reševanja. Organ za reševanje bi moral zneske za dokapitalizacijo prilagoditi navzdol ali navzgor glede na morebitne spremembe, ki izhajajo iz ukrepov, določenih v načrtu reševanja.

| (14) | Organ za reševanje bi moral imeti možnost povečati znesek za dokapitalizacijo, da bi se zagotovilo zadostno zaupanje trga v institucijo ali subjekt po izvedbi ukrepov, določenih v načrtu reševanja. Zahtevana raven blažilnika za zaupanje trga bi morala instituciji ali subjektu omogočiti, da v ustreznem obdobju še naprej izpolnjuje pogoje za pridobitev dovoljenja, vključno s tem, da instituciji ali subjektu dovoli, da pokrije stroške v zvezi s prestrukturiranjem svojih dejavnosti po reševanju, in da ohrani zadostno zaupanje trga. Blažilnik za zaupanje trga bi bilo treba določiti s sklicevanjem na del zahteve po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU. Organi za reševanje bi morali raven blažilnika za zaupanje trga prilagoditi navzdol, če bi nižja raven zadoščala za zagotovitev ustreznega zaupanja trga, ali navzgor, če bi bila višja raven potrebna za zagotovitev, da subjekt po ukrepih, določenih v načrtu reševanja, v ustreznem obdobju še naprej izpolnjuje pogoje za pridobitev dovoljenja in ohrani zadostno zaupanje trga. |
| --- | --- |

(14)

Organ za reševanje bi moral imeti možnost povečati znesek za dokapitalizacijo, da bi se zagotovilo zadostno zaupanje trga v institucijo ali subjekt po izvedbi ukrepov, določenih v načrtu reševanja. Zahtevana raven blažilnika za zaupanje trga bi morala instituciji ali subjektu omogočiti, da v ustreznem obdobju še naprej izpolnjuje pogoje za pridobitev dovoljenja, vključno s tem, da instituciji ali subjektu dovoli, da pokrije stroške v zvezi s prestrukturiranjem svojih dejavnosti po reševanju, in da ohrani zadostno zaupanje trga. Blažilnik za zaupanje trga bi bilo treba določiti s sklicevanjem na del zahteve po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU. Organi za reševanje bi morali raven blažilnika za zaupanje trga prilagoditi navzdol, če bi nižja raven zadoščala za zagotovitev ustreznega zaupanja trga, ali navzgor, če bi bila višja raven potrebna za zagotovitev, da subjekt po ukrepih, določenih v načrtu reševanja, v ustreznem obdobju še naprej izpolnjuje pogoje za pridobitev dovoljenja in ohrani zadostno zaupanje trga.

| (15) | V skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/1075 (8) bi morali organi za reševanje preučiti bazo vlagateljev v instrumente posamezne institucije ali subjekta za izpolnjevanje MREL. Če imajo znaten del instrumentov institucije ali subjekta za izpolnjevanje MREL mali vlagatelji, ki morda niso prejeli ustreznih informacij o relevantnih tveganjih, bi lahko to samo po sebi pomenilo oviro za rešljivost. Poleg tega, če imajo velik del instrumentov institucije ali subjekta za izpolnjevanje MREL druge institucije ali subjekti, bi lahko sistemska posledica odpisa ali konverzije prav tako lahko predstavljala oviro za rešljivost. Kadar organ za reševanje odkrije oviro za rešljivost, ki izhaja iz velikosti in narave določene baze vlagateljev, bi moral imeti možnosti, da instituciji ali subjektu priporoči, naj to oviro odpravi. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/1075 (8) bi morali organi za reševanje preučiti bazo vlagateljev v instrumente posamezne institucije ali subjekta za izpolnjevanje MREL. Če imajo znaten del instrumentov institucije ali subjekta za izpolnjevanje MREL mali vlagatelji, ki morda niso prejeli ustreznih informacij o relevantnih tveganjih, bi lahko to samo po sebi pomenilo oviro za rešljivost. Poleg tega, če imajo velik del instrumentov institucije ali subjekta za izpolnjevanje MREL druge institucije ali subjekti, bi lahko sistemska posledica odpisa ali konverzije prav tako lahko predstavljala oviro za rešljivost. Kadar organ za reševanje odkrije oviro za rešljivost, ki izhaja iz velikosti in narave določene baze vlagateljev, bi moral imeti možnosti, da instituciji ali subjektu priporoči, naj to oviro odpravi.

| (16) | Da bi zagotovili, da mali vlagatelji ne vlagajo pretirano v dolžniške instrumente, ki izpolnjujejo pogoje za MREL, bi morale države članice zagotoviti, da je minimalna nominalna vrednost takšnih instrumentov razmeroma visoka ali da naložba v takšne instrumente ne predstavlja prevelikega deleža v vlagateljevem portfelju. Ta zahteva bi se morala uporabljati samo za instrumente, izdane po datumu prenosa te direktive. Ta zahteva ni v zadostni meri zajeta v Direktivi 2014/65/EU, zato bi morala biti uveljavljena na podlagi Direktive 2014/59/EU, pri čemer ne bi smela posegati v pravila o zaščiti vlagateljev iz Direktive 2014/59/EU. Kadar organi za reševanje pri opravljanju dolžnosti odkrijejo dokaze o morebitnih kršitvah Direktive 2014/65/EU, bi morali imeti možnost, da z namenom uveljavljanja navedene direktive z organi za tržno ravnanje izmenjajo zaupne informacije. Poleg tega bi morale imeti države članice možnost, da dodatno omejijo trženje in prodajo nekaterih drugih instrumentov določenim vlagateljem. |
| --- | --- |

(16)

Da bi zagotovili, da mali vlagatelji ne vlagajo pretirano v dolžniške instrumente, ki izpolnjujejo pogoje za MREL, bi morale države članice zagotoviti, da je minimalna nominalna vrednost takšnih instrumentov razmeroma visoka ali da naložba v takšne instrumente ne predstavlja prevelikega deleža v vlagateljevem portfelju. Ta zahteva bi se morala uporabljati samo za instrumente, izdane po datumu prenosa te direktive. Ta zahteva ni v zadostni meri zajeta v Direktivi 2014/65/EU, zato bi morala biti uveljavljena na podlagi Direktive 2014/59/EU, pri čemer ne bi smela posegati v pravila o zaščiti vlagateljev iz Direktive 2014/59/EU. Kadar organi za reševanje pri opravljanju dolžnosti odkrijejo dokaze o morebitnih kršitvah Direktive 2014/65/EU, bi morali imeti možnost, da z namenom uveljavljanja navedene direktive z organi za tržno ravnanje izmenjajo zaupne informacije. Poleg tega bi morale imeti države članice možnost, da dodatno omejijo trženje in prodajo nekaterih drugih instrumentov določenim vlagateljem.

| (17) | Organi za reševanje bi morali za izboljšanje rešljivosti GSPI imeti možnost, da poleg minimalne zahteve glede TLAC iz Uredbe (EU) št. 575/2013 GSPI naložijo še posebno MREL za institucije. Ta posebna MREL za institucije bi se morala naložiti, če minimalna zahteva glede TLAC ne zadostuje za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo GSPI v skladu z izbrano strategijo reševanja. |
| --- | --- |

(17)

Organi za reševanje bi morali za izboljšanje rešljivosti GSPI imeti možnost, da poleg minimalne zahteve glede TLAC iz Uredbe (EU) št. 575/2013 GSPI naložijo še posebno MREL za institucije. Ta posebna MREL za institucije bi se morala naložiti, če minimalna zahteva glede TLAC ne zadostuje za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo GSPI v skladu z izbrano strategijo reševanja.

| (18) | Organi za reševanje bi morali pri določitvi ravni MREL upoštevati stopnjo sistemskega pomena institucije ali subjekta in morebitni negativni vpliv njenega propada na finančno stabilnost. Upoštevati bi morali potrebo po enakih konkurenčnih pogojih za GSPI in druge primerljive institucije ali subjekte, ki so sistemsko pomembni v Uniji. Zato se MREL za institucije ali subjekte, ki niso GSPI, vendar imajo v Uniji sistemski pomen, ki je primerljiv s sistemskim pomenom GSPI, ne bi smela nesorazmerno razlikovati od ravni in sestave MREL, ki se na splošno določi za GSPI. |
| --- | --- |

(18)

Organi za reševanje bi morali pri določitvi ravni MREL upoštevati stopnjo sistemskega pomena institucije ali subjekta in morebitni negativni vpliv njenega propada na finančno stabilnost. Upoštevati bi morali potrebo po enakih konkurenčnih pogojih za GSPI in druge primerljive institucije ali subjekte, ki so sistemsko pomembni v Uniji. Zato se MREL za institucije ali subjekte, ki niso GSPI, vendar imajo v Uniji sistemski pomen, ki je primerljiv s sistemskim pomenom GSPI, ne bi smela nesorazmerno razlikovati od ravni in sestave MREL, ki se na splošno določi za GSPI.

| (19) | V skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 bi se morala MREL uporabljati za institucije ali subjekte, opredeljene kot subjekti v postopku reševanja, samo na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja. To pomeni, da bi morali subjekti v postopku reševanja za izpolnitev svojih MREL zunanjim tretjim upnikom, za reševanje katerih bi se v primeru, da se za organ za reševanje začne postopek reševanja, uporabila sredstva upnikov, izdati kvalificirane instrumente in postavke. |
| --- | --- |

(19)

V skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 bi se morala MREL uporabljati za institucije ali subjekte, opredeljene kot subjekti v postopku reševanja, samo na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja. To pomeni, da bi morali subjekti v postopku reševanja za izpolnitev svojih MREL zunanjim tretjim upnikom, za reševanje katerih bi se v primeru, da se za organ za reševanje začne postopek reševanja, uporabila sredstva upnikov, izdati kvalificirane instrumente in postavke.

| (20) | Institucije ali subjekti, ki niso subjekti v postopku reševanja, bi morali MREL izpolniti na individualni ravni. Potrebe teh institucij ali subjektov po pokrivanju izgub in dokapitalizaciji bi načeloma morali zadovoljiti njihovi subjekti v postopku reševanja, in sicer z neposredno ali posredno pridobitvijo kapitalskih instrumentov s strani teh subjektov v postopku reševanja in instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih izdajo te institucije ali subjekti, ter njihovim odpisom ali konverzijo v lastniške instrumente v trenutku, ko poslovanje teh institucij ali subjektov ni več uspešno. Kot taka bi se morala MREL, ki se uporablja za institucije ali subjekte, ki niso subjekti v postopku reševanja, uporabljati skupaj in skladno z zahtevami, ki se uporabljajo za subjekte v postopku reševanja. To bi moralo organom za reševanje omogočiti, da skupino v postopku reševanja rešijo, ne da bi postopek reševanja začeli še za nekatere njene podrejene družbe, in tako preprečijo morebitne motnje na trgu. Uporaba MREL za institucije ali subjekte, ki niso subjekti v postopku reševanja, bi morala ustrezati izbrani strategiji reševanja, zlasti pa po dokapitalizaciji teh institucij ali subjektov ne bi smela spremeniti lastniškega razmerja med njimi in njihovo skupino v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(20)

Institucije ali subjekti, ki niso subjekti v postopku reševanja, bi morali MREL izpolniti na individualni ravni. Potrebe teh institucij ali subjektov po pokrivanju izgub in dokapitalizaciji bi načeloma morali zadovoljiti njihovi subjekti v postopku reševanja, in sicer z neposredno ali posredno pridobitvijo kapitalskih instrumentov s strani teh subjektov v postopku reševanja in instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih izdajo te institucije ali subjekti, ter njihovim odpisom ali konverzijo v lastniške instrumente v trenutku, ko poslovanje teh institucij ali subjektov ni več uspešno. Kot taka bi se morala MREL, ki se uporablja za institucije ali subjekte, ki niso subjekti v postopku reševanja, uporabljati skupaj in skladno z zahtevami, ki se uporabljajo za subjekte v postopku reševanja. To bi moralo organom za reševanje omogočiti, da skupino v postopku reševanja rešijo, ne da bi postopek reševanja začeli še za nekatere njene podrejene družbe, in tako preprečijo morebitne motnje na trgu. Uporaba MREL za institucije ali subjekte, ki niso subjekti v postopku reševanja, bi morala ustrezati izbrani strategiji reševanja, zlasti pa po dokapitalizaciji teh institucij ali subjektov ne bi smela spremeniti lastniškega razmerja med njimi in njihovo skupino v postopku reševanja.

| (21) | Če imajo subjekt v postopku reševanja ali nadrejena družba in njene podrejene družbe sedež v isti državi članici in so del iste skupine v postopku reševanja, bi moral imeti organ za reševanje možnost, da tem podrejenim družbam, ki niso subjekti v postopku reševanja, omogoči, da opustijo uporabo MREL, ki se uporablja zanje, ali jim dovoli, da MREL izpolnijo z zavarovanimi jamstvi med nadrejeno družbo in njenimi podrejenimi družbami, pri čemer se ta lahko sprožijo, ko so izpolnjeni časovni pogoji, enakovredni časovnim pogojem, pod katerimi se lahko kvalificirane obveznosti odpišejo ali konvertirajo. Zavarovanje s premoženjem, ki se uporabi za jamstvo, bi moralo biti visoko likvidno ter imeti minimalno tržno in kreditno tveganje. |
| --- | --- |

(21)

Če imajo subjekt v postopku reševanja ali nadrejena družba in njene podrejene družbe sedež v isti državi članici in so del iste skupine v postopku reševanja, bi moral imeti organ za reševanje možnost, da tem podrejenim družbam, ki niso subjekti v postopku reševanja, omogoči, da opustijo uporabo MREL, ki se uporablja zanje, ali jim dovoli, da MREL izpolnijo z zavarovanimi jamstvi med nadrejeno družbo in njenimi podrejenimi družbami, pri čemer se ta lahko sprožijo, ko so izpolnjeni časovni pogoji, enakovredni časovnim pogojem, pod katerimi se lahko kvalificirane obveznosti odpišejo ali konvertirajo. Zavarovanje s premoženjem, ki se uporabi za jamstvo, bi moralo biti visoko likvidno ter imeti minimalno tržno in kreditno tveganje.

| (22) | V Uredbi (EU) št. 575/2013 je določeno, da lahko pristojni organi za kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom (v nadaljnjem besedilu: povezane mreže), opustijo uporabo nekaterih zahtev glede solventnosti in likvidnosti, kadar so izpolnjeni nekateri posebni pogoji. Zaradi upoštevanja posebnosti takšnih povezanih mrež bi organ za reševanje moral imeti tudi možnost, da za takšnim kreditnim institucijam in centralnemu organu omogoči, da opustijo uporabo MREL pod pogoji, ki so podobni tistim iz Uredbe (EU) št. 575/2013, kadar imajo institucije in organ sedež v isti državi članici. Organi za reševanje bi tudi morali imeti možnost, da kreditne institucije in centralni organ pri ocenjevanju pogojev za reševanje glede na značilnosti solidarnostnega mehanizma po lastni presoji obravnavajo kot celoto. Organ za reševanje bi moral imeti možnost, da izpolnjevanje zunanje MREL s strani skupine v postopku reševanja kot celote zagotovi na različne načine glede na značilnosti solidarnostnega mehanizma posamezne skupine, in sicer tako, da upošteva kvalificirane obveznosti subjektov, od katerih v skladu z načrtom reševanja zahteva, da izdajo instrumente, primerne za MREL, ločeno od skupine v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(22)

V Uredbi (EU) št. 575/2013 je določeno, da lahko pristojni organi za kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom (v nadaljnjem besedilu: povezane mreže), opustijo uporabo nekaterih zahtev glede solventnosti in likvidnosti, kadar so izpolnjeni nekateri posebni pogoji. Zaradi upoštevanja posebnosti takšnih povezanih mrež bi organ za reševanje moral imeti tudi možnost, da za takšnim kreditnim institucijam in centralnemu organu omogoči, da opustijo uporabo MREL pod pogoji, ki so podobni tistim iz Uredbe (EU) št. 575/2013, kadar imajo institucije in organ sedež v isti državi članici. Organi za reševanje bi tudi morali imeti možnost, da kreditne institucije in centralni organ pri ocenjevanju pogojev za reševanje glede na značilnosti solidarnostnega mehanizma po lastni presoji obravnavajo kot celoto. Organ za reševanje bi moral imeti možnost, da izpolnjevanje zunanje MREL s strani skupine v postopku reševanja kot celote zagotovi na različne načine glede na značilnosti solidarnostnega mehanizma posamezne skupine, in sicer tako, da upošteva kvalificirane obveznosti subjektov, od katerih v skladu z načrtom reševanja zahteva, da izdajo instrumente, primerne za MREL, ločeno od skupine v postopku reševanja.

| (23) | Da bi bila raven MREL za namene reševanja ustrezna, bi morali biti za njeno določitev pristojni organ za reševanje subjekta v postopku reševanja, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, torej organ za reševanje končne nadrejene družbe, in organi za reševanje drugih subjektov v skupini v postopku reševanja. Za vse spore med organi bi moral biti pristojen Evropski bančni organ (EBA) na podlagi Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9), ob upoštevanju pogojev in omejitev iz te direktive. |
| --- | --- |

(23)

Da bi bila raven MREL za namene reševanja ustrezna, bi morali biti za njeno določitev pristojni organ za reševanje subjekta v postopku reševanja, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, torej organ za reševanje končne nadrejene družbe, in organi za reševanje drugih subjektov v skupini v postopku reševanja. Za vse spore med organi bi moral biti pristojen Evropski bančni organ (EBA) na podlagi Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9), ob upoštevanju pogojev in omejitev iz te direktive.

| (24) | Pristojni organi in organi za reševanje bi morali ustrezno obravnavati in odpraviti morebitne kršitve minimalne zahteve glede TLAC in morebitne kršitve MREL. Ker bi kršitev navedenih zahtev lahko pomenila oviro za rešljivost institucije ali skupine, bi bilo treba veljavne postopke za odpravo ovir za rešljivost skrajšati, da bi se pospešeno obravnavale vse kršitve zahtev. Poleg tega bi morali imeti organi za reševanje možnost, da od institucij ali subjektov zahtevajo, naj spremenijo profile zapadlosti kvalificiranih instrumentov in postavk ter pripravijo in izvedejo načrte za ponovno vzpostavitev ravni navedenih zahtev. Obenem bi morali imeti organi za reševanje možnost, da prepovejo nekatere razdelitve, kadar po njihovem mnenju institucija ali subjekt ne izpolnjuje zahteve po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU, kadar se ta upošteva poleg MREL. |
| --- | --- |

(24)

Pristojni organi in organi za reševanje bi morali ustrezno obravnavati in odpraviti morebitne kršitve minimalne zahteve glede TLAC in morebitne kršitve MREL. Ker bi kršitev navedenih zahtev lahko pomenila oviro za rešljivost institucije ali skupine, bi bilo treba veljavne postopke za odpravo ovir za rešljivost skrajšati, da bi se pospešeno obravnavale vse kršitve zahtev. Poleg tega bi morali imeti organi za reševanje možnost, da od institucij ali subjektov zahtevajo, naj spremenijo profile zapadlosti kvalificiranih instrumentov in postavk ter pripravijo in izvedejo načrte za ponovno vzpostavitev ravni navedenih zahtev. Obenem bi morali imeti organi za reševanje možnost, da prepovejo nekatere razdelitve, kadar po njihovem mnenju institucija ali subjekt ne izpolnjuje zahteve po skupnem blažilniku iz Direktive 2013/36/EU, kadar se ta upošteva poleg MREL.

| (25) | Da bi se zagotovila pregledna uporaba MREL, bi morale institucije in subjekti svojim pristojnim organom in organom za reševanje poročati o svoji MREL, ravneh in sestavi kvalificiranih obveznosti in obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, vključno z njihovim profilom zapadlosti in vrstnim redom pri običajnem insolvenčnem postopku, ter jih redno razkrivati javnosti. Za institucije ali subjekte, za katere velja minimalna zahteva glede TLAC, bi bilo treba zagotoviti, da je pogostost nadzornega poročanja in razkritja posebne MREL za institucije, kot je določena v tej direktivi, usklajena s tisto iz Uredbe (EU) št. 575/2013 za minimalno zahtevo glede TLAC. Čeprav bi morala biti popolna ali delna izvzetja od obveznosti poročanja in razkritja za določene institucije ali subjekte dovoljena v nekaterih primerih iz te direktive, pa ne bi smela omejevati pooblastil organov za reševanje, da za namen opravljanja svojih dolžnosti na podlagi Direktive 2014/59/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo, zaprosijo za informacije. |
| --- | --- |

(25)

Da bi se zagotovila pregledna uporaba MREL, bi morale institucije in subjekti svojim pristojnim organom in organom za reševanje poročati o svoji MREL, ravneh in sestavi kvalificiranih obveznosti in obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, vključno z njihovim profilom zapadlosti in vrstnim redom pri običajnem insolvenčnem postopku, ter jih redno razkrivati javnosti. Za institucije ali subjekte, za katere velja minimalna zahteva glede TLAC, bi bilo treba zagotoviti, da je pogostost nadzornega poročanja in razkritja posebne MREL za institucije, kot je določena v tej direktivi, usklajena s tisto iz Uredbe (EU) št. 575/2013 za minimalno zahtevo glede TLAC. Čeprav bi morala biti popolna ali delna izvzetja od obveznosti poročanja in razkritja za določene institucije ali subjekte dovoljena v nekaterih primerih iz te direktive, pa ne bi smela omejevati pooblastil organov za reševanje, da za namen opravljanja svojih dolžnosti na podlagi Direktive 2014/59/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo, zaprosijo za informacije.

| (26) | Z zahtevo, da se v sporazume ali instrumente, ki ustvarjajo obveznosti, ki jih ureja zakonodaja tretje države, vključi pogodbeno priznanje učinkov uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov, naj bi poenostavili in izboljšali postopek reševanja s sredstvi upnikov za te obveznosti v primeru reševanja. Ustrezno pripravljene in splošno sprejete pogodbene ureditve v primeru čezmejnega reševanja predstavljajo izvedljivo rešitev, vse dokler se ne oblikuje zakonski pristop na podlagi prava Unije ali oblikujejo spodbude za izbiro prava države članice kot prava, ki se uporabi za sklepanje pogodb ali dokler se v vseh jurisdikcijah tretjih držav ne oblikujejo zakonski okviri za priznanje, ki bodo omogočali učinkovito čezmejno reševanje. Tudi po uvedbi zakonskih okvirov za priznanje bi morale pogodbene ureditve za priznanje prispevati h krepitvi ozaveščenosti upnikov v okviru pogodbenih ureditev, ki jih ne ureja pravo države članice, o morebitnih ukrepih za reševanje institucij ali subjektov, ki jih ne ureja pravo Unije. Vendar je v nekaterih primerih za institucije ali subjekte morda neizvedljivo, da bi ta pogodbena določila vključile v sporazume ali instrumente, ki ustvarjajo nekatere obveznosti, zlasti obveznosti, ki niso izključene iz instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov na podlagi Direktive 2014/59/EU, krite vloge ali kapitalske instrumente.
  V nekaterih okoliščinah bi lahko na primer veljalo za neizvedljivo, da bi v pogodbe o obveznostih vključevali klavzule o pogodbenem priznanju v primerih, kadar je na podlagi prava tretje države nezakonito, da institucija ali subjekt takšne klavzule vključi v sporazume ali instrumente, ki ustvarjajo obveznosti, ki jih urejajo zakoni te tretje države, ali kadar institucija ali subjekt na individualni ravni nima pristojnosti za spremembo pogodbenih določil, ker jih določajo mednarodni protokoli ali temeljijo na mednarodno dogovorjenih standardnih določilih, ali pa kadar je obveznost, za katero bi veljala zahteva za pogodbeno priznanje, pogojena s kršitvijo pogodbe ali izhaja iz jamstev, posrednih jamstev ali drugih instrumentov, ki se uporabljajo v okviru operacij financiranja trgovine. Vendar pa se nestrinjanje nasprotne stranke s tem, da bi bila klavzula o pogodbenem priznanju reševanja s sredstvi upnikov zanjo zavezujoča, kot tako ne bi smelo šteti kot razlog za neizvedljivost. EBA bi moral pripraviti osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki bi jih Komisija morala sprejeti v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010, da bi bilo mogoče natančneje opredeliti primere neizvedljivosti. Pri uporabi teh tehničnih standardov in ob upoštevanju posebnosti zadevnega trga bi moral organ za reševanje določiti kategorije obveznosti, pri katerih bi lahko obstajali razlogi za neizvedljivost, kadar je to po njegovem mnenju potrebno. V tem okviru bi morala biti institucija ali subjekt tisti, ki bi odločil, ali je vključitev klavzule o priznanju reševanja s sredstvi upnikov v pogodbo ali razred pogodb neizvedljiva. Institucije in subjekti bi morali redno poročati organom za reševanje, da bi bili obveščeni o napredku izvajanja določil za pogodbeno priznanje.
  V tej zvezi bi morale institucije in subjekti navesti, pri katerih pogodbah ali razredih pogodb vključitev klavzule o priznanju reševanja s sredstvi upnikov ni izvedljiva, in razlog za to oceno. Organi za reševanje bi morali v razumnem časovnem roku preučiti ugotovitev institucije ali subjekta, da vključitev pogodbenega priznanja v zvezi z obveznostjo ni izvedljiva, in sprejeti ukrepe za obravnavo morebitnih napačnih ocen in odpravo ovir za rešljivost, ki so posledica nevključitve klavzul o pogodbenem priznanju. Institucije in subjekti bi morali biti pripravljeni utemeljiti svojo ugotovitev, če bi to od njih zahteval organ za reševanje. Poleg tega, da se prepreči vplivanje na rešljivost institucij in subjektov obveznosti, v zvezi s katerimi zadevne pogodbene določbe niso vključene, ne bi smele biti primerne za MREL. |
| --- | --- |

(26)

Z zahtevo, da se v sporazume ali instrumente, ki ustvarjajo obveznosti, ki jih ureja zakonodaja tretje države, vključi pogodbeno priznanje učinkov uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov, naj bi poenostavili in izboljšali postopek reševanja s sredstvi upnikov za te obveznosti v primeru reševanja. Ustrezno pripravljene in splošno sprejete pogodbene ureditve v primeru čezmejnega reševanja predstavljajo izvedljivo rešitev, vse dokler se ne oblikuje zakonski pristop na podlagi prava Unije ali oblikujejo spodbude za izbiro prava države članice kot prava, ki se uporabi za sklepanje pogodb ali dokler se v vseh jurisdikcijah tretjih držav ne oblikujejo zakonski okviri za priznanje, ki bodo omogočali učinkovito čezmejno reševanje. Tudi po uvedbi zakonskih okvirov za priznanje bi morale pogodbene ureditve za priznanje prispevati h krepitvi ozaveščenosti upnikov v okviru pogodbenih ureditev, ki jih ne ureja pravo države članice, o morebitnih ukrepih za reševanje institucij ali subjektov, ki jih ne ureja pravo Unije. Vendar je v nekaterih primerih za institucije ali subjekte morda neizvedljivo, da bi ta pogodbena določila vključile v sporazume ali instrumente, ki ustvarjajo nekatere obveznosti, zlasti obveznosti, ki niso izključene iz instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov na podlagi Direktive 2014/59/EU, krite vloge ali kapitalske instrumente.

V nekaterih okoliščinah bi lahko na primer veljalo za neizvedljivo, da bi v pogodbe o obveznostih vključevali klavzule o pogodbenem priznanju v primerih, kadar je na podlagi prava tretje države nezakonito, da institucija ali subjekt takšne klavzule vključi v sporazume ali instrumente, ki ustvarjajo obveznosti, ki jih urejajo zakoni te tretje države, ali kadar institucija ali subjekt na individualni ravni nima pristojnosti za spremembo pogodbenih določil, ker jih določajo mednarodni protokoli ali temeljijo na mednarodno dogovorjenih standardnih določilih, ali pa kadar je obveznost, za katero bi veljala zahteva za pogodbeno priznanje, pogojena s kršitvijo pogodbe ali izhaja iz jamstev, posrednih jamstev ali drugih instrumentov, ki se uporabljajo v okviru operacij financiranja trgovine. Vendar pa se nestrinjanje nasprotne stranke s tem, da bi bila klavzula o pogodbenem priznanju reševanja s sredstvi upnikov zanjo zavezujoča, kot tako ne bi smelo šteti kot razlog za neizvedljivost. EBA bi moral pripraviti osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki bi jih Komisija morala sprejeti v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010, da bi bilo mogoče natančneje opredeliti primere neizvedljivosti. Pri uporabi teh tehničnih standardov in ob upoštevanju posebnosti zadevnega trga bi moral organ za reševanje določiti kategorije obveznosti, pri katerih bi lahko obstajali razlogi za neizvedljivost, kadar je to po njegovem mnenju potrebno. V tem okviru bi morala biti institucija ali subjekt tisti, ki bi odločil, ali je vključitev klavzule o priznanju reševanja s sredstvi upnikov v pogodbo ali razred pogodb neizvedljiva. Institucije in subjekti bi morali redno poročati organom za reševanje, da bi bili obveščeni o napredku izvajanja določil za pogodbeno priznanje.

V tej zvezi bi morale institucije in subjekti navesti, pri katerih pogodbah ali razredih pogodb vključitev klavzule o priznanju reševanja s sredstvi upnikov ni izvedljiva, in razlog za to oceno. Organi za reševanje bi morali v razumnem časovnem roku preučiti ugotovitev institucije ali subjekta, da vključitev pogodbenega priznanja v zvezi z obveznostjo ni izvedljiva, in sprejeti ukrepe za obravnavo morebitnih napačnih ocen in odpravo ovir za rešljivost, ki so posledica nevključitve klavzul o pogodbenem priznanju. Institucije in subjekti bi morali biti pripravljeni utemeljiti svojo ugotovitev, če bi to od njih zahteval organ za reševanje. Poleg tega, da se prepreči vplivanje na rešljivost institucij in subjektov obveznosti, v zvezi s katerimi zadevne pogodbene določbe niso vključene, ne bi smele biti primerne za MREL.

| (27) | Koristno in potrebno je prilagoditi pooblastilo organov za reševanje, da za omejeno obdobje odredijo mirovanje nekaterih pogodbenih obveznosti institucij in subjektov. Zlasti bi morali imeti organi za reševanje možnost za izvajanje tega pooblastila, preden se za institucijo ali subjekt začne postopek reševanja, od trenutka, ko je ugotovljeno, da institucija ali subjekt propada ali bo verjetno propadel, če ni nemudoma razpoložljivega ukrepa zasebnega sektorja, ki bi po mnenju organa za reševanje v razumnem času preprečil propad institucije ali subjekta, in če velja, da je izvajanje tega pooblastila nujno za preprečitev nadaljnjega poslabšanja finančnega stanja institucije ali subjekta. V zvezi s tem bi morali imeti organi za reševanje možnost, da to pooblastilo izvajajo, če niso zadovoljni z nemudoma razpoložljivim ukrepom zasebnega sektorja. Organom za reševanje bi pooblastilo, da odredijo mirovanje nekaterih pogodbenih obveznosti, obenem omogočilo, da ugotovijo, ali je ukrep za reševanje v javnem interesu, izberejo najustreznejše instrumente za reševanje ali zagotovijo učinkovito uporabo enega ali več instrumentov za reševanje. Trajanje mirovanja bi moralo biti omejeno na največ dva delovna dneva. Pri tej omejitvi bi lahko mirovanje veljalo tudi po sprejetju odločitve o reševanju. |
| --- | --- |

(27)

Koristno in potrebno je prilagoditi pooblastilo organov za reševanje, da za omejeno obdobje odredijo mirovanje nekaterih pogodbenih obveznosti institucij in subjektov. Zlasti bi morali imeti organi za reševanje možnost za izvajanje tega pooblastila, preden se za institucijo ali subjekt začne postopek reševanja, od trenutka, ko je ugotovljeno, da institucija ali subjekt propada ali bo verjetno propadel, če ni nemudoma razpoložljivega ukrepa zasebnega sektorja, ki bi po mnenju organa za reševanje v razumnem času preprečil propad institucije ali subjekta, in če velja, da je izvajanje tega pooblastila nujno za preprečitev nadaljnjega poslabšanja finančnega stanja institucije ali subjekta. V zvezi s tem bi morali imeti organi za reševanje možnost, da to pooblastilo izvajajo, če niso zadovoljni z nemudoma razpoložljivim ukrepom zasebnega sektorja. Organom za reševanje bi pooblastilo, da odredijo mirovanje nekaterih pogodbenih obveznosti, obenem omogočilo, da ugotovijo, ali je ukrep za reševanje v javnem interesu, izberejo najustreznejše instrumente za reševanje ali zagotovijo učinkovito uporabo enega ali več instrumentov za reševanje. Trajanje mirovanja bi moralo biti omejeno na največ dva delovna dneva. Pri tej omejitvi bi lahko mirovanje veljalo tudi po sprejetju odločitve o reševanju.

| (28) | Da bi bila uporaba pooblastila za odreditev mirovanja sorazmerna, bi morali imeti organi za reševanje možnost, da upoštevajo okoliščine vsakega posameznega primera in da ustrezno določijo obseg mirovanja. Poleg tega bi morali imeti možnost, da v posameznih primerih odobrijo nekatera plačila, med drugim zlasti upravnih stroškov zadevne institucije ali subjekta. Obstajati bi morala tudi možnost, da se pooblastilo za odreditev mirovanja uporablja tudi za upravičene vloge. Vendar pa bi morali organi za reševanje temeljito oceniti, ali je primerno, da se za nekatere upravičene vloge, zlasti krite vloge fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, uporablja to pooblastilo, in kolikšno je tveganje, da bi uporaba mirovanja za takšne vloge resno ogrozila delovanje finančnih trgov. Za krite vloge, kadar se v zvezi z njimi izvaja pooblastilo za odreditev mirovanja nekaterih pogodbenih obveznosti, ne bi smelo veljati, da so te vloge nerazpoložljive za namene Direktive 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10). Da se vlagatelji v obdobju mirovanja ne bi znašli v finančnih težavah, bi morale imeti države članice možnost zagotoviti, da lahko vsak dan dvignejo določen znesek. |
| --- | --- |

(28)

Da bi bila uporaba pooblastila za odreditev mirovanja sorazmerna, bi morali imeti organi za reševanje možnost, da upoštevajo okoliščine vsakega posameznega primera in da ustrezno določijo obseg mirovanja. Poleg tega bi morali imeti možnost, da v posameznih primerih odobrijo nekatera plačila, med drugim zlasti upravnih stroškov zadevne institucije ali subjekta. Obstajati bi morala tudi možnost, da se pooblastilo za odreditev mirovanja uporablja tudi za upravičene vloge. Vendar pa bi morali organi za reševanje temeljito oceniti, ali je primerno, da se za nekatere upravičene vloge, zlasti krite vloge fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, uporablja to pooblastilo, in kolikšno je tveganje, da bi uporaba mirovanja za takšne vloge resno ogrozila delovanje finančnih trgov. Za krite vloge, kadar se v zvezi z njimi izvaja pooblastilo za odreditev mirovanja nekaterih pogodbenih obveznosti, ne bi smelo veljati, da so te vloge nerazpoložljive za namene Direktive 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10). Da se vlagatelji v obdobju mirovanja ne bi znašli v finančnih težavah, bi morale imeti države članice možnost zagotoviti, da lahko vsak dan dvignejo določen znesek.

| (29) | Organi za reševanje bi morali med obdobjem mirovanja, med drugim na podlagi načrta reševanje institucije ali subjekta, razmisliti o možnosti, da se postopek reševanja institucije ali subjekta na koncu ne izvede, temveč da pride do prenehanja institucije na podlagi nacionalnega prava. V takšnih primerih bi morali organi za reševanje vzpostaviti ureditve, ki bi bile po njihovem mnenju primerne za zagotovitev, da bo usklajevanje z zadevnimi nacionalnimi organi ustrezno in da mirovanje ne bo oviralo učinkovitosti postopka prenehanja. |
| --- | --- |

(29)

Organi za reševanje bi morali med obdobjem mirovanja, med drugim na podlagi načrta reševanje institucije ali subjekta, razmisliti o možnosti, da se postopek reševanja institucije ali subjekta na koncu ne izvede, temveč da pride do prenehanja institucije na podlagi nacionalnega prava. V takšnih primerih bi morali organi za reševanje vzpostaviti ureditve, ki bi bile po njihovem mnenju primerne za zagotovitev, da bo usklajevanje z zadevnimi nacionalnimi organi ustrezno in da mirovanje ne bo oviralo učinkovitosti postopka prenehanja.

| (30) | Pooblastilo za odreditev mirovanja obveznosti plačila ali obveznosti izročitve se ne bi smelo uporabljati za obveznosti do sistemov ali operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES, do centralnih bank, centralnih nasprotnih strank (CNS) z dovoljenjem ali CNS iz tretjih držav, ki jih priznava Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA). Direktiva 98/26/ES zmanjšuje tveganje, povezano z udeležbo v plačilnih sistemih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev, zlasti tako, da zmanjšuje motnje v primeru insolventnosti udeleženca v takšnem sistemu. Da bi se zagotovila ustrezna uporaba navedenih zaščit v kriznih razmerah, pri tem pa ohranila ustrezna varnost za operaterje plačilnih sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev ter druge udeležence na trgu, bi bilo treba Direktivo 2014/59/EU spremeniti tako, da bo določala, da se ukrep za preprečevanje krize, mirovanje obveznosti iz člena 33a ali ukrep kriznega upravljanja kot tak ne bi smel šteti, da predstavlja insolvenčni postopek v smislu Direktive 98/26/ES, če se bistvene obveznosti iz pogodbe še naprej izpolnjujejo. Vendar Direktiva 2014/59/EU na noben način ne bi smela posegati v delovanje sistema, določenega na podlagi Direktive 98/26/ES, ali pravico do dodatnega jamstva, zagotovljeno z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(30)

Pooblastilo za odreditev mirovanja obveznosti plačila ali obveznosti izročitve se ne bi smelo uporabljati za obveznosti do sistemov ali operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES, do centralnih bank, centralnih nasprotnih strank (CNS) z dovoljenjem ali CNS iz tretjih držav, ki jih priznava Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA). Direktiva 98/26/ES zmanjšuje tveganje, povezano z udeležbo v plačilnih sistemih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev, zlasti tako, da zmanjšuje motnje v primeru insolventnosti udeleženca v takšnem sistemu. Da bi se zagotovila ustrezna uporaba navedenih zaščit v kriznih razmerah, pri tem pa ohranila ustrezna varnost za operaterje plačilnih sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev ter druge udeležence na trgu, bi bilo treba Direktivo 2014/59/EU spremeniti tako, da bo določala, da se ukrep za preprečevanje krize, mirovanje obveznosti iz člena 33a ali ukrep kriznega upravljanja kot tak ne bi smel šteti, da predstavlja insolvenčni postopek v smislu Direktive 98/26/ES, če se bistvene obveznosti iz pogodbe še naprej izpolnjujejo. Vendar Direktiva 2014/59/EU na noben način ne bi smela posegati v delovanje sistema, določenega na podlagi Direktive 98/26/ES, ali pravico do dodatnega jamstva, zagotovljeno z navedeno direktivo.

| (31) | Eden od ključnih vidikov učinkovitega reševanja je zagotoviti, da v trenutku, ko se za institucije ali subjekte iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) Direktive 2014/59/EU začne postopek reševanja, njihove nasprotne stranke pri finančnih pogodbah svojih pozicij ne morejo zapreti le za to, ker se je za te institucije ali subjekte začel postopek reševanja. Poleg tega bi morali biti organi za reševanje pooblaščeni, da odredijo mirovanje obveznosti plačila ali izročitve, predvidenih v pogodbi, sklenjeni z institucijo v postopku reševanja, obenem bi morali imeti pooblastilo, da za omejeno časovno obdobje omejijo pravice nasprotnih strank do predčasnega prenehanja, takojšnje zapadlosti ali druge odpovedi finančnih pogodb. Te zahteve se ne uporabljajo neposredno za pogodbe, ki jih ureja pravo tretje države. Brez zakonskih okvirov za čezmejno priznanje bi morale države članice od institucij in subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) Direktive 2014/59/EU, zahtevati, naj v zadevne finančne pogodbe vključijo pogodbeno določilo, s katerim bodo priznavale, da lahko organi za reševanje v zvezi s temi pogodbami izvajajo pooblastilo za odreditev mirovanja nekaterih obveznosti plačila in izročitve za omejitev uveljavljanja pravic iz naslova jamstva ali za začasno odreditev mirovanja pravic do odpovedi ter da zanje veljajo zahteve iz člena 68, kot če bi finančne pogodbe urejalo pravo zadevne države članice. Takšna obveznost bi se morala zagotoviti, če bi pogodba spadala v področje uporabe navedenih določb. Zahteva po vključitvi pogodbenega določila torej ne zadeva členov 33a, 69, 70 in 71 Direktive 2014/59/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo, denimo v pogodbah s CNS ali z operaterji sistemov, določenimi za namene Direktiva 98/26/ES, saj v navedenih členih organi za reševanje v zvezi s temi pogodbami, četudi jih ureja pravo zadevne države članice, nimajo pooblastil. |
| --- | --- |

(31)

Eden od ključnih vidikov učinkovitega reševanja je zagotoviti, da v trenutku, ko se za institucije ali subjekte iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) Direktive 2014/59/EU začne postopek reševanja, njihove nasprotne stranke pri finančnih pogodbah svojih pozicij ne morejo zapreti le za to, ker se je za te institucije ali subjekte začel postopek reševanja. Poleg tega bi morali biti organi za reševanje pooblaščeni, da odredijo mirovanje obveznosti plačila ali izročitve, predvidenih v pogodbi, sklenjeni z institucijo v postopku reševanja, obenem bi morali imeti pooblastilo, da za omejeno časovno obdobje omejijo pravice nasprotnih strank do predčasnega prenehanja, takojšnje zapadlosti ali druge odpovedi finančnih pogodb. Te zahteve se ne uporabljajo neposredno za pogodbe, ki jih ureja pravo tretje države. Brez zakonskih okvirov za čezmejno priznanje bi morale države članice od institucij in subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) Direktive 2014/59/EU, zahtevati, naj v zadevne finančne pogodbe vključijo pogodbeno določilo, s katerim bodo priznavale, da lahko organi za reševanje v zvezi s temi pogodbami izvajajo pooblastilo za odreditev mirovanja nekaterih obveznosti plačila in izročitve za omejitev uveljavljanja pravic iz naslova jamstva ali za začasno odreditev mirovanja pravic do odpovedi ter da zanje veljajo zahteve iz člena 68, kot če bi finančne pogodbe urejalo pravo zadevne države članice. Takšna obveznost bi se morala zagotoviti, če bi pogodba spadala v področje uporabe navedenih določb. Zahteva po vključitvi pogodbenega določila torej ne zadeva členov 33a, 69, 70 in 71 Direktive 2014/59/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo, denimo v pogodbah s CNS ali z operaterji sistemov, določenimi za namene Direktiva 98/26/ES, saj v navedenih členih organi za reševanje v zvezi s temi pogodbami, četudi jih ureja pravo zadevne države članice, nimajo pooblastil.

| (32) | Izključitev posebnih obveznosti institucij ali subjektov iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov ali iz izvajanja pooblastila za odreditev mirovanja nekaterih obveznosti plačila in izročitve, za omejitev uveljavljanja pravic iz naslova jamstva ali za začasno odreditev mirovanja pravic do odpovedi iz Direktive 2014/59/EU bi morala zajemati tudi obveznosti v zvezi s CNS s sedežem v Uniji in v zvezi s CNS iz tretjih držav, ki jih priznava ESMA. |
| --- | --- |

(32)

Izključitev posebnih obveznosti institucij ali subjektov iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov ali iz izvajanja pooblastila za odreditev mirovanja nekaterih obveznosti plačila in izročitve, za omejitev uveljavljanja pravic iz naslova jamstva ali za začasno odreditev mirovanja pravic do odpovedi iz Direktive 2014/59/EU bi morala zajemati tudi obveznosti v zvezi s CNS s sedežem v Uniji in v zvezi s CNS iz tretjih držav, ki jih priznava ESMA.

| (33) | Da bi se zagotovilo enotno razumevanje pojmov, ki se uporabljajo v različnih pravnih instrumentih, je ustrezno, da se v Direktivo 98/26/ES vključijo opredelitve in koncepti, uvedeni z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11) v zvezi s „centralno nasprotno stranko“ ali „CNS“ in „udeležencem“. |
| --- | --- |

(33)

Da bi se zagotovilo enotno razumevanje pojmov, ki se uporabljajo v različnih pravnih instrumentih, je ustrezno, da se v Direktivo 98/26/ES vključijo opredelitve in koncepti, uvedeni z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11) v zvezi s „centralno nasprotno stranko“ ali „CNS“ in „udeležencem“.

| (34) | Z Direktivo 98/26/ES se zmanjšuje tveganje, povezano z udeležbo institucij in drugih subjektov v plačilnih sistemih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev, zlasti zaradi zmanjšanja motenj v primeru insolventnosti udeleženca v takšnem sistemu. Navedena direktiva v uvodni izjavi 7 pojasnjuje, da lahko države članice njene določbe uporabijo za svoje domače institucije, ki so neposredno udeležene v sistemih, ki jih ureja pravo tretjih držav, in za dodatno jamstvo, predvideno v zvezi z udeležbo v teh sistemih. Zaradi svetovnega obsega nekaterih sistemov in dejavnosti v njih, ki jih ureja zakonodaja tretje države, in povečane udeležbe subjektov s sedežem v Uniji v teh sistemih, bi morala Komisija pregledati, kako države članice uporabljajo možnost, predvideno v uvodni izjavi 7 navedene direktive, in oceniti, ali so potrebne nadaljnje spremembe navedene direktive v zvezi s takšnimi sistemi. |
| --- | --- |

(34)

Z Direktivo 98/26/ES se zmanjšuje tveganje, povezano z udeležbo institucij in drugih subjektov v plačilnih sistemih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev, zlasti zaradi zmanjšanja motenj v primeru insolventnosti udeleženca v takšnem sistemu. Navedena direktiva v uvodni izjavi 7 pojasnjuje, da lahko države članice njene določbe uporabijo za svoje domače institucije, ki so neposredno udeležene v sistemih, ki jih ureja pravo tretjih držav, in za dodatno jamstvo, predvideno v zvezi z udeležbo v teh sistemih. Zaradi svetovnega obsega nekaterih sistemov in dejavnosti v njih, ki jih ureja zakonodaja tretje države, in povečane udeležbe subjektov s sedežem v Uniji v teh sistemih, bi morala Komisija pregledati, kako države članice uporabljajo možnost, predvideno v uvodni izjavi 7 navedene direktive, in oceniti, ali so potrebne nadaljnje spremembe navedene direktive v zvezi s takšnimi sistemi.

| (35) | Da bi omogočili učinkovito uporabo pooblastil za zmanjšanje, odpis ali konverzijo postavk kapitala, ne da bi pri tem kršili zaščitne ukrepe, ki jih imajo upniki na podlagi te direktive, bi morale države članice zagotoviti, da so terjatve, ki izhajajo iz postavk kapitala, v običajnih insolvenčnih postopkih podrejene vsem drugim terjatvam. Instrumente, ki so le delno pripoznani kot kapital, bi še vedno morali v celoti obravnavati kot terjatve, ki izhajajo iz kapitala. Delno priznanje bi med drugim lahko bilo posledica na primer uporabe predhodnih pravil, ki delno odpravljajo pripoznanje instrumenta, ali uporabe časovnice za amortizacijo, določene za instrumente dodatnega kapitala v Uredbi (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(35)

Da bi omogočili učinkovito uporabo pooblastil za zmanjšanje, odpis ali konverzijo postavk kapitala, ne da bi pri tem kršili zaščitne ukrepe, ki jih imajo upniki na podlagi te direktive, bi morale države članice zagotoviti, da so terjatve, ki izhajajo iz postavk kapitala, v običajnih insolvenčnih postopkih podrejene vsem drugim terjatvam. Instrumente, ki so le delno pripoznani kot kapital, bi še vedno morali v celoti obravnavati kot terjatve, ki izhajajo iz kapitala. Delno priznanje bi med drugim lahko bilo posledica na primer uporabe predhodnih pravil, ki delno odpravljajo pripoznanje instrumenta, ali uporabe časovnice za amortizacijo, določene za instrumente dodatnega kapitala v Uredbi (EU) št. 575/2013.

| (36) | Ker cilja te direktive, in sicer določitve enotnih pravil glede okvira za sanacijo in reševanje institucij in subjektov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(36)

Ker cilja te direktive, in sicer določitve enotnih pravil glede okvira za sanacijo in reševanje institucij in subjektov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (37) | Države članice bi morale to direktivo prenesti v nacionalno pravo in jo v tem pravu začeti uporabljati 18 mesecev od datuma začetka njene veljavnosti, da bi bilo dovolj časa za njen prenos in začetek uporabe. Vendar bi bilo treba določbe te direktive glede javnega razkritja uporabljati od 1. januarja 2024, da bi se institucijam in subjektom v vsej Uniji omogočilo ustrezno obdobje za dosego zahtevane ravni MREL v skladu s predpisi – |
| --- | --- |

(37)

Države članice bi morale to direktivo prenesti v nacionalno pravo in jo v tem pravu začeti uporabljati 18 mesecev od datuma začetka njene veljavnosti, da bi bilo dovolj časa za njen prenos in začetek uporabe. Vendar bi bilo treba določbe te direktive glede javnega razkritja uporabljati od 1. januarja 2024, da bi se institucijam in subjektom v vsej Uniji omogočilo ustrezno obdobje za dosego zahtevane ravni MREL v skladu s predpisi –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2014/59/EU

Direktiva 2014/59/EU se spremeni:

| (1) | člen 2(1) se spremeni:






  (a) | točka (5) se nadomesti z naslednjim:






  „(5) | „podrejena družba“ pomeni podrejeno družbo, kot je opredeljena v točki (16) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in za namen uporabe členov 7, 12, 17, 18, 45 do 45m, 59 do 62, 91 in 92 te direktive za skupine v postopku reševanja iz točke (b) točke (83b) tega odstavka po potrebi vključuje kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom, sam centralni organ in njihove podrejene družbe, pri čemer se upošteva, kako takšne skupine v postopku reševanja izpolnjujejo člen 45e(3) te direktive; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 2(1) se spremeni:

(a)

točka (5) se nadomesti z naslednjim:

„(5)

„podrejena družba“ pomeni podrejeno družbo, kot je opredeljena v točki (16) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in za namen uporabe členov 7, 12, 17, 18, 45 do 45m, 59 do 62, 91 in 92 te direktive za skupine v postopku reševanja iz točke (b) točke (83b) tega odstavka po potrebi vključuje kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom, sam centralni organ in njihove podrejene družbe, pri čemer se upošteva, kako takšne skupine v postopku reševanja izpolnjujejo člen 45e(3) te direktive;

| (5a) | „pomembna podrejena družba“ pomeni pomembno podrejeno družbo, kot je opredeljena v točki (135) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;“; |
| --- | --- |

(5a)

„pomembna podrejena družba“ pomeni pomembno podrejeno družbo, kot je opredeljena v točki (135) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;“;

| (b) | vstavi se naslednja točka:






  „(68a) | „navaden lastniški temeljni kapital“ pomeni navaden lastniški temeljni kapital, kot je izračunan v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 575/2013;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednja točka:

„(68a)

„navaden lastniški temeljni kapital“ pomeni navaden lastniški temeljni kapital, kot je izračunan v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 575/2013;“

| (c) | v točki (70) se besedilo „kvalificirane obveznosti“v nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov;“ |
| --- | --- |

(c)

v točki (70) se besedilo „kvalificirane obveznosti“v nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov;“

| (d) | točka (71) se nadomesti z naslednjim:






  „(71) | „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“ pomeni obveznosti in kapitalske instrumente, ki niso kvalificirani kot instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, instrumenti dodatnega temeljnega kapitala ali instrumenti dodatnega kapitala institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) in ki niso izključene iz področja uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov na podlagi člena 44(2); |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (71) se nadomesti z naslednjim:

„(71)

„obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“ pomeni obveznosti in kapitalske instrumente, ki niso kvalificirani kot instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, instrumenti dodatnega temeljnega kapitala ali instrumenti dodatnega kapitala institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) in ki niso izključene iz področja uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov na podlagi člena 44(2);

| (71a) | „kvalificirane obveznosti“ pomeni obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ki po potrebi izpolnjujejo pogoje iz člena 45b ali točke (a) člena 45f(2) te direktive, in instrumente dodatnega kapitala, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (b) člena 72a(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(71a)

„kvalificirane obveznosti“ pomeni obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ki po potrebi izpolnjujejo pogoje iz člena 45b ali točke (a) člena 45f(2) te direktive, in instrumente dodatnega kapitala, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (b) člena 72a(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (71b) | „podrejeni kvalificirani instrumenti“ pomeni instrumente, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013 razen odstavkov 3 do 5 člena 72b navedene uredbe;“; |
| --- | --- |

(71b)

„podrejeni kvalificirani instrumenti“ pomeni instrumente, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013 razen odstavkov 3 do 5 člena 72b navedene uredbe;“;

| (e) | vstavijo se naslednje točke:






  „(83a) | „subjekt v postopku reševanja“ pomeni:






  (a) | pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo organ za reševanje v skladu s členom 12 opredeli kot subjekt, v zvezi s katerim je v načrtu reševanja določen ukrep za reševanje, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

vstavijo se naslednje točke:

„(83a)

„subjekt v postopku reševanja“ pomeni:

(a)

pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo organ za reševanje v skladu s členom 12 opredeli kot subjekt, v zvezi s katerim je v načrtu reševanja določen ukrep za reševanje, ali

| (b) | institucijo, ki ni del skupine, nad katero se izvaja nadzor na konsolidirani podlagi na podlagi členov 111 in 112 Direktive 2013/36/EU, in v zvezi s katero je v načrtu reševanja, pripravljenem v skladu s členom 10 te direktive, določen ukrep za reševanje; |
| --- | --- |

(b)

institucijo, ki ni del skupine, nad katero se izvaja nadzor na konsolidirani podlagi na podlagi členov 111 in 112 Direktive 2013/36/EU, in v zvezi s katero je v načrtu reševanja, pripravljenem v skladu s členom 10 te direktive, določen ukrep za reševanje;

| (83b) | „skupina v postopku reševanja“ pomeni:






  (a) | subjekt v postopku reševanja in njegove podrejene družbe, ki niso:






  (i) | že same subjekti v postopku reševanja; |
| --- | --- | --- | --- |

(83b)

„skupina v postopku reševanja“ pomeni:

(a)

subjekt v postopku reševanja in njegove podrejene družbe, ki niso:

(i)

že same subjekti v postopku reševanja;

| (ii) | podrejene družbe drugih subjektov v postopku reševanja, ali |
| --- | --- |

(ii)

podrejene družbe drugih subjektov v postopku reševanja, ali

| (iii) | subjekti s sedežem v tretji državi, ki niso vključeni v skupino v postopku reševanja v skladu z načrtom reševanja, in njihove podrejene družbe ali |
| --- | --- |

(iii)

subjekti s sedežem v tretji državi, ki niso vključeni v skupino v postopku reševanja v skladu z načrtom reševanja, in njihove podrejene družbe ali

| (b) | kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom, sam centralni organ, če je vsaj ena od teh kreditnih institucij ali centralni organ subjekt v postopku reševanja, in njihove podrejene družbe; |
| --- | --- |

(b)

kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom, sam centralni organ, če je vsaj ena od teh kreditnih institucij ali centralni organ subjekt v postopku reševanja, in njihove podrejene družbe;

| (83c) | „globalna sistemsko pomembna institucija“ ali „GSPI“ pomeni globalno sistemsko pomembno institucijo, kot je opredeljena v točki (133) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;“; |
| --- | --- |

(83c)

„globalna sistemsko pomembna institucija“ ali „GSPI“ pomeni globalno sistemsko pomembno institucijo, kot je opredeljena v točki (133) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;“;

| (f) | doda se naslednja točka:






  „(109) | „zahteva po skupnem blažilniku“ pomeni zahtevo po skupnem blažilniku, kot je opredeljena v točki (6) člena 128 Direktive 2013/36/EU.“; |
| --- | --- | --- |

(f)

doda se naslednja točka:

„(109)

„zahteva po skupnem blažilniku“ pomeni zahtevo po skupnem blažilniku, kot je opredeljena v točki (6) člena 128 Direktive 2013/36/EU.“;

| (2) | člen 10 se spremeni:






  (a) | v odstavku 6 se dodata naslednja pododstavka:
  „Pregled iz prvega pododstavka tega odstavka se opravi po izvedbi ukrepov za reševanje ali izvajanju pooblastil iz člena 59.
  Pri določanju rokov iz točk (o) in (p) odstavka 7 tega člena v okoliščinah iz tretjega pododstavka tega odstavka organ za reševanje upošteva rok za izpolnitev zahteve iz člena 104b Direktive 2013/36/EU.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 10 se spremeni:

(a)

v odstavku 6 se dodata naslednja pododstavka:

„Pregled iz prvega pododstavka tega odstavka se opravi po izvedbi ukrepov za reševanje ali izvajanju pooblastil iz člena 59.

Pri določanju rokov iz točk (o) in (p) odstavka 7 tega člena v okoliščinah iz tretjega pododstavka tega odstavka organ za reševanje upošteva rok za izpolnitev zahteve iz člena 104b Direktive 2013/36/EU.“;

| (b) | v odstavku 7 se točki (o) in (p) nadomestita z naslednjim:






  „(o) | zahteve iz členov 45e in 45f ter rok za dosego te ravni v skladu s členom 45m; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 7 se točki (o) in (p) nadomestita z naslednjim:

„(o)

zahteve iz členov 45e in 45f ter rok za dosego te ravni v skladu s členom 45m;

| (p) | kadar organ za reševanje uporablja člen 45b(4), (5) ali (7), časovni okvir, v katerem mora subjekt v postopku reševanja izpolniti zahteve v skladu s členom 45m;“; |
| --- | --- |

(p)

kadar organ za reševanje uporablja člen 45b(4), (5) ali (7), časovni okvir, v katerem mora subjekt v postopku reševanja izpolniti zahteve v skladu s členom 45m;“;

| (3) | člen 12 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, skupaj z organi za reševanje podrejenih družb po posvetovanju z organi za reševanje pomembnih podružnic, če je to pomembno za to podružnico, pripravijo načrte reševanja skupine. V načrtu reševanja skupine se določijo ukrepi, ki se sprejmejo glede:






  (a) | nadrejene družbe v Uniji; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 12 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, skupaj z organi za reševanje podrejenih družb po posvetovanju z organi za reševanje pomembnih podružnic, če je to pomembno za to podružnico, pripravijo načrte reševanja skupine. V načrtu reševanja skupine se določijo ukrepi, ki se sprejmejo glede:

(a)

nadrejene družbe v Uniji;

| (b) | podrejenih družb, ki so del skupine in ki imajo sedež v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

podrejenih družb, ki so del skupine in ki imajo sedež v Uniji;

| (c) | subjektov iz točk (c) in (d) člena 1(1) ter |
| --- | --- |

(c)

subjektov iz točk (c) in (d) člena 1(1) ter

| (d) | v skladu z naslovom VI podrejenimi družbami, ki so del skupine in ki imajo sedež zunaj Unije. |
| --- | --- |

(d)

v skladu z naslovom VI podrejenimi družbami, ki so del skupine in ki imajo sedež zunaj Unije.

V skladu z ukrepi iz prvega pododstavka se v načrtu reševanja za vsako skupino določijo subjekti v postopku reševanja in skupine v postopku reševanja.“;

| (b) | odstavek 3 se spremeni:






  (i) | točki (a) in (b) se nadomestita z naslednjim:






  „(a) | so določeni ukrepi za reševanje, ki jih je za subjekte v postopku reševanja treba sprejeti v scenarijih iz člena 10(3), ter posledice teh ukrepov za reševanje v zvezi z drugimi subjekti v skupini iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1), za nadrejeno družbo in za podrejene institucije; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se spremeni:

(i)

točki (a) in (b) se nadomestita z naslednjim:

„(a)

so določeni ukrepi za reševanje, ki jih je za subjekte v postopku reševanja treba sprejeti v scenarijih iz člena 10(3), ter posledice teh ukrepov za reševanje v zvezi z drugimi subjekti v skupini iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1), za nadrejeno družbo in za podrejene institucije;

| ‚(aa) | kadar skupina vključuje več kot eno skupino v postopku reševanja, so določeni ukrepi za reševanje, ki jih je treba sprejeti za subjekte v postopku reševanja iz vsake skupine v postopku reševanja ter posledice teh ukrepov za:






  (i) | druge subjekte v skupini, ki pripadajo isti skupini v postopku reševanja; |
| --- | --- | --- |

‚(aa)

kadar skupina vključuje več kot eno skupino v postopku reševanja, so določeni ukrepi za reševanje, ki jih je treba sprejeti za subjekte v postopku reševanja iz vsake skupine v postopku reševanja ter posledice teh ukrepov za:

(i)

druge subjekte v skupini, ki pripadajo isti skupini v postopku reševanja;

| (ii) | druge skupine v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(ii)

druge skupine v postopku reševanja;

| (b) | je preučeno, v kakšnem obsegu bi se lahko instrumenti in pooblastila za reševanje usklajeno uporabljali oziroma izvajali v zvezi s subjekti v postopku reševanja s sedežem v Uniji, vključno z ukrepi tretje osebe za olajšanje nakupa skupine kot celote, ločenih poslovnih področij ali dejavnosti, ki jih izvaja več subjektov v skupini, ali posebnih subjektov v skupini ali skupin v postopku reševanja, ter so opredeljene kakršne koli morebitne ovire za usklajeno reševanje;“; |
| --- | --- |

(b)

je preučeno, v kakšnem obsegu bi se lahko instrumenti in pooblastila za reševanje usklajeno uporabljali oziroma izvajali v zvezi s subjekti v postopku reševanja s sedežem v Uniji, vključno z ukrepi tretje osebe za olajšanje nakupa skupine kot celote, ločenih poslovnih področij ali dejavnosti, ki jih izvaja več subjektov v skupini, ali posebnih subjektov v skupini ali skupin v postopku reševanja, ter so opredeljene kakršne koli morebitne ovire za usklajeno reševanje;“;

| (ii) | točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | so določeni morebitni dodatni ukrepi, ki niso navedeni v tej direktivi in jih zadevni organi za reševanje nameravajo sprejeti v zvezi s subjekti iz posamezne skupine v postopku reševanja;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

so določeni morebitni dodatni ukrepi, ki niso navedeni v tej direktivi in jih zadevni organi za reševanje nameravajo sprejeti v zvezi s subjekti iz posamezne skupine v postopku reševanja;“;

| (4) | člen 13 se spremeni:






  (a) | v odstavku 4 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
  „Kadar skupino sestavlja več kot ena skupina v postopku reševanja, se načrtovanje ukrepov za reševanje iz točke (aa) člena 12(3) vključi v skupno odločitev, kot je navedena v prvem pododstavku tega odstavka.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 13 se spremeni:

(a)

v odstavku 4 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Kadar skupino sestavlja več kot ena skupina v postopku reševanja, se načrtovanje ukrepov za reševanje iz točke (aa) člena 12(3) vključi v skupno odločitev, kot je navedena v prvem pododstavku tega odstavka.“;

| (b) | v odstavku 6 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Če organi za reševanje v štirih mesecih ne sprejmejo skupne odločitve, vsak organ za reševanje, ki je odgovoren za posamezno podrejeno družbo in se ne strinja z načrtom reševanja skupine, odločitev sprejme sam in po potrebi opredeli subjekt v postopku reševanja ter pripravi in posodablja načrt reševanja za skupino v postopku reševanja, ki jo sestavljajo subjekti v njegovi jurisdikciji. Organi za reševanje, ki se ne strinjajo s predlaganim načrtom reševanja skupine, vsako posamezno odločitev v celoti obrazložijo, navedejo razloge za nestrinjanje s predlaganim načrtom za reševanje skupine ter upoštevajo mnenja in pomisleke drugih pristojnih organov in organov za reševanje. Vsak organ za reševanje svojo odločitev sporoči drugim članom kolegija za reševanje.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 6 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če organi za reševanje v štirih mesecih ne sprejmejo skupne odločitve, vsak organ za reševanje, ki je odgovoren za posamezno podrejeno družbo in se ne strinja z načrtom reševanja skupine, odločitev sprejme sam in po potrebi opredeli subjekt v postopku reševanja ter pripravi in posodablja načrt reševanja za skupino v postopku reševanja, ki jo sestavljajo subjekti v njegovi jurisdikciji. Organi za reševanje, ki se ne strinjajo s predlaganim načrtom reševanja skupine, vsako posamezno odločitev v celoti obrazložijo, navedejo razloge za nestrinjanje s predlaganim načrtom za reševanje skupine ter upoštevajo mnenja in pomisleke drugih pristojnih organov in organov za reševanje. Vsak organ za reševanje svojo odločitev sporoči drugim članom kolegija za reševanje.“;

| (5) | člen 16 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Skupina velja za rešljivo, če je izvedljivo in verjetno, da organi za reševanje zagotovijo prenehanje subjektov v skupini v okviru običajnih insolvenčnih postopkov ali jih rešijo z uporabo instrumentov za reševanje in izvajanjem pooblastil za reševanje v zvezi s subjekti v postopku reševanja, pri čemer se v čim večji meri preprečijo vse resne škodljive posledice za finančne sisteme držav članic, v katerih se subjekti v skupini ali njihove podružnice nahajajo, ali drugih držav članic ali Unije, vključno s širšo finančno nestabilnostjo ali sistemskimi dogodki, ter se prizadeva zagotoviti kontinuiteto izvajanja kritičnih funkcij, ki jih opravljajo ti subjekti v skupini, bodisi z njihovo ločitvijo, kadar jih je mogoče preprosto in pravočasno ločiti, ali z drugimi sredstvi.
  Kadar menijo, da je skupina nerešljiva, organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, o tem pravočasno obvestijo EBA.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

člen 16 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Skupina velja za rešljivo, če je izvedljivo in verjetno, da organi za reševanje zagotovijo prenehanje subjektov v skupini v okviru običajnih insolvenčnih postopkov ali jih rešijo z uporabo instrumentov za reševanje in izvajanjem pooblastil za reševanje v zvezi s subjekti v postopku reševanja, pri čemer se v čim večji meri preprečijo vse resne škodljive posledice za finančne sisteme držav članic, v katerih se subjekti v skupini ali njihove podružnice nahajajo, ali drugih držav članic ali Unije, vključno s širšo finančno nestabilnostjo ali sistemskimi dogodki, ter se prizadeva zagotoviti kontinuiteto izvajanja kritičnih funkcij, ki jih opravljajo ti subjekti v skupini, bodisi z njihovo ločitvijo, kadar jih je mogoče preprosto in pravočasno ločiti, ali z drugimi sredstvi.

Kadar menijo, da je skupina nerešljiva, organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, o tem pravočasno obvestijo EBA.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „4.   Kadar skupino sestavlja več kot ena skupina v postopku reševanja, države članice zagotovijo, da organi iz odstavka 1 v skladu s tem členom ocenijo rešljivost vsake skupine v postopku reševanja.
  Ocena iz prvega pododstavka tega odstavka se opravi poleg ocene rešljivosti celotne skupine in se pripravi v skladu s postopkom odločanja, določenim v členu 13.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„4.   Kadar skupino sestavlja več kot ena skupina v postopku reševanja, države članice zagotovijo, da organi iz odstavka 1 v skladu s tem členom ocenijo rešljivost vsake skupine v postopku reševanja.

Ocena iz prvega pododstavka tega odstavka se opravi poleg ocene rešljivosti celotne skupine in se pripravi v skladu s postopkom odločanja, določenim v členu 13.“;

| (6) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 16a
  Pooblastilo za prepoved nekaterih razdelitev

  1.   Kadar je subjekt v položaju, da zahtevo po skupnem blažilniku, izpolnjuje, ko se ta upošteva poleg posameznih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 141a(1) Direktive 2013/36/EU, vendar je ne izpolnjuje, ko se ta upošteva poleg zahtev iz členov 45c in 45d te direktive, kadar je izračunana v skladu s točko (a) člena 45(2) te direktive, ima njegov organ za reševanje pooblastilo v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena, da subjektu prepove, da razdeli znesek, ki je večji od maksimalnega zneska za razdelitev v zvezi z minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (M-MDA), izračunanega v skladu z odstavkom 4 tega člena, in sicer tako, da:






  (a) | razdeli dobiček v zvezi z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom; |
| --- | --- | --- |

(6)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 16a

Pooblastilo za prepoved nekaterih razdelitev

1.   Kadar je subjekt v položaju, da zahtevo po skupnem blažilniku, izpolnjuje, ko se ta upošteva poleg posameznih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 141a(1) Direktive 2013/36/EU, vendar je ne izpolnjuje, ko se ta upošteva poleg zahtev iz členov 45c in 45d te direktive, kadar je izračunana v skladu s točko (a) člena 45(2) te direktive, ima njegov organ za reševanje pooblastilo v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena, da subjektu prepove, da razdeli znesek, ki je večji od maksimalnega zneska za razdelitev v zvezi z minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (M-MDA), izračunanega v skladu z odstavkom 4 tega člena, in sicer tako, da:

(a)

razdeli dobiček v zvezi z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom;

| (b) | določi obveznost za plačilo variabilnih prejemkov ali posebnih pokojninskih ugodnosti ali za plačilo variabilnih prejemkov, če je obveznost za plačilo nastala, ko ni izpolnjeval zahteve po skupnem blažilniku, ali |
| --- | --- |

(b)

določi obveznost za plačilo variabilnih prejemkov ali posebnih pokojninskih ugodnosti ali za plačilo variabilnih prejemkov, če je obveznost za plačilo nastala, ko ni izpolnjeval zahteve po skupnem blažilniku, ali

| (c) | izvršuje plačila, povezana z instrumenti dodatnega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(c)

izvršuje plačila, povezana z instrumenti dodatnega temeljnega kapitala.

Kadar je subjekt v položaju iz prvega pododstavka, o tem nemudoma uradno obvesti organ za reševanje.

2.   V primeru iz odstavka 1 organ za reševanje subjekta po posvetovanju s pristojnim organom brez nepotrebnega odlašanja oceni, ali naj izvaja pooblastilo iz odstavka 1, pri čemer upošteva vse naslednje elemente:

| (a) | razlog, trajanje in obseg neizpolnjevanja zahteve ter vpliv tega na rešljivost; |
| --- | --- |

(a)

razlog, trajanje in obseg neizpolnjevanja zahteve ter vpliv tega na rešljivost;

| (b) | razvoj finančnega položaja subjekta in verjetnost, da bi ta v bližnji prihodnosti izpolnil pogoj iz točke (a) člena 32(1); |
| --- | --- |

(b)

razvoj finančnega položaja subjekta in verjetnost, da bi ta v bližnji prihodnosti izpolnil pogoj iz točke (a) člena 32(1);

| (c) | možnost, da bo lahko subjekt v razumnem času zagotovil izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(c)

možnost, da bo lahko subjekt v razumnem času zagotovil izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1;

| (d) | kadar subjekt ni zmožen nadomestiti obveznosti, ki ne izpolnjujejo več meril primernosti ali zapadlosti iz členov 72b in 72c Uredbe (EU) št. 575/2013 ali iz člena 45b ali člena 45f(2) te direktive, če je ta nezmožnost omejena na posamezen primer ali posledica motenj na trgu; |
| --- | --- |

(d)

kadar subjekt ni zmožen nadomestiti obveznosti, ki ne izpolnjujejo več meril primernosti ali zapadlosti iz členov 72b in 72c Uredbe (EU) št. 575/2013 ali iz člena 45b ali člena 45f(2) te direktive, če je ta nezmožnost omejena na posamezen primer ali posledica motenj na trgu;

| (e) | ali je izvajanje pooblastila iz odstavka 1, ob upoštevanju njegovega morebitnega vpliva na pogoje financiranja zadevnega subjekta in njegovo rešljivost, najbolj primerno in sorazmerno sredstvo za rešitev položaja tega subjekta. |
| --- | --- |

(e)

ali je izvajanje pooblastila iz odstavka 1, ob upoštevanju njegovega morebitnega vpliva na pogoje financiranja zadevnega subjekta in njegovo rešljivost, najbolj primerno in sorazmerno sredstvo za rešitev položaja tega subjekta.

Organ za reševanje oceno o tem, ali naj izvaja pooblastilo iz odstavka 1, ponovi vsaj vsaki mesec, vse dokler je subjekt v položaju iz odstavka 1.

3.   Če organ za reševanje ugotovi, da je subjekt devet mesecev zatem, ko je organu uradno sporočil, da se je znašel v položaju iz odstavka 1, še vedno v tem položaju, po posvetovanju s pristojnim organom izvede pooblastilo iz odstavka 1, razen kadar na podlagi ocene ugotovi, da sta izpolnjena vsaj dva od naslednjih pogojev:

| (a) | neizpolnjevanje zahteve je posledica resne motnje v delovanju finančnih trgov, kar povzroča vsesplošni pretres finančnega trga v več segmentih finančnih trgov; |
| --- | --- |

(a)

neizpolnjevanje zahteve je posledica resne motnje v delovanju finančnih trgov, kar povzroča vsesplošni pretres finančnega trga v več segmentih finančnih trgov;

| (b) | motnja iz točke (a) ne pomeni le večjega nihanja cen kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti subjekta ali višjih stroškov zanj, temveč privede tudi do popolnega ali delnega zaprtja trgov, zaradi česar subjekt na teh trgih ne more izdati kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

motnja iz točke (a) ne pomeni le večjega nihanja cen kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti subjekta ali višjih stroškov zanj, temveč privede tudi do popolnega ali delnega zaprtja trgov, zaradi česar subjekt na teh trgih ne more izdati kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti;

| (c) | zaprtje trga iz točke (b) je ugotovljeno ne le v primeru zadevnega subjekta, temveč tudi za več drugih subjektov; |
| --- | --- |

(c)

zaprtje trga iz točke (b) je ugotovljeno ne le v primeru zadevnega subjekta, temveč tudi za več drugih subjektov;

| (d) | zaradi motnje iz točke (a) zadevni subjekt ne more izdati kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki bi zadostovali za odpravo neizpolnjevanja zahteve, ali |
| --- | --- |

(d)

zaradi motnje iz točke (a) zadevni subjekt ne more izdati kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki bi zadostovali za odpravo neizpolnjevanja zahteve, ali

| (e) | izvajanje pooblastila iz odstavka 1 povzroči učinke prelitja za del bančnega sektorja, ti pa utegnejo ogroziti finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(e)

izvajanje pooblastila iz odstavka 1 povzroči učinke prelitja za del bančnega sektorja, ti pa utegnejo ogroziti finančno stabilnost.

Kadar se uporabi izjema iz prvega pododstavka, organ za reševanje o svoji odločitvi uradno obvesti pristojni organ in svojo oceno pisno pojasni.

Organ za reševanje vsak mesec ponovno oceni, ali se uporabi izjema iz prvega pododstavka.

4.   M-MDA se izračuna tako, da se vsota, izračunana v skladu z odstavkom 5, pomnoži s faktorjem, določenim v skladu z odstavkom 6. M-MDA se zmanjša za morebitni znesek, ki izhaja iz katerega koli od ukrepov iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 1.

5.   V vsoti, ki se pomnoži v skladu z odstavkom 4, so zajeti:

| (a) | morebitni dobički med letom, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali plačilo, ki izhaja iz ukrepov v zvezi z ukrepi iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 1 tega člena,
  čemur se prištejejo |
| --- | --- |

(a)

morebitni dobički med letom, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali plačilo, ki izhaja iz ukrepov v zvezi z ukrepi iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 1 tega člena,

čemur se prištejejo

| (b) | morebitni čisti dobički poslovnega leta, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali plačilo, ki izhaja iz ukrepov iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 1 tega člena,
  od česar se odštejejo |
| --- | --- |

(b)

morebitni čisti dobički poslovnega leta, ki niso vključeni v navadni lastniški temeljni kapital v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, zmanjšani za morebitno razdelitev dobičkov ali plačilo, ki izhaja iz ukrepov iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 1 tega člena,

od česar se odštejejo

| (c) | zneski, ki bi se plačali v obliki davka, če bi se postavki iz točk (a) in (b) tega odstavka zadržali. |
| --- | --- |

(c)

zneski, ki bi se plačali v obliki davka, če bi se postavki iz točk (a) in (b) tega odstavka zadržali.

6.   Faktor iz odstavka 4 se določi na naslednji način:

| (a) | kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje katere koli od zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 45c in 45d te direktive, izraženih kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v prvi (to je najnižji) kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0; |
| --- | --- |

(a)

kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje katere koli od zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 45c in 45d te direktive, izraženih kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v prvi (to je najnižji) kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0;

| (b) | kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje katere koli od zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 45c in 45d te direktive, izraženih kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v drugi kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,2; |
| --- | --- |

(b)

kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje katere koli od zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 45c in 45d te direktive, izraženih kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v drugi kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,2;

| (c) | kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 45c in 45d te direktive, izraženih kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v tretji kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,4; |
| --- | --- |

(c)

kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 45c in 45d te direktive, izraženih kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v tretji kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,4;

| (d) | kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 45c in 45d te direktive, izraženih kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v četrti (to je najvišji) kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,6. |
| --- | --- |

(d)

kadar navadni lastniški temeljni kapital, ki ga zagotavlja subjekt in se ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 45c in 45d te direktive, izraženih kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, spada v četrti (to je najvišji) kvartil zahteve po skupnem blažilniku, je faktor 0,6.

Spodnja in zgornja meja vsakega kvartila zahteve po skupnem blažilniku se izračunata na naslednji način:

Formula

Formula

pri čemer „Qn
  “ = zaporedna oznaka oziroma številka zadevnega kvartila.“;

| (7) | člen 17 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice zagotovijo, da organ za reševanje, ko na podlagi ocene rešljivosti za subjekt, pripravljene v skladu s členoma 15 in 16, in po posvetovanju s pristojnim organom ugotovi, da obstajajo bistvene ovire za rešljivost tega subjekta, to ugotovitev pisno sporoči zadevnemu subjektu, pristojnemu organu in organom za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice.“; |
| --- | --- | --- |

(7)

člen 17 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da organ za reševanje, ko na podlagi ocene rešljivosti za subjekt, pripravljene v skladu s členoma 15 in 16, in po posvetovanju s pristojnim organom ugotovi, da obstajajo bistvene ovire za rešljivost tega subjekta, to ugotovitev pisno sporoči zadevnemu subjektu, pristojnemu organu in organom za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice.“;

| (b) | odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

  „3.   Subjekt v štirih mesecih od datuma prejema obvestila, poslanega v skladu s z odstavkom 1, organu za reševanje predlaga možne ukrepe za obravnavo ali odpravo bistvenih ovir za rešljivost, navedenih v obvestilu.
  Subjekt v dveh tednih od datuma prejema obvestila, poslanega v skladu z odstavkom 1 tega člena, organu za reševanje predlaga možne ukrepe in časovni okvir za njihovo izvajanje kot zagotovilo, da bo izpolnjeval zahteve iz člena 45e ali 45f te direktive in zahtevo po skupnem blažilniku, kadar je bistvena ovira za rešljivost posledica enega od naslednjih:






  (a) | dejstva, da subjekt zahtevo po skupnem blažilniku, izpolnjuje, kadar se ta upošteva poleg posameznih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 141a(1) Direktive 2013/36/EU, vendar ne izpolnjuje zahteve po skupnem blažilniku, kadar se ta upošteva poleg zahtev iz členov 45c in 45d te direktive, če je izračunana v skladu s točko (a) člena 45(2) te direktive, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

„3.   Subjekt v štirih mesecih od datuma prejema obvestila, poslanega v skladu s z odstavkom 1, organu za reševanje predlaga možne ukrepe za obravnavo ali odpravo bistvenih ovir za rešljivost, navedenih v obvestilu.

Subjekt v dveh tednih od datuma prejema obvestila, poslanega v skladu z odstavkom 1 tega člena, organu za reševanje predlaga možne ukrepe in časovni okvir za njihovo izvajanje kot zagotovilo, da bo izpolnjeval zahteve iz člena 45e ali 45f te direktive in zahtevo po skupnem blažilniku, kadar je bistvena ovira za rešljivost posledica enega od naslednjih:

(a)

dejstva, da subjekt zahtevo po skupnem blažilniku, izpolnjuje, kadar se ta upošteva poleg posameznih zahtev iz točk (a), (b) in (c) člena 141a(1) Direktive 2013/36/EU, vendar ne izpolnjuje zahteve po skupnem blažilniku, kadar se ta upošteva poleg zahtev iz členov 45c in 45d te direktive, če je izračunana v skladu s točko (a) člena 45(2) te direktive, ali

| (b) | dejstva, da subjekt ne izpolnjuje zahtev iz členov 92a in 494 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali zahtev iz členov 45c in 45d te direktive. |
| --- | --- |

(b)

dejstva, da subjekt ne izpolnjuje zahtev iz členov 92a in 494 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali zahtev iz členov 45c in 45d te direktive.

V časovnem okviru za izvajanj ukrepov, predlaganih v drugem pododstavku, morajo biti upoštevani razlogi za bistveno oviro.

Organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom oceni, ali ukrepi, predlagani v prvem in drugem pododstavku, učinkovito obravnavajo ali odpravljajo zadevno bistveno oviro.

4.   Kadar organ za reševanje ugotovi, da ukrepi, ki jih subjekt predlaga v skladu z odstavkom 3, zadevnih ovir ne zmanjšujejo ali odpravljajo učinkovito, bodisi neposredno bodisi posredno prek pristojnega organa od subjekta zahteva, da sprejme nadomestne ukrepe, s katerimi bi bilo ta cilj mogoče doseči, in jih pisno sporoči subjektu, ki v enem mesecu predloži načrt za njihovo izpolnjevanje.

Pri določanju nadomestnih ukrepov organ za reševanje dokaže, da z ukrepi, ki jih je predlagal subjekt, ne bi bilo mogoče odpraviti ovir za rešljivost, in da so predlagani nadomestni ukrepi pri odpravljanju teh ovir sorazmerni. Organ za reševanje upošteva grožnjo, ki jo za finančno stabilnost predstavljajo te ovire za rešljivost, in učinek ukrepov na poslovanje subjekta ter na njegovo stabilnost in zmožnost prispevanja h gospodarstvu.“;

| (c) | odstavek 5 se spremeni:






  (i) | v točkah (a), (b), (d), (e), (g) in (h) se beseda „institucija“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedo „subjekt“ v ustreznem sklonu; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 5 se spremeni:

(i)

v točkah (a), (b), (d), (e), (g) in (h) se beseda „institucija“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedo „subjekt“ v ustreznem sklonu;

| (ii) | vstavi se naslednja točka:






  „(ha) | zahtevo, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive predloži načrt za ponovno vzpostavitev izpolnjevanja zahtev iz člena 45e ali 45f te direktive, izraženih kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter, kadar je ustrezno, zahteve po skupnem blažilniku in zahtev iz člena 45e ali 45f te direktive, izraženih kot odstotek mere skupne izpostavljenosti iz členov 429 in 429a Uredbe (EU) št. 575/2013;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednja točka:

„(ha)

zahtevo, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive predloži načrt za ponovno vzpostavitev izpolnjevanja zahtev iz člena 45e ali 45f te direktive, izraženih kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter, kadar je ustrezno, zahteve po skupnem blažilniku in zahtev iz člena 45e ali 45f te direktive, izraženih kot odstotek mere skupne izpostavljenosti iz členov 429 in 429a Uredbe (EU) št. 575/2013;“;

| (iii) | točke (i), (j) in (k) se nadomestijo z naslednjim:






  „(i) | zahtevo, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) izda kvalificirane obveznosti za izpolnitev zahtev iz člena 45e ali člena 45f; |
| --- | --- | --- |

(iii)

točke (i), (j) in (k) se nadomestijo z naslednjim:

„(i)

zahtevo, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) izda kvalificirane obveznosti za izpolnitev zahtev iz člena 45e ali člena 45f;

| (j) | zahtevo, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) sprejme druge ukrepe za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz člena 45e ali člena 45f, zlasti da se poskusi ponovno pogajati glede morebitnih kvalificiranih obveznosti, instrumentov dodatnega temeljnega kapitala ali instrumentov dodatnega kapitala, ki jih je izdal, da zagotovi, da bi bila vsaka odločitev organa za reševanje o odpisu ali konverziji te obveznosti ali instrumenta sprejeta v skladu s pravom jurisdikcije, ki ureja to obveznost ali instrument; |
| --- | --- |

(j)

zahtevo, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) sprejme druge ukrepe za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz člena 45e ali člena 45f, zlasti da se poskusi ponovno pogajati glede morebitnih kvalificiranih obveznosti, instrumentov dodatnega temeljnega kapitala ali instrumentov dodatnega kapitala, ki jih je izdal, da zagotovi, da bi bila vsaka odločitev organa za reševanje o odpisu ali konverziji te obveznosti ali instrumenta sprejeta v skladu s pravom jurisdikcije, ki ureja to obveznost ali instrument;

| (ja) | z namenom zagotoviti stalno skladnost s členom 45e ali členom 45f, zahtevo, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) spremeni profil zapadlosti:






  (i) | kapitalskih instrumentov, potem ko pridobi soglasje pristojnega organa, in |
| --- | --- | --- |

(ja)

z namenom zagotoviti stalno skladnost s členom 45e ali členom 45f, zahtevo, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) spremeni profil zapadlosti:

(i)

kapitalskih instrumentov, potem ko pridobi soglasje pristojnega organa, in

| (ii) | kvalificiranih obveznosti iz člena 45b in točke (a) člena 45f(2); |
| --- | --- |

(ii)

kvalificiranih obveznosti iz člena 45b in točke (a) člena 45f(2);

| (k) | kadar je subjekt podrejena družba mešanega poslovnega holdinga, zahtevo, da mešani poslovni holding ustanovi ločen finančni holding za nadzor nad tem subjektom, če je to potrebno, da se omogoči reševanje tega subjekta ter prepreči, da bi uporaba instrumentov in izvajanje pooblastil za reševanje iz naslova IV negativno vplivala na nefinančni del skupine.“; |
| --- | --- |

(k)

kadar je subjekt podrejena družba mešanega poslovnega holdinga, zahtevo, da mešani poslovni holding ustanovi ločen finančni holding za nadzor nad tem subjektom, če je to potrebno, da se omogoči reševanje tega subjekta ter prepreči, da bi uporaba instrumentov in izvajanje pooblastil za reševanje iz naslova IV negativno vplivala na nefinančni del skupine.“;

| (d) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „7.   Preden organ za reševanje določi kateri koli ukrep iz odstavka 4, po posvetovanju s pristojnim organom in po potrebi z imenovanim nacionalnim makrobonitetnim organom ustrezno preuči možen vpliv teh ukrepov na posamezni subjekt, na notranji trg za finančne storitve in na finančno stabilnost v drugih državah članicah in Uniji kot celoti.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Preden organ za reševanje določi kateri koli ukrep iz odstavka 4, po posvetovanju s pristojnim organom in po potrebi z imenovanim nacionalnim makrobonitetnim organom ustrezno preuči možen vpliv teh ukrepov na posamezni subjekt, na notranji trg za finančne storitve in na finančno stabilnost v drugih državah članicah in Uniji kot celoti.“;

| (8) | v členu 18 se odstavki 1 do 7 nadomestijo z naslednjim:

  „1.   Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, skupaj z organi za reševanje podrejenih družb po posvetovanju s kolegijem nadzornikov in organi za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice, če je to pomembno za zadevno podružnico, v okviru kolegija za reševanje preuči oceno, ki se zahteva v skladu s členom 16, in stori vse, kar je razumno, da se sprejme skupna odločitev o uporabi ukrepov, opredeljenih v skladu s členom 17(4) v zvezi z vsemi subjekti v postopku reševanja in njihovimi podrejenimi družbami, ki so subjekti iz člena 1(1) in so del skupine.


  2.   Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, v sodelovanju s konsolidacijskim nadzornikom in EBA v skladu s členom 25(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010 pripravi poročilo in ga predloži nadrejeni družbi v Uniji, organom za reševanje podrejenih družb, ki ga predložijo podrejenim družbam v njihovi pristojnosti, in organom za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice. Poročilo pripravi po posvetovanju s pristojnimi organi, v njem pa analizira bistvene ovire za učinkovito uporabo instrumentov za reševanje in bistvene ovire za izvajanje pooblastil za reševanje v zvezi s skupino in tudi v zvezi s skupinami v postopku reševanja, če skupino sestavlja več kot ena skupina v postopku reševanja. V poročilu se obravnava vpliv na poslovni model skupine ter priporočijo sorazmerni in ciljno usmerjeni ukrepi, ki so po mnenju organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine, potrebni ali ustrezni za odpravo teh ovir.
  Kadar je ovira za rešljivost skupine posledica položaja subjekta v skupini iz drugega pododstavka člena 17(3), organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, nadrejeno družbo v Uniji o svoji oceni navedene ovire obvesti po posvetovanju z organom za reševanje subjekta v postopku reševanja in organi za reševanje njegovih podrejenih institucij.


  3.   Nadrejena družba v Uniji lahko v štirih mesecih po datumu prejema poročila predloži pripombe in organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine, predlaga nadomestne ukrepe, s katerimi bi se lahko odpravile ovire, ugotovljene v poročilu.
  Kadar so ovire, ugotovljene v poročilu, posledica položaja subjekta v skupini iz drugega pododstavka člena 17(3) te direktive, nadrejena družba v Uniji v dveh tednih po datuma prejema obvestila, poslanega v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2 tega člena, organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine, predlaga možne ukrepe in časovni okvir za njihovo izvajanje kot zagotovilo, da bo subjekt v skupini izpolnjeval zahteve iz člena 45e ali 45f te direktive, izražene kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter, kadar je to ustrezno, zahtevo po skupnem blažilniku in zahteve iz členov 45e in 45f te direktive, izražene kot odstotek mere skupne izpostavljenosti iz členov 429 in 429a Uredbe (EU) št. 575/2013.
  V časovnem okviru za izvajanje ukrepov, predlaganih v drugem pododstavku, morajo biti upoštevani razlogi za bistveno oviro. Organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom oceni, ali ti ukrepi učinkovito obravnavajo ali odpravljajo bistveno oviro.


  4.   Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, vse ukrepe, ki jih predlaga nadrejena družba v Uniji, sporoči konsolidacijskemu nadzorniku, EBA, organom za reševanje podrejenih družb in organom za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice, če je to pomembno za zadevno podružnico. Organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, in organi za reševanje podrejenih družb po posvetovanju s pristojnimi organi in organi za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice, storijo vse, kar je v njihovi moči, da v okviru kolegija za reševanje sprejmejo skupno odločitev o ugotovitvi bistvenih ovir ter po potrebi o oceni ukrepov, ki jih predlaga nadrejena družba v Uniji, in ukrepov, ki jih za obravnavanje ali odpravo ovir zahtevajo organi, pri čemer upoštevajo možni učinek teh ukrepov v vseh državah članicah, v katerih deluje skupina.


  5.   Skupna odločitev se sprejme v štirih mesecih po tem, ko nadrejena družba v Uniji predloži morebitne pripombe. Kadar nadrejena družba v Uniji ne predloži pripomb, se skupna odločitev sprejme v enem mesecu od izteka štirimesečnega obdobja iz prvega pododstavka odstavka 3.
  Skupna odločitev v zvezi z ovirami za rešljivost, ki so posledica položaja iz drugega pododstavka člena 17(3), se sprejme v dveh tednih po tem, ko nadrejena družba v Uniji predloži morebitne pripombe v skladu z odstavkom 3 tega člena.
  Skupna odločitev se obrazloži in navede v dokumentu, ki ga organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, predloži nadrejeni družbi v Uniji.
  EBA lahko v skladu s točko (c) drugega odstavka člena 31 Uredbe (EU) št. 1093/2010 organom za reševanje na zahtevo enega od njih pomaga pri sprejemanju skupne odločitve.


  6.   Če v zadevnem obdobju iz odstavka 5 skupna odločitev ni sprejeta, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, odločitev o ustreznih ukrepih, ki jih je treba v skladu s členom 17(4) sprejeti na ravni skupine, sprejme sam.
  Odločitev se v celoti obrazloži, pri njenem sprejemanju pa se upoštevajo mnenja in pomisleki drugih organov za reševanje. Odločitev nadrejeni družbi v Uniji predloži organ za reševanje, pristojen na ravni skupine.
  Če organ za reševanje ob koncu zadevnega obdobja iz odstavka 5 tega člena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 zadevo iz odstavka 9 tega člena predloži EBA, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA utegne sprejeti v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa svojo odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Zadevno obdobje iz odstavka 5 tega člena se šteje za obdobje za dosego sprave v smislu Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Zadeva se EBA ne predloži po koncu zadevnega obdobja iz odstavka 5 tega člena ali po sprejetju skupne odločitve. Če EBA odločitve ne sprejme, se uporabi odločitev organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine.


  6a.   Če skupna odločitev ni sprejeta v zadevnem obdobju iz odstavka 5 tega člena, organ za reševanje zadevnega subjekta v postopku reševanja odločitev o ustreznih ukrepih, ki jih je treba v skladu s členom 17(4) sprejeti na ravni skupine v postopku reševanja, sprejme sam.
  Odločitev iz prvega pododstavka se v celoti obrazloži, pri njenem sprejemanju pa se upoštevajo mnenja in pomisleki organov za reševanje drugih subjektov iz iste skupine v postopku reševanja ter mnenja in pomisleki organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine. Subjektu v postopku reševanja odločitev predloži zadevni organ za reševanje.
  Če organ za reševanje ob koncu zadevnega obdobja iz odstavka 5 tega člena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 zadevo iz odstavka 9 tega člena predloži EBA, organ za reševanje subjekta v postopku reševanja svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA utegne sprejeti v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa svojo odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Zadevno obdobje iz odstavka 5 tega člena se šteje za obdobje za dosego sprave v smislu Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Zadeva se EBA ne predloži po koncu zadevnega obdobja iz odstavka 5 tega člena ali po sprejetju skupne odločitve. Če EBA odločitve ne sprejme, se uporabi odločitev organa za reševanje subjekta v postopku reševanja.


  7.   Če se skupna odločitev ne sprejme, organi za reševanje podrejenih družb, ki niso subjekti v postopku reševanja, odločitve o ustreznih ukrepih, ki jih morajo podrejene družbe v skladu s členom 17(4) sprejeti na individualni ravni, sprejmejo sami.
  Odločitev se v celoti obrazloži, pri njenem sprejemanju pa se upoštevajo mnenja in pomisleki drugih organov za reševanje. Odločitev se predloži zadevni podrejeni družbi in subjektu v postopku reševanja iste skupine v postopku reševanja, organu za reševanje tega subjekta v postopku reševanja ter, kadar ne gre za isti organ, organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine.
  Če organ za reševanje ob koncu zadevnega obdobja iz odstavka 5 tega člena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 zadevo iz odstavka 9 tega člena predloži EBA, organ za reševanje podrejene družbe svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA utegne sprejeti v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa svojo odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Zadevno obdobje iz odstavka 5 tega člena se šteje za obdobje za dosego sprave v smislu Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Zadeva se EBA ne predloži po koncu zadevnega obdobja iz odstavka 5 tega člena ali po sprejetju skupne odločitve. Če EBA odločitve ne sprejme, se uporabi odločitev organa za reševanje podrejene družbe.“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 18 se odstavki 1 do 7 nadomestijo z naslednjim:

„1.   Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, skupaj z organi za reševanje podrejenih družb po posvetovanju s kolegijem nadzornikov in organi za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice, če je to pomembno za zadevno podružnico, v okviru kolegija za reševanje preuči oceno, ki se zahteva v skladu s členom 16, in stori vse, kar je razumno, da se sprejme skupna odločitev o uporabi ukrepov, opredeljenih v skladu s členom 17(4) v zvezi z vsemi subjekti v postopku reševanja in njihovimi podrejenimi družbami, ki so subjekti iz člena 1(1) in so del skupine.

2.   Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, v sodelovanju s konsolidacijskim nadzornikom in EBA v skladu s členom 25(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010 pripravi poročilo in ga predloži nadrejeni družbi v Uniji, organom za reševanje podrejenih družb, ki ga predložijo podrejenim družbam v njihovi pristojnosti, in organom za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice. Poročilo pripravi po posvetovanju s pristojnimi organi, v njem pa analizira bistvene ovire za učinkovito uporabo instrumentov za reševanje in bistvene ovire za izvajanje pooblastil za reševanje v zvezi s skupino in tudi v zvezi s skupinami v postopku reševanja, če skupino sestavlja več kot ena skupina v postopku reševanja. V poročilu se obravnava vpliv na poslovni model skupine ter priporočijo sorazmerni in ciljno usmerjeni ukrepi, ki so po mnenju organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine, potrebni ali ustrezni za odpravo teh ovir.

Kadar je ovira za rešljivost skupine posledica položaja subjekta v skupini iz drugega pododstavka člena 17(3), organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, nadrejeno družbo v Uniji o svoji oceni navedene ovire obvesti po posvetovanju z organom za reševanje subjekta v postopku reševanja in organi za reševanje njegovih podrejenih institucij.

3.   Nadrejena družba v Uniji lahko v štirih mesecih po datumu prejema poročila predloži pripombe in organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine, predlaga nadomestne ukrepe, s katerimi bi se lahko odpravile ovire, ugotovljene v poročilu.

Kadar so ovire, ugotovljene v poročilu, posledica položaja subjekta v skupini iz drugega pododstavka člena 17(3) te direktive, nadrejena družba v Uniji v dveh tednih po datuma prejema obvestila, poslanega v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2 tega člena, organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine, predlaga možne ukrepe in časovni okvir za njihovo izvajanje kot zagotovilo, da bo subjekt v skupini izpolnjeval zahteve iz člena 45e ali 45f te direktive, izražene kot odstotek zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter, kadar je to ustrezno, zahtevo po skupnem blažilniku in zahteve iz členov 45e in 45f te direktive, izražene kot odstotek mere skupne izpostavljenosti iz členov 429 in 429a Uredbe (EU) št. 575/2013.

V časovnem okviru za izvajanje ukrepov, predlaganih v drugem pododstavku, morajo biti upoštevani razlogi za bistveno oviro. Organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom oceni, ali ti ukrepi učinkovito obravnavajo ali odpravljajo bistveno oviro.

4.   Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, vse ukrepe, ki jih predlaga nadrejena družba v Uniji, sporoči konsolidacijskemu nadzorniku, EBA, organom za reševanje podrejenih družb in organom za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice, če je to pomembno za zadevno podružnico. Organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, in organi za reševanje podrejenih družb po posvetovanju s pristojnimi organi in organi za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice, storijo vse, kar je v njihovi moči, da v okviru kolegija za reševanje sprejmejo skupno odločitev o ugotovitvi bistvenih ovir ter po potrebi o oceni ukrepov, ki jih predlaga nadrejena družba v Uniji, in ukrepov, ki jih za obravnavanje ali odpravo ovir zahtevajo organi, pri čemer upoštevajo možni učinek teh ukrepov v vseh državah članicah, v katerih deluje skupina.

5.   Skupna odločitev se sprejme v štirih mesecih po tem, ko nadrejena družba v Uniji predloži morebitne pripombe. Kadar nadrejena družba v Uniji ne predloži pripomb, se skupna odločitev sprejme v enem mesecu od izteka štirimesečnega obdobja iz prvega pododstavka odstavka 3.

Skupna odločitev v zvezi z ovirami za rešljivost, ki so posledica položaja iz drugega pododstavka člena 17(3), se sprejme v dveh tednih po tem, ko nadrejena družba v Uniji predloži morebitne pripombe v skladu z odstavkom 3 tega člena.

Skupna odločitev se obrazloži in navede v dokumentu, ki ga organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, predloži nadrejeni družbi v Uniji.

EBA lahko v skladu s točko (c) drugega odstavka člena 31 Uredbe (EU) št. 1093/2010 organom za reševanje na zahtevo enega od njih pomaga pri sprejemanju skupne odločitve.

6.   Če v zadevnem obdobju iz odstavka 5 skupna odločitev ni sprejeta, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, odločitev o ustreznih ukrepih, ki jih je treba v skladu s členom 17(4) sprejeti na ravni skupine, sprejme sam.

Odločitev se v celoti obrazloži, pri njenem sprejemanju pa se upoštevajo mnenja in pomisleki drugih organov za reševanje. Odločitev nadrejeni družbi v Uniji predloži organ za reševanje, pristojen na ravni skupine.

Če organ za reševanje ob koncu zadevnega obdobja iz odstavka 5 tega člena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 zadevo iz odstavka 9 tega člena predloži EBA, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA utegne sprejeti v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa svojo odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Zadevno obdobje iz odstavka 5 tega člena se šteje za obdobje za dosego sprave v smislu Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Zadeva se EBA ne predloži po koncu zadevnega obdobja iz odstavka 5 tega člena ali po sprejetju skupne odločitve. Če EBA odločitve ne sprejme, se uporabi odločitev organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine.

6a.   Če skupna odločitev ni sprejeta v zadevnem obdobju iz odstavka 5 tega člena, organ za reševanje zadevnega subjekta v postopku reševanja odločitev o ustreznih ukrepih, ki jih je treba v skladu s členom 17(4) sprejeti na ravni skupine v postopku reševanja, sprejme sam.

Odločitev iz prvega pododstavka se v celoti obrazloži, pri njenem sprejemanju pa se upoštevajo mnenja in pomisleki organov za reševanje drugih subjektov iz iste skupine v postopku reševanja ter mnenja in pomisleki organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine. Subjektu v postopku reševanja odločitev predloži zadevni organ za reševanje.

Če organ za reševanje ob koncu zadevnega obdobja iz odstavka 5 tega člena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 zadevo iz odstavka 9 tega člena predloži EBA, organ za reševanje subjekta v postopku reševanja svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA utegne sprejeti v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa svojo odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Zadevno obdobje iz odstavka 5 tega člena se šteje za obdobje za dosego sprave v smislu Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Zadeva se EBA ne predloži po koncu zadevnega obdobja iz odstavka 5 tega člena ali po sprejetju skupne odločitve. Če EBA odločitve ne sprejme, se uporabi odločitev organa za reševanje subjekta v postopku reševanja.

7.   Če se skupna odločitev ne sprejme, organi za reševanje podrejenih družb, ki niso subjekti v postopku reševanja, odločitve o ustreznih ukrepih, ki jih morajo podrejene družbe v skladu s členom 17(4) sprejeti na individualni ravni, sprejmejo sami.

Odločitev se v celoti obrazloži, pri njenem sprejemanju pa se upoštevajo mnenja in pomisleki drugih organov za reševanje. Odločitev se predloži zadevni podrejeni družbi in subjektu v postopku reševanja iste skupine v postopku reševanja, organu za reševanje tega subjekta v postopku reševanja ter, kadar ne gre za isti organ, organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine.

Če organ za reševanje ob koncu zadevnega obdobja iz odstavka 5 tega člena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 zadevo iz odstavka 9 tega člena predloži EBA, organ za reševanje podrejene družbe svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA utegne sprejeti v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa svojo odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Zadevno obdobje iz odstavka 5 tega člena se šteje za obdobje za dosego sprave v smislu Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Zadeva se EBA ne predloži po koncu zadevnega obdobja iz odstavka 5 tega člena ali po sprejetju skupne odločitve. Če EBA odločitve ne sprejme, se uporabi odločitev organa za reševanje podrejene družbe.“;

| (9) | v členu 32(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ob upoštevanju časovnega okvira in drugih ustreznih okoliščin ni upravičeno pričakovati, da bi alternativni ukrepi zasebnega sektorja, vključno z ukrepi v okviru IJS, ali nadzorni ukrepi, vključno z zgodnjim posredovanjem oziroma odpisom ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59(2), sprejeti v zvezi z institucijo, preprečili propad institucije v razumnem obdobju;“; |
| --- | --- | --- |

(9)

v členu 32(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ob upoštevanju časovnega okvira in drugih ustreznih okoliščin ni upravičeno pričakovati, da bi alternativni ukrepi zasebnega sektorja, vključno z ukrepi v okviru IJS, ali nadzorni ukrepi, vključno z zgodnjim posredovanjem oziroma odpisom ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59(2), sprejeti v zvezi z institucijo, preprečili propad institucije v razumnem obdobju;“;

| (10) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 32a
  Pogoji za reševanje v zvezi s centralnim organom in kreditnimi institucijami, ki so stalno povezane s centralnim organom
  Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje sprejmejo ukrep za reševanje v zvezi s centralnim organom in vsemi kreditnimi institucijami, ki so stalno povezane z njim in so del iste skupine v postopku reševanja, kadar ta skupina v postopku reševanja kot celota izpolnjuje pogoje iz člena 32(1).


  Člen 32b
  Insolvenčni postopki v zvezi z institucijami in subjekti, za katere ne veljajo ukrepi za reševanje
  Države članice zagotovijo, da institucija ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1), v zvezi s katero oziroma katerim organ za reševanje meni, da izpolnjuje pogoje iz točk (a) in (b) člena 32(1), da pa ta ukrep za reševanje ne bi bil v javnem interesu v skladu s točko (c) člena 32(1), preneha na ustrezen način v skladu z veljavnim nacionalnim pravom.“; |
| --- | --- |

(10)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 32a

Pogoji za reševanje v zvezi s centralnim organom in kreditnimi institucijami, ki so stalno povezane s centralnim organom

Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje sprejmejo ukrep za reševanje v zvezi s centralnim organom in vsemi kreditnimi institucijami, ki so stalno povezane z njim in so del iste skupine v postopku reševanja, kadar ta skupina v postopku reševanja kot celota izpolnjuje pogoje iz člena 32(1).

Člen 32b

Insolvenčni postopki v zvezi z institucijami in subjekti, za katere ne veljajo ukrepi za reševanje

Države članice zagotovijo, da institucija ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1), v zvezi s katero oziroma katerim organ za reševanje meni, da izpolnjuje pogoje iz točk (a) in (b) člena 32(1), da pa ta ukrep za reševanje ne bi bil v javnem interesu v skladu s točko (c) člena 32(1), preneha na ustrezen način v skladu z veljavnim nacionalnim pravom.“;

| (11) | v členu 33 se odstavki 2, 3 in 4 nadomestijo z naslednjim:

  „2.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje sprejmejo ukrep za reševanje v zvezi s subjektom iz točke (c) ali (d) člena 1(1), kadar ta subjekt izpolnjuje pogoje iz člena 32(1).


  3.   Če so podrejene institucije mešanega poslovnega holdinga v neposredni ali posredni lasti vmesnega finančnega holdinga, se v načrtu reševanja določi, da se vmesni finančni holding opredeli kot subjekt v postopku reševanja, države članice pa zagotovijo, da se sprejmejo ukrepi za reševanje za namene reševanja skupine v zvezi z vmesnim finančnim holdingom. Države članice zagotovijo, da organi za reševanje ne sprejmejo ukrepov za reševanje za namene reševanja skupine v zvezi z mešanim poslovnim holdingom.


  4.   Organi za reševanje lahko ob upoštevanju odstavka 3 tega člena sprejmejo ukrep za reševanje v zvezi s subjektom iz točke (c) ali (d) člena 1(1), tudi če subjekt iz točke (c) ali (d) člena 1(1) ne izpolnjuje pogojev iz člena 32(1), kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | subjekt je subjekt v postopku reševanja; |
| --- | --- | --- |

(11)

v členu 33 se odstavki 2, 3 in 4 nadomestijo z naslednjim:

„2.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje sprejmejo ukrep za reševanje v zvezi s subjektom iz točke (c) ali (d) člena 1(1), kadar ta subjekt izpolnjuje pogoje iz člena 32(1).

3.   Če so podrejene institucije mešanega poslovnega holdinga v neposredni ali posredni lasti vmesnega finančnega holdinga, se v načrtu reševanja določi, da se vmesni finančni holding opredeli kot subjekt v postopku reševanja, države članice pa zagotovijo, da se sprejmejo ukrepi za reševanje za namene reševanja skupine v zvezi z vmesnim finančnim holdingom. Države članice zagotovijo, da organi za reševanje ne sprejmejo ukrepov za reševanje za namene reševanja skupine v zvezi z mešanim poslovnim holdingom.

4.   Organi za reševanje lahko ob upoštevanju odstavka 3 tega člena sprejmejo ukrep za reševanje v zvezi s subjektom iz točke (c) ali (d) člena 1(1), tudi če subjekt iz točke (c) ali (d) člena 1(1) ne izpolnjuje pogojev iz člena 32(1), kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

subjekt je subjekt v postopku reševanja;

| (b) | ena ali več podrejenih družb subjekta, ki so institucije, vendar niso subjekti v postopku reševanja, izpolnjuje pogoje iz člena 32(1); |
| --- | --- |

(b)

ena ali več podrejenih družb subjekta, ki so institucije, vendar niso subjekti v postopku reševanja, izpolnjuje pogoje iz člena 32(1);

| (c) | sredstva in obveznosti podrejenih družb iz točke (b) so takšna, da propad teh podrejenih družb ogroža skupino v postopku reševanja kot celoto, ukrep za reševanje v zvezi s subjektom pa je potreben za reševanje takih podrejenih družb, ki so institucije, ali za reševanje zadevne skupine v postopku reševanja kot celote.“; |
| --- | --- |

(c)

sredstva in obveznosti podrejenih družb iz točke (b) so takšna, da propad teh podrejenih družb ogroža skupino v postopku reševanja kot celoto, ukrep za reševanje v zvezi s subjektom pa je potreben za reševanje takih podrejenih družb, ki so institucije, ali za reševanje zadevne skupine v postopku reševanja kot celote.“;

| (12) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 33a
  Pooblastilo za mirovanje nekaterih obveznosti

  1.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje, po posvetovanju s pristojnimi organi, ki se morajo pravočasno odzvati, pooblastilo za mirovanje vseh obveznosti plačila ali izročitve na podlagi vseh pogodb, katerih pogodbena stranka je institucija ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1), kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | ugotovljeno je bilo, da institucija ali subjekt propada ali bo verjetno propadel) v skladu s točko (a) člena 32(1); |
| --- | --- | --- |

(12)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 33a

Pooblastilo za mirovanje nekaterih obveznosti

1.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje, po posvetovanju s pristojnimi organi, ki se morajo pravočasno odzvati, pooblastilo za mirovanje vseh obveznosti plačila ali izročitve na podlagi vseh pogodb, katerih pogodbena stranka je institucija ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1), kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

ugotovljeno je bilo, da institucija ali subjekt propada ali bo verjetno propadel) v skladu s točko (a) člena 32(1);

| (b) | ni nemudoma razpoložljivega ukrepa zasebnega sektorja iz točke (b) člena 32(1), ki bi preprečil propad institucije ali subjekta; |
| --- | --- |

(b)

ni nemudoma razpoložljivega ukrepa zasebnega sektorja iz točke (b) člena 32(1), ki bi preprečil propad institucije ali subjekta;

| (c) | izvajanje pooblastila za mirovanje se šteje za nujno, da se prepreči nadaljnje poslabšanje finančnega stanja institucije ali subjekta, ter |
| --- | --- |

(c)

izvajanje pooblastila za mirovanje se šteje za nujno, da se prepreči nadaljnje poslabšanje finančnega stanja institucije ali subjekta, ter

| (d) | izvajanje pooblastila za mirovanje je bodisi:






  (i) | nujna za ugotovitev iz točke (c) člena 32(1) ali |
| --- | --- | --- |

(d)

izvajanje pooblastila za mirovanje je bodisi:

(i)

nujna za ugotovitev iz točke (c) člena 32(1) ali

| (ii) | nujna za izbiro ustreznih ukrepov za reševanje ali za zagotovitev učinkovite uporabe enega ali več instrumentov za reševanje. |
| --- | --- |

(ii)

nujna za izbiro ustreznih ukrepov za reševanje ali za zagotovitev učinkovite uporabe enega ali več instrumentov za reševanje.

2.   Pooblastilo iz odstavka 1 tega člena se ne uporablja za obveznosti plačila ali izročitve do naslednjih:

| (a) | sistemov in operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES; |
| --- | --- |

(a)

sistemov in operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES;

| (b) | CNS, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, in CNS iz tretjih držav, ki jih priznava ESMA na podlagi člena 25 navedene uredbe; |
| --- | --- |

(b)

CNS, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, in CNS iz tretjih držav, ki jih priznava ESMA na podlagi člena 25 navedene uredbe;

| (c) | centralnih bank. |
| --- | --- |

(c)

centralnih bank.

Organi za reševanje določijo obseg pooblastila iz odstavka 1 tega člena ob upoštevanju okoliščin vsakega posameznega primera. Organi za reševanje zlasti temeljito ocenijo ustreznost razširitve mirovanja na upravičene vloge v skladu z opredelitvijo v točki (4) člena 2(1) Direktive 2014/49/EU, predvsem na krite vloge fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij.

3.   Države članice lahko določijo, da organi za reševanje v primeru izvajanja pooblastila za mirovanje obveznosti plačila ali izročitve v zvezi z upravičenimi vlogami zagotovijo, da imajo vlagatelji dostop do ustreznega dnevnega zneska iz teh vlog.

4.   Obdobje mirovanja iz odstavka 1 je čim krajše in ne presega najkrajšega obdobja, ki je po mnenju organa za reševanje nujno za namene iz točk (c) in (d) odstavka 1, nikakor pa ne presega obdobja od objave obvestila o mirovanju v skladu z odstavkom 8 do polnoči v državi članici organa za reševanje institucije ali subjekta ob koncu delovnega dne po dnevu objave.

Po poteku obdobja mirovanja iz prvega pododstavka mirovanje preneha učinkovati.

5.   Organi za reševanje pri izvajanju pooblastila iz odstavka 1 tega člena upoštevajo vpliv, ki bi ga lahko imelo izvajanje tega pooblastila na pravilno delovanje finančnih trgov, pa tudi obstoječe nacionalne predpise ter nadzorna in sodna pooblastila, da zaščitijo pravice upnikov in zagotovijo enako obravnavo upnikov v običajnih insolvenčnih postopkih. Organi za reševanje zlasti upoštevajo morebitno uporabo nacionalnih insolvenčnih postopkov za institucijo ali subjekt zaradi ugotovitve na podlagi točke (c) člena 32(1) in sprejmejo ukrepe, za katere ocenjujejo, da so potrebni za zagotovitev ustreznega usklajevanja z nacionalnimi upravnimi ali pravosodnimi organi.

6.   Kadar obveznosti plačila ali izročitve na podlagi pogodbe v skladu z odstavkom 1 mirujejo, obveznosti plačila ali izročitve katere koli nasprotne stranke navedene pogodbe mirujejo enako dolgo.

7.   Obveznost plačila ali izročitve, ki bi zapadla med obdobjem mirovanja, se izvede takoj po izteku navedenega obdobja.

8.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje nemudoma obvestijo institucijo ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) in organe iz točk (a) do (h) člena 83(2), ko izvedejo pooblastilo iz odstavka 1 tega člena, potem ko se na podlagi točke (a) člena 32(1) ugotovi, da institucija propada ali bo verjetno propadla, in pred sprejetjem odločitve o reševanju.

Organ za reševanje na načine iz člena 83(4) objavi ali zagotovi objavo odredbe ali instrumenta, na podlagi katerega mirujejo obveznosti iz tega člena, ter pogojev in obdobja mirovanja.

9.   Ta člen ne vpliva na določbe nacionalnega prava držav članic, na podlagi katerih lahko obveznosti plačila ali izročitve institucij in subjektov iz odstavka 1 tega člena mirujejo, preden se na podlagi točke (a) člena 32(1) ugotovi, da te institucije ali subjekti propadajo ali bodo verjetno propadli, ali na določbe, ki se uporabljajo za institucije ali subjekte, ki naj bi prenehali v skladu z običajnimi insolvenčnimi postopki, in ki presegajo področje uporabe in trajanje iz tega člena. Takšna pooblastila se izvajajo v skladu s področjem uporabe, trajanjem in pogoji, določenimi v zadevni nacionalni zakonodaji. Pogoji iz tega člena ne posegajo v pogoje povezane s takšnim pooblastilom za mirovanje obveznosti plačila ali izročitve..

10.   Države članice zagotovijo, da lahko organ za reševanje pri izvajanju pooblastila za mirovanje obveznosti plačila ali izročitve v zvezi z institucijo ali subjektom iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) na podlagi odstavka 1 tega člena za čas trajanja tega mirovanja izvaja tudi pooblastilo za:

| (a) | omejitev možnosti zavarovanih upnikov te institucije ali subjekta do uveljavljanja pravic iz naslova jamstva v zvezi z vsemi sredstvi te institucije ali subjekta za enako obdobje, pri čemer se uporablja člen 70(2), (3) in (4), ter |
| --- | --- |

(a)

omejitev možnosti zavarovanih upnikov te institucije ali subjekta do uveljavljanja pravic iz naslova jamstva v zvezi z vsemi sredstvi te institucije ali subjekta za enako obdobje, pri čemer se uporablja člen 70(2), (3) in (4), ter

| (b) | mirovanje pravic do odpovedi, ki jih ima katera koli stranka v zvezi s pogodbo z institucijo ali subjektom za enako obdobje, pri čemer se uporablja člen 71(2) do (8). |
| --- | --- |

(b)

mirovanje pravic do odpovedi, ki jih ima katera koli stranka v zvezi s pogodbo z institucijo ali subjektom za enako obdobje, pri čemer se uporablja člen 71(2) do (8).

11.   Če je organ za reševanje na podlagi točke (a) člena 32(1) ugotovil, da institucija ali subjekt propada ali bo verjetno propadel, in je po tem izvedel pooblastilo za mirovanje obveznosti plačila ali izročitve v okoliščinah iz odstavka 1 ali 10 tega člena, ter če se v zvezi z zadevno institucijo ali subjektom nato sprejme ukrep za reševanje, organ za reševanje v zvezi z zadevno institucijo ali subjektom ne sme izvajati pooblastil iz členov 69(1), 70(1) ali 71(1).“;

| (13) | člen 36 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59“; |
| --- | --- | --- |

(13)

člen 36 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59“;

| (b) | odstavek 4 se spremeni:






  (i) | besedilo „kapitalskih instrumentov“ se nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 4 se spremeni:

(i)

besedilo „kapitalskih instrumentov“ se nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59“;

| (ii) | v točki (d) se besedilo „kvalificiranih obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki (d) se besedilo „kvalificiranih obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“;

| (c) | v odstavkih 5, 12 in 13 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavkih 5, 12 in 13 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59“;

| (14) | člen 37 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti“; |
| --- | --- | --- |

(14)

člen 37 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se besedilo „kapitalskih instrumentov“ nadomesti z besedilom „kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti“;

| (b) | v točki (a) odstavka 10 se besedilo „kvalificiranih obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (a) odstavka 10 se besedilo „kvalificiranih obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“;

| (15) | člen 44 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | točka (f) nadomesti z naslednjim:






  „(f) | obveznostmi do sistemov ali operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES, ali njihovih udeležencev, ki so posledica sodelovanja v takšnem sistemu, in katerih preostala zapadlost je krajša od sedem dni, ali do CNS, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, in CNS iz tretjih držav, ki jih priznava ESMA na podlagi člena 25 navedene uredbe;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(15)

člen 44 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

točka (f) nadomesti z naslednjim:

„(f)

obveznostmi do sistemov ali operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES, ali njihovih udeležencev, ki so posledica sodelovanja v takšnem sistemu, in katerih preostala zapadlost je krajša od sedem dni, ali do CNS, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, in CNS iz tretjih držav, ki jih priznava ESMA na podlagi člena 25 navedene uredbe;“;

| (ii) | doda se naslednja točka:






  „(h) | obveznostmi do institucij ali subjektov iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki so del iste skupine v postopku reševanja, ne da bi bili sami subjekti v postopku reševanja, ne glede na njihovo zapadlost, razen če so te obveznosti v skladu z ustreznim nacionalnim pravom o običajnih insolvenčnih postopkih, veljavnim na datum prenosa te direktive, razvrščene za navadnimi nezavarovanimi obveznostmi; kadar se ta izjema uporablja organ za reševanje zadevne podrejene družbe, ki ni subjekt v postopku reševanja, oceni, ali znesek postavk, ki so v skladu s členom 45f(2), zadostuje za podporo izvajanju preferenčne strategije reševanja.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

doda se naslednja točka:

„(h)

obveznostmi do institucij ali subjektov iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki so del iste skupine v postopku reševanja, ne da bi bili sami subjekti v postopku reševanja, ne glede na njihovo zapadlost, razen če so te obveznosti v skladu z ustreznim nacionalnim pravom o običajnih insolvenčnih postopkih, veljavnim na datum prenosa te direktive, razvrščene za navadnimi nezavarovanimi obveznostmi; kadar se ta izjema uporablja organ za reševanje zadevne podrejene družbe, ki ni subjekt v postopku reševanja, oceni, ali znesek postavk, ki so v skladu s členom 45f(2), zadostuje za podporo izvajanju preferenčne strategije reševanja.“;

| (iii) | v petem pododstavku se besedilo „obveznosti, upravičene do instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“; |
| --- | --- |

(iii)

v petem pododstavku se besedilo „obveznosti, upravičene do instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“;

| (b) | v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Organi za reševanje temeljito ocenijo, ali bi bilo treba obveznosti do institucij ali subjektov iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki so del iste skupine v postopku reševanja, ne da bi bili sami subjekti v postopku reševanja, in ki niso izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo na podlagi točke (h) odstavka (2) tega člena, izključiti ali delno izključiti na podlagi točk (a) do (d) prvega pododstavka tega odstavka, da se zagotovi učinkovita izvedba strategije reševanja.
  Kadar organ za reševanje sklene v skladu s tem odstavkom izključiti ali delno izključiti obveznost, za katero je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ali razred obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, se lahko raven odpisa ali konverzije, uporabljene v zvezi z drugimi obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, poveča zaradi upoštevanja takšnih izključitev, pod pogojem, da je raven odpisa in konverzije, uporabljena v zvezi z drugimi obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, skladna z načelom iz točke (g) člena 34(1).“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Organi za reševanje temeljito ocenijo, ali bi bilo treba obveznosti do institucij ali subjektov iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki so del iste skupine v postopku reševanja, ne da bi bili sami subjekti v postopku reševanja, in ki niso izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo na podlagi točke (h) odstavka (2) tega člena, izključiti ali delno izključiti na podlagi točk (a) do (d) prvega pododstavka tega odstavka, da se zagotovi učinkovita izvedba strategije reševanja.

Kadar organ za reševanje sklene v skladu s tem odstavkom izključiti ali delno izključiti obveznost, za katero je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ali razred obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, se lahko raven odpisa ali konverzije, uporabljene v zvezi z drugimi obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, poveča zaradi upoštevanja takšnih izključitev, pod pogojem, da je raven odpisa in konverzije, uporabljena v zvezi z drugimi obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, skladna z načelom iz točke (g) člena 34(1).“;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Kadar organ za reševanje sklene v skladu s tem členom izključiti obveznost, za katero je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ali razred obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, izgube, ki bi bremenile te obveznosti, pa niso bile v celoti prenesene na druge upnike, lahko institucija v postopku reševanja prejme prispevek iz sheme za financiranje reševanja, da se stori eno ali oboje od naslednjega:






  (a) | pokrijejo vse izgube, ki niso bile pokrite z obveznostmi, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, in se v skladu s točko (a) člena 46(1) zagotovi, da je neto vrednost sredstev institucije v postopku reševanja enaka nič; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Kadar organ za reševanje sklene v skladu s tem členom izključiti obveznost, za katero je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, ali razred obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, izgube, ki bi bremenile te obveznosti, pa niso bile v celoti prenesene na druge upnike, lahko institucija v postopku reševanja prejme prispevek iz sheme za financiranje reševanja, da se stori eno ali oboje od naslednjega:

(a)

pokrijejo vse izgube, ki niso bile pokrite z obveznostmi, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, in se v skladu s točko (a) člena 46(1) zagotovi, da je neto vrednost sredstev institucije v postopku reševanja enaka nič;

| (b) | nakupijo delnice ali drugi lastniški instrumenti ali kapitalski instrumenti institucije v postopku reševanja z namenom dokapitalizacije institucije v skladu s točko (b) člena 46(1).“; |
| --- | --- |

(b)

nakupijo delnice ali drugi lastniški instrumenti ali kapitalski instrumenti institucije v postopku reševanja z namenom dokapitalizacije institucije v skladu s točko (b) člena 46(1).“;

| (d) | v točki (a) odstavka 5 se besedilo „kvalificiranih obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“; |
| --- | --- |

(d)

v točki (a) odstavka 5 se besedilo „kvalificiranih obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov“;

| (16) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 44a
  Prodaja podrejenih kvalificiranih obveznosti neprofesionalnim strankam

  1.   Države članice zagotovijo, da lahko prodajalec kvalificiranih obveznosti, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, razen točke (b) člena 72a(1) in odstavkov 3 do 5 člena 72b navedene uredbe, neprofesionalni stranki, kot je opredeljena v točki 11 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, takšne obveznosti proda samo, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | prodajalec je izvedel preizkus primernosti v skladu s členom 25(2) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- | --- |

(16)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 44a

Prodaja podrejenih kvalificiranih obveznosti neprofesionalnim strankam

1.   Države članice zagotovijo, da lahko prodajalec kvalificiranih obveznosti, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, razen točke (b) člena 72a(1) in odstavkov 3 do 5 člena 72b navedene uredbe, neprofesionalni stranki, kot je opredeljena v točki 11 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, takšne obveznosti proda samo, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

prodajalec je izvedel preizkus primernosti v skladu s členom 25(2) Direktive 2014/65/EU;

| (b) | prodajalec se je na podlagi preizkusa iz točke (a) prepričal, da so takšne kvalificirane obveznosti primerne za to neprofesionalno stranko; |
| --- | --- |

(b)

prodajalec se je na podlagi preizkusa iz točke (a) prepričal, da so takšne kvalificirane obveznosti primerne za to neprofesionalno stranko;

| (c) | dokumenti prodajalca izpričujejo primernost v skladu s členom 25(6) Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(c)

dokumenti prodajalca izpričujejo primernost v skladu s členom 25(6) Direktive 2014/65/EU.

Ne glede na prvi pododstavek lahko države članice določijo, da se pogoji iz točk (a) do (c) navedenega pododstavka uporabljajo za prodajalce drugih instrumentov, ki štejejo za kapital ali obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov.

2.   Kadar so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni in portfelj finančnih instrumentov te neprofesionalne stranke v trenutku nakupa ne presega 500 000 EUR, prodajalec na podlagi informacij, ki jih neprofesionalna stranka priskrbi v skladu z odstavkom 3, zagotovi, da sta v trenutku nakupa izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | neprofesionalna stranka v obveznosti iz odstavka 1 ni vložila skupnega zneska, ki presega 10 % portfelja finančnih instrumentov te stranke; |
| --- | --- |

(a)

neprofesionalna stranka v obveznosti iz odstavka 1 ni vložila skupnega zneska, ki presega 10 % portfelja finančnih instrumentov te stranke;

| (b) | začetni znesek naložbe, vložen v enega ali več instrumentov obveznosti iz odstavka 1, znaša najmanj 10 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

začetni znesek naložbe, vložen v enega ali več instrumentov obveznosti iz odstavka 1, znaša najmanj 10 000 EUR.

3.   Neprofesionalna stranka prodajalcu priskrbi natančne informacije o svojem portfelju finančnih instrumentov, vključno s kakršnimi koli naložbami v obveznosti iz odstavka 1.

4.   Za namene odstavkov 2 in 3 portfelj finančnih instrumentov neprofesionalne stranke vključuje gotovinske vloge in finančne instrumente, kakršni koli finančni instrumenti, ki služijo kot zavarovanje, pa so izključeni.

5.   Brez poseganja v člen 25 Direktive 2014/65/EU in z odstopanjem od zahtev iz odstavkov 1 do 4 tega člena lahko države članice za obveznosti iz odstavka 1 določijo minimalni nominalni znesek v višini najmanj 50 000 EUR, ob upoštevanju razmer na trgu in praks te države članice, pa tudi veljavnih ukrepov za varstvo potrošnikov v jurisdikciji te države članice.

6.   Če vrednost bilančne vsote subjektov iz člena 1(1), ki imajo sedež v državi članici in zanje velja zahteva iz člena 45e, ne presega 50 milijard EUR, lahko ta država članica z odstopanjem od zahtev iz odstavkov 1 do 5 tega člena uporablja le zahtevo iz odstavka 2(b) tega člena.

7.   Državam članicam tega člena ni treba uporabljati za obveznosti iz odstavka 1, izdane pred 28. decembrom 2020.“;

| (17) | člen 45 se nadomesti z naslednjimi členi:

  „Člen 45
  Uporaba in izračun minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

  1.   Države članice zagotovijo, da institucije in subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) vedno izpolnjujejo zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, in sicer v skladu s tem členom in členi 45a do 45i, kadar ti to zahtevajo.


  2.   Zahteva iz odstavka 1 tega člena se izračuna v skladu s členom 45c(3), (5) ali (7), kot je ustrezno, in sicer kot znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti, ter se izrazi kot odstotek:






  (a) | zneska skupne izpostavljenosti zadevnega subjekta iz odstavka 1 tega člena tveganju, ki se izračuna v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter |
| --- | --- | --- |

(17)

člen 45 se nadomesti z naslednjimi členi:

„Člen 45

Uporaba in izračun minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

1.   Države članice zagotovijo, da institucije in subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) vedno izpolnjujejo zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, in sicer v skladu s tem členom in členi 45a do 45i, kadar ti to zahtevajo.

2.   Zahteva iz odstavka 1 tega člena se izračuna v skladu s členom 45c(3), (5) ali (7), kot je ustrezno, in sicer kot znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti, ter se izrazi kot odstotek:

(a)

zneska skupne izpostavljenosti zadevnega subjekta iz odstavka 1 tega člena tveganju, ki se izračuna v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter

| (b) | mere skupne izpostavljenosti zadevnega subjekta iz odstavka 1 tega člena, ki se izračuna v skladu s členoma 429 in 429a Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(b)

mere skupne izpostavljenosti zadevnega subjekta iz odstavka 1 tega člena, ki se izračuna v skladu s členoma 429 in 429a Uredbe (EU) št. 575/2013.

Člen 45a

Izvzetje iz minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

1.   Ne glede na člen 45 organi za reševanje iz zahteve, določene v členu 45(1), izvzamejo hipotekarne kreditne institucije, ki se financirajo s kritimi obveznicami in ki v skladu z nacionalnim pravom ne smejo sprejemati vlog, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | navedene institucije prenehajo po nacionalnih insolvenčnih postopkih ali drugih postopkih, ki so določeni za te institucije in se izvajajo v skladu s členom 38, 40 ali 42, ter |
| --- | --- |

(a)

navedene institucije prenehajo po nacionalnih insolvenčnih postopkih ali drugih postopkih, ki so določeni za te institucije in se izvajajo v skladu s členom 38, 40 ali 42, ter

| (b) | postopki iz točke (a) zagotovijo, da upniki navedenih institucij, vključno z imetniki kritih obveznic, kadar je ustrezno, prevzamejo izgube na način, ki ustreza ciljem reševanja. |
| --- | --- |

(b)

postopki iz točke (a) zagotovijo, da upniki navedenih institucij, vključno z imetniki kritih obveznic, kadar je ustrezno, prevzamejo izgube na način, ki ustreza ciljem reševanja.

2.   Institucije, ki so izvzete iz zahteve iz člena 45(1), niso del konsolidacije iz člena 45e(1).

Člen 45b

Kvalificirane obveznosti za subjekte v postopku reševanja

1.   Obveznosti se v znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti subjektov v postopku reševanja vključijo le, kadar izpolnjujejo pogoje iz naslednjih členov Uredbe (EU) št. 575/2013:

| (a) | člena 72a; |
| --- | --- |

(a)

člena 72a;

| (b) | člena 72b, razen točke (d) odstavka 2, ter |
| --- | --- |

(b)

člena 72b, razen točke (d) odstavka 2, ter

| (c) | člena 72c. |
| --- | --- |

(c)

člena 72c.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka so kvalificirane obveznosti, kadar se ta direktiva nanaša na zahteve iz člena 92a ali člena 92b Uredbe (EU) št. 575/2013, za namen navedenih členov kvalificirane obveznosti, kot so opredeljene v členu 72k navedene uredbe in določene v skladu s poglavjem 5a naslova I dela 2 navedene uredbe.

2.   Obveznosti, ki izhajajo iz dolžniških instrumentov z vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti, kot so strukturirani vrednostni papirji, in ki izpolnjujejo pogoje iz prvega pododstavka odstavka 1, razen točke (l) člena 72a(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, se v znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti vključijo le, kadar je izpolnjen eden izmed naslednjih pogojev:

| (a) | znesek glavnice obveznosti, ki izhajajo iz dolžniškega instrumenta, je v času izdaje znan, je fiksen ali se povečuje in nanj ne vpliva značilnost vgrajenega izvedenega finančnega instrumenta, pri čemer se lahko skupni znesek obveznosti, ki izhajajo iz dolžniškega instrumenta, vključno z vgrajenim izvedenim finančnim instrumentom, dnevno vrednoti po cenah na aktivnem dvosmernem likvidnem trgu za enakovreden instrument brez kreditnega tveganja v skladu s členoma 104 in 105 Uredbe (EU) št. 575/2013, ali |
| --- | --- |

(a)

znesek glavnice obveznosti, ki izhajajo iz dolžniškega instrumenta, je v času izdaje znan, je fiksen ali se povečuje in nanj ne vpliva značilnost vgrajenega izvedenega finančnega instrumenta, pri čemer se lahko skupni znesek obveznosti, ki izhajajo iz dolžniškega instrumenta, vključno z vgrajenim izvedenim finančnim instrumentom, dnevno vrednoti po cenah na aktivnem dvosmernem likvidnem trgu za enakovreden instrument brez kreditnega tveganja v skladu s členoma 104 in 105 Uredbe (EU) št. 575/2013, ali

| (b) | dolžniški instrument vključuje pogodbeno določilo, ki določa, da je vrednost v primerih insolventnosti izdajatelja in reševanja izdajatelja fiksna ali se povečuje ter da ni večja od prvotno plačanega zneska obveznosti. |
| --- | --- |

(b)

dolžniški instrument vključuje pogodbeno določilo, ki določa, da je vrednost v primerih insolventnosti izdajatelja in reševanja izdajatelja fiksna ali se povečuje ter da ni večja od prvotno plačanega zneska obveznosti.

Za dolžniške instrumente iz prvega pododstavka, vključno z njihovimi vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti, ne velja sporazum o pobotu, za vrednotenje takih instrumentov pa se ne uporablja člen 49(3).

V znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti se vključi samo tisti del obveznosti iz prvega pododstavka, ki ustreza znesku glavnice iz točke (a) tega pododstavka ali fiksnemu oziroma rastočemu znesku iz točke (b) navedenega pododstavka.

3.   Kadar podrejena družba s sedežem v Uniji izda obveznosti obstoječemu delničarju, ki ni del iste skupine v postopku reševanja, in je ta podrejena družba del iste skupine v postopku reševanja, so te obveznosti vključene v znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti zadevnega subjekta v postopku reševanja, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | izdane so v skladu s točko (a) člena 45f(2); |
| --- | --- |

(a)

izdane so v skladu s točko (a) člena 45f(2);

| (b) | izvajanje pooblastila za odpis ali konverzijo v zvezi s temi obveznostmi v skladu s členom 59 ali 62 ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje pooblastila za odpis ali konverzijo v zvezi s temi obveznostmi v skladu s členom 59 ali 62 ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo;

| (c) | te obveznosti ne presegajo zneska, ki ga dobimo, ko odštejemo:






  (i) | vsoto obveznosti, ki se izdajo subjektu v postopku reševanja in jih ta kupi bodisi neposredno bodisi posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, in znesek kapitala, izdanega v skladu s točko (b) člena 45f(2), od |
| --- | --- | --- |

(c)

te obveznosti ne presegajo zneska, ki ga dobimo, ko odštejemo:

(i)

vsoto obveznosti, ki se izdajo subjektu v postopku reševanja in jih ta kupi bodisi neposredno bodisi posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, in znesek kapitala, izdanega v skladu s točko (b) člena 45f(2), od

| (ii) | zneska, ki se zahteva v skladu s členom 45f(1). |
| --- | --- |

(ii)

zneska, ki se zahteva v skladu s členom 45f(1).

4.   Brez poseganja v minimalno zahtevo iz člena 45c(5) ali točke (a) člena 45d(1), organi za reševanje zagotovijo, da subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali za katere velja člen 45c(5) ali (6), del zahteve iz člena 45e, ki ustreza 8 % skupnih obveznosti, vključno s kapitalom, izpolnijo z uporabo kapitala, podrejenih kvalificiranih instrumentov ali obveznosti iz odstavka 3 tega člena. Organ za reševanje lahko v postopku reševanja dovoli, da subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali za katere velja člen 45c(5) ali (6), z uporabo kapitala, podrejenih kvalificiranih instrumentov ali obveznosti iz odstavka 3 tega člena izpolnijo raven zahteve, ki je nižja od 8 % skupnih obveznosti, vključno s kapitalom, vendar višja od zneska, pridobljenega z uporabo formule (1 – (X1/X2)) x 8 % skupnih obveznosti, vključno s kapitalom, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 72b(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ob upoštevanju zmanjšanja, ki je mogoče na podlagi člena 72b(3) navedene uredbe, pri čemer velja:

| | X1 = 3,5 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter |
| --- | --- |

X1 = 3,5 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter

| | X2 = znesek18 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 in znesek zahteve po skupnem blažilniku. |
| --- | --- |

X2 = znesek18 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 in znesek zahteve po skupnem blažilniku.

Kadar zaradi uporabe prvega pododstavka tega odstavka za subjekte v postopku reševanja, za katere velja člen 45c(5), nastane zahteva, višja od 27 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem za zadevni subjekt v postopku reševanja, organ za reševanje omeji del zahteve iz člena 45e, ki jo je treba izpolniti z uporabo kapitala, podrejenih kvalificiranih instrumentov ali obveznostmi iz odstavka 3 tega člena, na znesek, ki je enak 27 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, če je organ za reševanje ocenil, da:

| (a) | dostop do sheme za financiranje reševanja ni obravnavan kot možnost za reševanje tega subjekta v postopku reševanja v načrtu reševanja in |
| --- | --- |

(a)

dostop do sheme za financiranje reševanja ni obravnavan kot možnost za reševanje tega subjekta v postopku reševanja v načrtu reševanja in

| (b) | kadar se točka (a) ne uporablja, zahteva iz člena 45e omogoča temu subjektu v postopku reševanja izpolnitev zahtev iz člena 44(5) oziroma 44(8), kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(b)

kadar se točka (a) ne uporablja, zahteva iz člena 45e omogoča temu subjektu v postopku reševanja izpolnitev zahtev iz člena 44(5) oziroma 44(8), kot je ustrezno.

Pri opravljanju ocene iz drugega pododstavka odbor tudi upošteva tveganje nesorazmernega vpliva na poslovni model zadevnega subjekta v postopku reševanja.

Za subjekte v postopku reševanja, za katere velja člen 45c(6), se drugi pododstavka tega odstavka ne uporablja.

5.   Organ za reševanje lahko odloči, da subjekti v postopku reševanja, ki niso GSPI in za katere ne velja člen 45c(5) ali (6), del zahteve iz člena 45e do 8 % skupnih obveznosti subjekta, vključno s kapitalom, in do zneska formule iz odstavka 7, če je ta višji, izpolnijo z uporabo kapitala, podrejenih kvalificiranih instrumentov ali obveznosti iz odstavka 3 tega člena, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | nepodrejene obveznosti iz odstavkov 1 in 2 tega člena imajo v nacionalnem prednostnem vrstnem redu upnikov v okviru insolventnosti enak položaj kot nekatere obveznosti, ki so v skladu s členom 44(2) ali členom 44(3) izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo; |
| --- | --- |

(a)

nepodrejene obveznosti iz odstavkov 1 in 2 tega člena imajo v nacionalnem prednostnem vrstnem redu upnikov v okviru insolventnosti enak položaj kot nekatere obveznosti, ki so v skladu s členom 44(2) ali členom 44(3) izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo;

| (b) | obstaja tveganje, da bodo upniki, katerih terjatve izhajajo iz nepodrejenih obveznosti, zaradi načrtovane uporabe pooblastil za odpis in konverzijo nepodrejenih obveznosti, ki niso izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 44(2) ali členom 44(3), v zvezi z navedenimi obveznostmi utrpeli večje izgube, kot bi jih v primeru prenehanja po običajnih insolvenčnih postopkih; |
| --- | --- |

(b)

obstaja tveganje, da bodo upniki, katerih terjatve izhajajo iz nepodrejenih obveznosti, zaradi načrtovane uporabe pooblastil za odpis in konverzijo nepodrejenih obveznosti, ki niso izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 44(2) ali členom 44(3), v zvezi z navedenimi obveznostmi utrpeli večje izgube, kot bi jih v primeru prenehanja po običajnih insolvenčnih postopkih;

| (c) | znesek kapitala in drugih podrejenih obveznosti ne presega zneska, potrebnega za zagotovitev, da upniki iz točke (b) ne utrpijo večjih izgub od tistih, ki bi jih utrpeli v primeru prenehanja po običajnih insolvenčnih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

znesek kapitala in drugih podrejenih obveznosti ne presega zneska, potrebnega za zagotovitev, da upniki iz točke (b) ne utrpijo večjih izgub od tistih, ki bi jih utrpeli v primeru prenehanja po običajnih insolvenčnih postopkih.

Kadar organ za reševanje ugotovi, da v razredu obveznosti, ki vključuje kvalificirane obveznosti, znesek obveznosti, ki so izključene ali za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo izključene, iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 44(2) ali (3), skupaj predstavlja več kot 10 % navedenega razreda, organ za reševanje oceni tveganje iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka.

6.   Za namene odstavkov 4, 5 in 7 se izpeljane obveznosti vključijo v skupne obveznosti, če so v celoti priznane pravice nasprotne stranke do pobota.

Kapital subjekta v postopku reševanja, ki se uporabi za izpolnitev zahteve po skupnem blažilniku, je primeren za izpolnitev zahtev iz odstavkov 4, 5 in 7.

7.   Z odstopanjem od odstavka 4 tega člena lahko organ za reševanje določi, da subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali za katere velja člen 45c(5) ali (6) te direktive, zahtevo iz člena 45e te direktive izpolnijo z uporabo kapitala, podrejenih kvalificiranih instrumentov ali obveznosti iz odstavka 3 tega člena, kolikor vsota tega kapitala, instrumentov in obveznosti na podlagi obveznosti subjekta v postopku reševanja, da izpolni zahtevo po skupnem blažilniku in zahteve iz člena 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter členov 45c(5) in 45e te direktive, ne presega višjega od naslednjih zneskov:

| (a) | 8 % skupnih obveznosti subjekta, vključno s kapitalom, ali |
| --- | --- |

(a)

8 % skupnih obveznosti subjekta, vključno s kapitalom, ali

| (b) | zneska, ki se izračuna z uporabo formule Ax2+Bx2+C, pri čemer so A, B in C naslednji zneski: | A = znesek, ki izhaja iz zahteve iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

(b)

zneska, ki se izračuna z uporabo formule Ax2+Bx2+C, pri čemer so A, B in C naslednji zneski:

A = znesek, ki izhaja iz zahteve iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| | B = znesek, ki izhaja iz zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

B = znesek, ki izhaja iz zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU;

| | C = znesek, ki izhaja iz zahteve po skupnem blažilniku. |
| --- | --- |

C = znesek, ki izhaja iz zahteve po skupnem blažilniku.

8.   Organi za reševanje lahko pooblastilo iz odstavka 7 tega člena izvajajo v zvezi s subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali za katere velja člen 45c(5) ali (6) in ki izpolnjujejo enega od pogojev iz drugega pododstavka tega odstavka, do meje 30 % skupnega števila vseh subjektov v postopku reševanja, ki so GSPI ali za katere velja člen 45c(5) ali (6), za katere organ za reševanje določi zahtevo iz člena 45e.

Pogoji, ki jih upoštevajo organi za reševanje, so:

| (a) | v predhodni oceni rešljivosti so bile ugotovljene bistvene ovire za rešljivost in:






  (i) | po uporabi ukrepov iz člena 17(5) v časovnem okviru, ki ga zahteva organ za reševanje, niso bili sprejeti popravni ukrepi ali |
| --- | --- | --- |

(a)

v predhodni oceni rešljivosti so bile ugotovljene bistvene ovire za rešljivost in:

(i)

po uporabi ukrepov iz člena 17(5) v časovnem okviru, ki ga zahteva organ za reševanje, niso bili sprejeti popravni ukrepi ali

| (ii) | ugotovljenih bistvenih ovir ni mogoče odpraviti z uporabo katerega od ukrepov iz člena 17(5), izvajanjem pooblastila iz odstavka 7 tega člena pa bi deloma ali v celoti izravnala negativen vpliv bistvenih ovir za rešljivost, |
| --- | --- |

(ii)

ugotovljenih bistvenih ovir ni mogoče odpraviti z uporabo katerega od ukrepov iz člena 17(5), izvajanjem pooblastila iz odstavka 7 tega člena pa bi deloma ali v celoti izravnala negativen vpliv bistvenih ovir za rešljivost,

| (b) | organ za reševanje meni, da sta izvedljivost in verodostojnost preferenčne strategije reševanja subjekta v postopku reševanja omejeni, pri čemer upošteva velikost subjekta in njegovo povezanost, naravo, obseg, tveganje in zapletenost njegovih dejavnosti ter njegov pravni status in delniško strukturo, ali |
| --- | --- |

(b)

organ za reševanje meni, da sta izvedljivost in verodostojnost preferenčne strategije reševanja subjekta v postopku reševanja omejeni, pri čemer upošteva velikost subjekta in njegovo povezanost, naravo, obseg, tveganje in zapletenost njegovih dejavnosti ter njegov pravni status in delniško strukturo, ali

| (c) | zahteva iz člena 104a Direktive 2013/36/EU odraža dejstvo, da subjekt v postopku reševanja, ki je GSPI ali za katerega velja člen 45c(5) ali (6) te direktive, spada med 20 % institucij z največjim tveganjem, za katere organ za reševanje določi zahtevo iz člena 45(1) te direktive. |
| --- | --- |

(c)

zahteva iz člena 104a Direktive 2013/36/EU odraža dejstvo, da subjekt v postopku reševanja, ki je GSPI ali za katerega velja člen 45c(5) ali (6) te direktive, spada med 20 % institucij z največjim tveganjem, za katere organ za reševanje določi zahtevo iz člena 45(1) te direktive.

Za namene določanja odstotkov iz prvega in drugega pododstavka organ za reševanje izračunano število zaokroži na najbližje celo število.

Države članice lahko ob upoštevanju posebnosti svojih nacionalnih bančnih sektorjev, med drugim zlasti števila subjektov v postopku reševanja, ki so GSPI ali za katere velja člen 45c(5) ali (6), za katere nacionalni organ za reševanje določi zahtevo iz člena 45e, določijo, da je odstotek iz prvega pododstavka višji od 30 %.

9.   Organ za reševanje sprejme odločitve iz odstavka 5 ali 7 le po posvetovanju s pristojnim organom.

Organ za reševanje pri sprejemanju teh odločitev upošteva tudi:

| (a) | globino trga za kapitalske instrumente in podrejene kvalificirane instrumente subjekta v postopku reševanja, ceno takšnih instrumentov, kadar obstajajo, in čas, ki je potreben za izvršitev poslov, s katerimi se zagotovi spoštovanje odločitve; |
| --- | --- |

(a)

globino trga za kapitalske instrumente in podrejene kvalificirane instrumente subjekta v postopku reševanja, ceno takšnih instrumentov, kadar obstajajo, in čas, ki je potreben za izvršitev poslov, s katerimi se zagotovi spoštovanje odločitve;

| (b) | znesek instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, katerih preostala zapadlost je manj kot eno leto od datuma odločitve, da se zahteve iz odstavkov 5 in 7 tega člena kvantitativno prilagodijo; |
| --- | --- |

(b)

znesek instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, katerih preostala zapadlost je manj kot eno leto od datuma odločitve, da se zahteve iz odstavkov 5 in 7 tega člena kvantitativno prilagodijo;

| (c) | razpoložljivost in znesek instrumentov, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, razen točke (d) člena 72b(2) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(c)

razpoložljivost in znesek instrumentov, ki izpolnjujejo vse pogoje iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, razen točke (d) člena 72b(2) navedene uredbe;

| (d) | ali je znesek obveznosti, ki so izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 44(2) ali (3) in bi bile v običajnih insolvenčnih postopkih razvrščene enako kot najvišje razvrščene kvalificirane obveznosti ali za njimi, bistven v primerjavi s kapitalom in kvalificiranimi obveznostmi subjekta v postopku reševanja. Kadar znesek izključenih obveznosti ne presega 5 % zneska kapitala in kvalificiranih obveznosti subjekta v postopku reševanja, velja izključeni znesek za neznatnega. Nad tem pragom organi za reševanje ocenijo, ali so izključene obveznosti znatne; |
| --- | --- |

(d)

ali je znesek obveznosti, ki so izključene iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 44(2) ali (3) in bi bile v običajnih insolvenčnih postopkih razvrščene enako kot najvišje razvrščene kvalificirane obveznosti ali za njimi, bistven v primerjavi s kapitalom in kvalificiranimi obveznostmi subjekta v postopku reševanja. Kadar znesek izključenih obveznosti ne presega 5 % zneska kapitala in kvalificiranih obveznosti subjekta v postopku reševanja, velja izključeni znesek za neznatnega. Nad tem pragom organi za reševanje ocenijo, ali so izključene obveznosti znatne;

| (e) | poslovni model, model financiranja in profil tveganja subjekta v postopku reševanja ter njegovo stabilnost in zmožnost prispevanja h gospodarstvu ter |
| --- | --- |

(e)

poslovni model, model financiranja in profil tveganja subjekta v postopku reševanja ter njegovo stabilnost in zmožnost prispevanja h gospodarstvu ter

| (f) | vpliv morebitnih stroškov prestrukturiranja na dokapitalizacijo subjekta v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(f)

vpliv morebitnih stroškov prestrukturiranja na dokapitalizacijo subjekta v postopku reševanja.

Člen 45c

Določitev minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

1.   Organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom določi zahtevo iz člena 45(1) na podlagi naslednjih meril:

| (a) | potrebe po zagotovitvi, da se lahko skupina v postopku reševanja reši z uporabo instrumentov za reševanje za subjekt v postopku reševanja, vključno z instrumentom za reševanje s sredstvi upnikov, kadar je to primerno, na način, ki zagotavlja izpolnitev ciljev reševanja; |
| --- | --- |

(a)

potrebe po zagotovitvi, da se lahko skupina v postopku reševanja reši z uporabo instrumentov za reševanje za subjekt v postopku reševanja, vključno z instrumentom za reševanje s sredstvi upnikov, kadar je to primerno, na način, ki zagotavlja izpolnitev ciljev reševanja;

| (b) | potrebe po zagotovitvi, kadar je to ustrezno, da imajo subjekt v postopku reševanja in njegove podrejene družbe, ki so institucije ali subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1), vendar niso subjekti v postopku reševanja, zadosten kapital in kvalificirane obveznosti za zagotovitev, da bi se lahko v primeru uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov oziroma pooblastil za odpis in konverzijo v zvezi z njimi pokrile izgube, količnik skupnega kapitala in, kakor je ustrezno, količnik finančnega vzvoda zadevnih subjektov pa bi se lahko ponovno vzpostavila na potrebno raven, ki navedenim subjektom omogoča nadaljnje izpolnjevanje pogojev za pridobitev dovoljenja in nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(b)

potrebe po zagotovitvi, kadar je to ustrezno, da imajo subjekt v postopku reševanja in njegove podrejene družbe, ki so institucije ali subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1), vendar niso subjekti v postopku reševanja, zadosten kapital in kvalificirane obveznosti za zagotovitev, da bi se lahko v primeru uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov oziroma pooblastil za odpis in konverzijo v zvezi z njimi pokrile izgube, količnik skupnega kapitala in, kakor je ustrezno, količnik finančnega vzvoda zadevnih subjektov pa bi se lahko ponovno vzpostavila na potrebno raven, ki navedenim subjektom omogoča nadaljnje izpolnjevanje pogojev za pridobitev dovoljenja in nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU;

| (c) | potrebe po zagotovitvi, da ima subjekt v postopku reševanja, če je v načrtu reševanja predvideno, da se lahko določeni razredi kvalificiranih obveznosti izključijo iz reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3) te direktive ali se v okviru delnega prenosa v celoti prenesejo na prejemnika, zadosten kapital in druge kvalificirane obveznosti, da bi se pokrile izgube, količnik skupnega kapitala in, kakor je ustrezno, njegov količnik finančnega vzvoda pa bi se lahko ponovno vzpostavila na potrebno raven, ki bi zadevnemu subjektu omogočala nadaljnje izpolnjevanje pogojev za pridobitev dovoljenja in nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(c)

potrebe po zagotovitvi, da ima subjekt v postopku reševanja, če je v načrtu reševanja predvideno, da se lahko določeni razredi kvalificiranih obveznosti izključijo iz reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3) te direktive ali se v okviru delnega prenosa v celoti prenesejo na prejemnika, zadosten kapital in druge kvalificirane obveznosti, da bi se pokrile izgube, količnik skupnega kapitala in, kakor je ustrezno, njegov količnik finančnega vzvoda pa bi se lahko ponovno vzpostavila na potrebno raven, ki bi zadevnemu subjektu omogočala nadaljnje izpolnjevanje pogojev za pridobitev dovoljenja in nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU;

| (d) | velikosti, poslovnega modela, modela financiranja in profila tveganja subjekta; |
| --- | --- |

(d)

velikosti, poslovnega modela, modela financiranja in profila tveganja subjekta;

| (e) | obsega negativnih vplivov, ki bi jih imel propad subjekta na finančno stabilnost, vključno prek širjenja negativnih vplivov na druge institucije ali subjekte zaradi medsebojne povezanosti subjekta s temi drugimi institucijami ali subjekti ali preostalim finančnim sistemom. |
| --- | --- |

(e)

obsega negativnih vplivov, ki bi jih imel propad subjekta na finančno stabilnost, vključno prek širjenja negativnih vplivov na druge institucije ali subjekte zaradi medsebojne povezanosti subjekta s temi drugimi institucijami ali subjekti ali preostalim finančnim sistemom.

2.   Kadar je v načrtu reševanja določeno, da je treba v skladu z zadevnim scenarijem iz člena 10(3) sprejeti ukrep za reševanje vali izvajati pooblastilo za odpis in konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59, je zahteva iz člena 45(1) enaka znesku, ki zadostuje za zagotovitev naslednjega:

| (a) | izgube, za katere se pričakuje, da jih bo utrpel subjekt, se v celoti pokrijejo („pokrivanje izgub“); |
| --- | --- |

(a)

izgube, za katere se pričakuje, da jih bo utrpel subjekt, se v celoti pokrijejo („pokrivanje izgub“);

| (b) | subjekt v postopku reševanja in njegove podrejene družbe, ki so institucije ali subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1), vendar niso subjekti v postopku reševanja, se dokapitalizirajo do ravni, potrebne za to, da lahko za ustrezno obdobje, ki ni daljše od enega leta, še naprej izpolnjujejo pogoje za pridobitev dovoljenja in izvajajo dejavnosti, za katere imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU, Direktivo 2014/65/EU ali enakovrednim zakonodajnim aktom (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija). |
| --- | --- |

(b)

subjekt v postopku reševanja in njegove podrejene družbe, ki so institucije ali subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1), vendar niso subjekti v postopku reševanja, se dokapitalizirajo do ravni, potrebne za to, da lahko za ustrezno obdobje, ki ni daljše od enega leta, še naprej izpolnjujejo pogoje za pridobitev dovoljenja in izvajajo dejavnosti, za katere imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU, Direktivo 2014/65/EU ali enakovrednim zakonodajnim aktom (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija).

Kadar je v načrtu reševanja določeno, da subjekt preneha po običajnem insolvenčnem postopku ali drugem enakovrednem nacionalnem postopku, organ za reševanje oceni, ali je upravičeno, da se zahteva iz člena 45(1) za navedeni subjekt omeji tako, da ne presega zneska, ki zadostuje za pokritje izgub v skladu s točko (a) prvega pododstavka.

Organ za reševanje pri oceni zlasti ovrednoti omejitev iz drugega pododstavka zlasti glede morebitnega vpliva na finančno stabilnost in tveganje za širjenje negativnih posledic po finančnem sistemu.

3.   Za subjekte v postopku reševanja je znesek iz prvega pododstavka odstavka 2 naslednji:

| (a) | za namene izračuna zahteve iz člena 45(1), v skladu s točko (a) člena 45(2), vsota:






  (i) | zneska izgub, ki jih je treba pokriti pri reševanju, pri čemer ta znesek ustreza zahtevam iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki veljajo za subjekt v postopku reševanja na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja, in |
| --- | --- | --- |

(a)

za namene izračuna zahteve iz člena 45(1), v skladu s točko (a) člena 45(2), vsota:

(i)

zneska izgub, ki jih je treba pokriti pri reševanju, pri čemer ta znesek ustreza zahtevam iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki veljajo za subjekt v postopku reševanja na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja, in

| (ii) | zneska za dokapitalizacijo, s katerim lahko skupina v postopku reševanja po reševanju znova vzpostavi skladnost z zahtevo glede količnika skupnega kapitala iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in zahtevo iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki velja zanjo, na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja po izvedbi preferenčne strategije za reševanje, ter |
| --- | --- |

(ii)

zneska za dokapitalizacijo, s katerim lahko skupina v postopku reševanja po reševanju znova vzpostavi skladnost z zahtevo glede količnika skupnega kapitala iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in zahtevo iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki velja zanjo, na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja po izvedbi preferenčne strategije za reševanje, ter

| (b) | za namene izračuna zahteve iz člena 45(1), v skladu s točko (b) člena 45(2), vsota:






  (i) | zneska izgub, ki jih je treba pokriti pri reševanju, pri čemer ta znesek ustreza zahtevi za subjekt v postopku reševanja glede količnika finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

za namene izračuna zahteve iz člena 45(1), v skladu s točko (b) člena 45(2), vsota:

(i)

zneska izgub, ki jih je treba pokriti pri reševanju, pri čemer ta znesek ustreza zahtevi za subjekt v postopku reševanja glede količnika finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja, ter

| (ii) | zneska za dokapitalizacijo, s katerim lahko skupina v postopku reševanja po reševanju znova vzpostavi skladnost z zahtevo glede količnika finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja po izvedbi preferenčne strategije za reševanje. |
| --- | --- |

(ii)

zneska za dokapitalizacijo, s katerim lahko skupina v postopku reševanja po reševanju znova vzpostavi skladnost z zahtevo glede količnika finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja po izvedbi preferenčne strategije za reševanje.

Za namen točke (a) člena 45(2) se zahteva iz člena 45(1) izrazi v odstotkih kot znesek, izračunan v skladu s točko (a) prvega pododstavka tega odstavka, deljen z zneskom skupne izpostavljenosti tveganju.

Za namen točke (b) člena 45(2) se zahteva iz člena 45(1) izrazi v odstotkih kot znesek, izračunan v skladu s točko (b) prvega pododstavka tega odstavka, deljen z mero skupne izpostavljenosti.

Organ za reševanje pri določitvi posamične zahteve iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka upošteva zahteve iz členov 37(10) ter 44(5) in (8).

Organ za reševanje pri določitvi zneskov za dokapitalizacijo iz prejšnjih pododstavkov:

| (a) | uporabi zadnje sporočene vrednosti relevantnega zneska skupne izpostavljenosti tveganju ali mere skupne izpostavljenosti, prilagojene morebitnim spremembam, ki izhajajo iz ukrepov za reševanje, določenih v načrtu reševanja, in |
| --- | --- |

(a)

uporabi zadnje sporočene vrednosti relevantnega zneska skupne izpostavljenosti tveganju ali mere skupne izpostavljenosti, prilagojene morebitnim spremembam, ki izhajajo iz ukrepov za reševanje, določenih v načrtu reševanja, in

| (b) | po posvetovanju s pristojnim organom znesek, ki ustreza veljavni zahtevi iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, prilagodi navzdol ali navzgor, da določi zahtevo, ki se uporablja za subjekt v postopku reševanja po izvedbi preferenčne strategije reševanja. |
| --- | --- |

(b)

po posvetovanju s pristojnim organom znesek, ki ustreza veljavni zahtevi iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, prilagodi navzdol ali navzgor, da določi zahtevo, ki se uporablja za subjekt v postopku reševanja po izvedbi preferenčne strategije reševanja.

Organ za reševanje ima možnost, da zahtevo iz točke (a)(ii) prvega pododstavka zviša za ustrezen znesek, ki je potreben za zagotovitev, da subjekt v ustreznem obdobju po reševanju, ki ni daljše od enega leta, lahko ohrani zadostno zaupanje trga.

Kadar se uporablja šesti pododstavek tega odstavka, je znesek iz navedenega pododstavka enak zahtevi po skupnem blažilniku, ki se uporablja po uporabi instrumentov za reševanje, zmanjšani za znesek iz točke (6) člena 128 Direktive 2013/36/EU.

Znesek iz šestega pododstavka tega odstavka se prilagodi navzdol, če organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom ugotovi, da bi bilo izvedljivo in verjetno, da nižji znesek zadostuje, da se po izvedbi strategije reševanja ohrani zaupanje trga ter zagotovi, da institucija ali subjekt iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) še naprej opravlja kritične ekonomske funkcije in dostopa do financiranja brez uporabe izredne javnofinančne pomoči, razen prispevkov iz sheme za financiranje reševanja, v skladu s členom 44(5) in (8) ter členom 101(2). Ta znesek se prilagodi navzgor, če organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom ugotovi, da je višji znesek potreben, da se v ustreznem obdobju, ki ni daljše od enega leta, ohrani zadostno zaupanje trga ter zagotovi, da institucija ali subjekt iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) še naprej opravlja ključne ekonomske funkcije in dostopa do financiranja brez uporabe izredne javnofinančne pomoči, razen prispevkov iz sheme za financiranje reševanja, v skladu s členom 44(5) in (8) ter členom 101(2).

4.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih opredeli metodologijo, ki jo morajo organi za reševanje uporabiti pri oceni zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU in zahteve po skupnem blažilniku za subjekte v postopku reševanja na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja, kadar za skupino v postopku reševanja ne veljajo navedene zahteve iz navedene direktive.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. decembra 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

5.   Za subjekte v postopku reševanja, za katere ne velja člen 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 in ki so del skupine v postopku reševanja, katerih bilančna vsota presega 100 milijard EUR, je raven zahteve iz odstavka 3 tega člena vsaj enaka:

| (a) | 13,5 %, kadar se izračuna v skladu s točko (a) člena 45(2), in |
| --- | --- |

(a)

13,5 %, kadar se izračuna v skladu s točko (a) člena 45(2), in

| (b) | 5 %, kadar se izračuna v skladu s točko (b) člena 45(2). |
| --- | --- |

(b)

5 %, kadar se izračuna v skladu s točko (b) člena 45(2).

Z odstopanjem od člena 45b subjekti v postopku reševanja iz prvega pododstavka tega odstavka raven zahteve iz prvega pododstavka tega odstavka, ki je enaka 13,5 %, kadar se izračuna v skladu s točko (a) člena 45(2), in 5 %, kadar se izračuna v skladu s točko (b) člena 45(2), izpolnijo z uporabo kapitala, podrejenih kvalificiranih instrumentov ali obveznosti iz člena 45b(3) te direktive.

6.   Organ za reševanje lahko po posvetovanju s pristojnim organom sklene zahteve iz odstavka 5 tega člena uporabiti za subjekt v postopku reševanja, za katerega ne velja člen 92a Uredbe (EU) št. 575/2013 in ki je del skupine v postopku reševanja, katere bilančna vsota je nižja od 100 milijard EUR, ter za katerega se lahko po oceni organa za reševanje razumno pričakuje, da bi njegov propad pomenil sistemsko tveganje.

Organ za reševanje pri sprejemanju odločitve iz prvega pododstavka tega odstavka upošteva:

| (a) | razširjenost vlog in odsotnost dolžniških instrumentov v modelu financiranja; |
| --- | --- |

(a)

razširjenost vlog in odsotnost dolžniških instrumentov v modelu financiranja;

| (b) | v kakšnem obsegu je omejen dostop do kapitalskih trgov za kvalificirane obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

v kakšnem obsegu je omejen dostop do kapitalskih trgov za kvalificirane obveznosti;

| (c) | v kakšnem obsegu je subjekt v postopku reševanja odvisen od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za izpolnitev zahteve iz člena 45e. |
| --- | --- |

(c)

v kakšnem obsegu je subjekt v postopku reševanja odvisen od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za izpolnitev zahteve iz člena 45e.

Če odločitev na podlagi prvega pododstavka tega odstavka ne obstaja, to ne posega v kakršno koli odločitev na podlagi člena 45b(5).

7.   Za subjekte, ki sami niso subjekti v postopku reševanja, je znesek iz prvega pododstavka odstavka 2 naslednji:

| (a) | za namene izračuna zahteve iz člena 45(1), v skladu s točko (a) člena 45(2), vsota:






  (i) | zneska izgub, ki jih je treba pokriti, pri čemer ta znesek ustreza zahtevam iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki veljajo za subjekt, ter |
| --- | --- | --- |

(a)

za namene izračuna zahteve iz člena 45(1), v skladu s točko (a) člena 45(2), vsota:

(i)

zneska izgub, ki jih je treba pokriti, pri čemer ta znesek ustreza zahtevam iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki veljajo za subjekt, ter

| (ii) | zneska za dokapitalizacijo, s katerim lahko subjekt znova vzpostavi skladnost z zahtevo glede količnika skupnega kapitala iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in zahtevo iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki veljata zanj, po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59 te direktive ali po reševanju skupine v postopku reševanja; ter |
| --- | --- |

(ii)

zneska za dokapitalizacijo, s katerim lahko subjekt znova vzpostavi skladnost z zahtevo glede količnika skupnega kapitala iz točke (c) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in zahtevo iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki veljata zanj, po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59 te direktive ali po reševanju skupine v postopku reševanja; ter

| (b) | za namene izračuna zahteve iz člena 45(1), v skladu s točko (b) člena 45(2), vsota:






  (i) | zneska izgub, ki jih je treba pokriti, pri čemer ta znesek ustreza zahtevi po količniku finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki velja zanj, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

za namene izračuna zahteve iz člena 45(1), v skladu s točko (b) člena 45(2), vsota:

(i)

zneska izgub, ki jih je treba pokriti, pri čemer ta znesek ustreza zahtevi po količniku finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki velja zanj, ter

| (ii) | zneska za dokapitalizacijo, ki subjektu omogoča, da znova vzpostavi skladnost z zahtevo po količniku finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki velja zanj, po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59 te direktive ali po reševanju skupine v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(ii)

zneska za dokapitalizacijo, ki subjektu omogoča, da znova vzpostavi skladnost z zahtevo po količniku finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki velja zanj, po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59 te direktive ali po reševanju skupine v postopku reševanja.

Za namene točke (a) člena 45(2) se zahteva iz člena 45(1) izrazi v odstotkih kot znesek, izračunan v skladu s točko (a) prvega pododstavka tega odstavka, deljen z zneskom skupne izpostavljenosti tveganju.

Za namene točke (b) člena 45(2) se zahteva iz člena 45(1) izrazi v odstotkih kot znesek, izračunan v skladu s točko (b) prvega pododstavka tega odstavka, deljen z mero skupne izpostavljenosti.

Organ za reševanje pri določitvi posamične zahteve iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka upošteva zahteve iz členov 37(10) ter 44(5) in (8).

Organ za reševanje pri določitvi zneskov za dokapitalizacijo iz prejšnjih pododstavkov:

| (a) | uporabi zadnje sporočene vrednosti relevantnega zneska skupne izpostavljenosti tveganju ali mere skupne izpostavljenosti, prilagojene morebitnim spremembam, ki izhajajo iz ukrepov, določenih v načrtu reševanja, in |
| --- | --- |

(a)

uporabi zadnje sporočene vrednosti relevantnega zneska skupne izpostavljenosti tveganju ali mere skupne izpostavljenosti, prilagojene morebitnim spremembam, ki izhajajo iz ukrepov, določenih v načrtu reševanja, in

| (b) | po posvetovanju s pristojnimi organi znesek, ki ustreza veljavni zahtevi iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, prilagodi navzdol ali navzgor, da določi zahtevo, ki se uporablja za zadevni subjekt po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59 te direktive ali po reševanju skupine v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

po posvetovanju s pristojnimi organi znesek, ki ustreza veljavni zahtevi iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, prilagodi navzdol ali navzgor, da določi zahtevo, ki se uporablja za zadevni subjekt po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59 te direktive ali po reševanju skupine v postopku reševanja.

Organ za reševanje ima možnost, da zahtevo iz točke (a)(ii) prvega pododstavka tega odstavka zviša za ustrezen znesek, ki je potreben za zagotovitev, da subjekt v ustreznem obdobju po izvedbi pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 59, ki ni daljše od enega leta, lahko ohrani zadostno zaupanje trga.

Kadar se uporablja šesti pododstavek tega odstavka, je znesek iz navedenega pododstavka enak zahtevi po skupnem blažilniku, ki se uporablja po izvedbi pooblastil iz člena 59 te direktive ali po reševanju skupine v postopku reševanja, zmanjšan za znesek iz točke (a) točke (6) člena 128 Direktive 2013/36/EU.

Znesek iz šestega pododstavka tega odstavka se prilagodi navzdol, če organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom ugotovi, da bi bilo izvedljivo in verjetno, da nižji znesek zadostuje, da se po izvedbi pooblastila iz člena 59 ali po reševanju skupine v postopku reševanja zagotovi zaupanje trga ter poskrbi, da institucija ali subjekt iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) še naprej opravlja ključne ekonomske funkcije in dostopa do financiranja brez uporabe izredne javnofinančne pomoči, razen prispevkov iz sheme za financiranje reševanja, v skladu z odstavkoma 5 in 8 člena 44 ter členom 101(2) Direktive 2014/59/EU. Ta znesek se prilagodi navzgor, če organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom ugotovi, da je višji znesek potreben, da se v ustreznem obdobju, ki ni daljše od enega leta, ohrani zadostno zaupanje trga ter zagotovi, da institucija ali subjekt iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) še naprej opravlja ključne ekonomske funkcije in dostopa do financiranja brez uporabe izredne javnofinančne pomoči, razen prispevkov iz sheme za financiranje reševanja, v skladu s členom 44(5) in (8) ter členom 101(2).

8.   Kadar organ za reševanje za določene razrede kvalificiranih obveznosti oceni, da se lahko razumno pričakuje, da bodo na podlagi člena 44(3) v celoti ali delno izključeni iz reševanja s sredstvi upnikov ali da bi se lahko v okviru delnega prenosa v celoti prenesli na prejemnika, se zahteva iz člena 45(1) izpolni z uporabo kapitala ali drugih kvalificiranih obveznosti, ki zadostujejo za:

| (a) | pokritje zneska izključenih obveznosti, opredeljenih v skladu s členom 44(3); |
| --- | --- |

(a)

pokritje zneska izključenih obveznosti, opredeljenih v skladu s členom 44(3);

| (b) | zagotovitev izpolnitve pogojev iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev izpolnitve pogojev iz odstavka 2.

9.   Vsaka odločitev organa za reševanje, da določi minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti na podlagi tega člena, vsebuje obrazložitev, vključno s celovito oceno elementov iz odstavkov 2 do 8 tega člena, ter jo organ za reševanje nemudoma pregleda, da se upoštevajo morebitne spremembe v zvezi z ravnjo zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU.

10.   Za namene odstavkov 3 in 7 tega člena se kapitalske zahteve razumejo v skladu s tem, kako pristojni organ izvaja prehodne določbe, določene v poglavjih 1, 2 in 4 naslova I dela 10 Uredbe (EU) št. 575/2013 in v določbah nacionalne zakonodaje za izvajanje možnosti, ki jih pristojnim organom daje navedena uredba.

Člen 45d

Določitev minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za subjekte v postopku reševanja v okviru GSPI in pomembne podrejene družbe v Uniji v okviru GSPI zunaj EU

1.   Za subjekt v postopku reševanja, ki je GSPI ali del GSPI, zahteva iz člena 45(1) zajema naslednje:

| (a) | zahteve iz členov 92a in 494 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter |
| --- | --- |

(a)

zahteve iz členov 92a in 494 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter

| (b) | vsako dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jo je določil organ za reševanje posebej v zvezi s tem subjektom v skladu z odstavkom 3 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

vsako dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jo je določil organ za reševanje posebej v zvezi s tem subjektom v skladu z odstavkom 3 tega člena.

2.   Zahteva iz člena 45(1) za pomembno podrejeno družbo v Uniji v okviru GSPI zunaj EU zajema naslednje:

| (a) | zahteve iz členov 92b in 494 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter |
| --- | --- |

(a)

zahteve iz členov 92b in 494 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter

| (b) | vsako dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jo je določil organ za reševanje posebej v zvezi s to pomembno podrejeno družbo v skladu z odstavkom 3 tega člena in se mora izpolniti z uporabo kapitala in obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz členov 45f in 89(2). |
| --- | --- |

(b)

vsako dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jo je določil organ za reševanje posebej v zvezi s to pomembno podrejeno družbo v skladu z odstavkom 3 tega člena in se mora izpolniti z uporabo kapitala in obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz členov 45f in 89(2).

3.   Organ za reševanje naloži dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz točke (b) odstavka 1 in točke (b) odstavka 2, samo:

| (a) | kadar zahteva iz točke (a) odstavka 1 ali točke (a) odstavka 2 tega člena ne zadostuje za izpolnitev pogojev iz člena 45c ter |
| --- | --- |

(a)

kadar zahteva iz točke (a) odstavka 1 ali točke (a) odstavka 2 tega člena ne zadostuje za izpolnitev pogojev iz člena 45c ter

| (b) | v obsegu, ki zagotavlja izpolnitev pogojev iz člena 45c. |
| --- | --- |

(b)

v obsegu, ki zagotavlja izpolnitev pogojev iz člena 45c.

4.   Kadar je več subjektov GSPI, ki pripadajo isti GSPI, subjektov v postopku reševanja, zadevni organi za reševanje za namene člena 45h(2) izračunajo znesek iz odstavka 3:

| (a) | za vsak subjekt v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

za vsak subjekt v postopku reševanja;

| (b) | za nadrejeni subjekt v Uniji, kot če bi bil edini subjekt GSPI v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

za nadrejeni subjekt v Uniji, kot če bi bil edini subjekt GSPI v postopku reševanja.

5.   Vsaka odločitev organa za reševanje, da naloži dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti na podlagi točke (b) odstavka 1 tega člena ali točke (b) odstavka 2 tega člena, vsebuje obrazložitev, vključno s celovito oceno elementov iz odstavka 3 tega člena, in jo organ za reševanje nemudoma pregleda, da se upoštevajo morebitne spremembe v zvezi z ravnjo zahteve iz člena 104a Direktive 2013/36/EU, ki se uporablja za skupino v postopku reševanja ali pomembno podrejeno družbo v Uniji v okviru GSPI zunaj Unije.

Člen 45e

Uporaba minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti v zvezi s subjekti v postopku reševanja

1.   Subjekti v postopku reševanja izpolnijo zahteve iz členov 45b do 45d na konsolidirani podlagi na ravni skupine v postopku reševanja.

2.   Odbor za reševanje določi zahtevo iz člena 45(1) za subjekt v postopku reševanja na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja v skladu s členom 45h, in sicer na podlagi zahtev iz členov 45b do 45d ter glede na to, ali načrt reševanja predvideva ločeno reševanje podrejenih družb skupine v tretji državi.

3.   Za skupine v postopku reševanja, opredeljene v skladu s točko (b) točke (83b) člena 2(1), zadevni organ za reševanje glede na značilnosti solidarnostnega mehanizma in preferenčno strategijo reševanja odloči, kateri subjekti iz skupine v postopku reševanja morajo izpolnjevati člen 45c(3) in (5) ter člen 45d(1), da bi zagotovili, da skupina v postopku reševanja kot celota izpolnjuje odstavka 1 in 2 tega člena ter da to stori v skladu z načrtom reševanja.

Člen 45f

Uporaba minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti v zvezi s subjekti, ki sami niso subjekti v postopku reševanja

1.   Institucije, ki so podrejene družbe subjekta v postopku reševanja ali subjekta v tretji državi, vendar same niso subjekti v postopku reševanja, izpolnijo zahteve iz člena 45c na posamični podlagi.

Organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom lahko odloči, da bo zahtevo iz tega člena uporabil za subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki je podrejena družba subjekta v postopku reševanja, vendar sam ni subjekt v postopku reševanja.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka nadrejene družbe v Uniji, ki same niso subjekti v postopku reševanja, vendar so podrejene družbe subjektov v tretji državi, izpolnijo zahteve iz členov 45c in 45d na konsolidirani podlagi.

Skupine v postopku reševanja, opredeljene v skladu s točko (b) točke (83b) člena 2(1), kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom, vendar same niso subjekt v postopku reševanja, centralni organ, ki sam ni subjekt v postopku reševanja, ter morebitni subjekti v postopku reševanja, za katere ne velja zahteva iz člena 45e(3), izpolnijo člen 45c(7) na posamični podlagi.

Zahteva iz člena 45(1) se za subjekt iz tega odstavka določi v skladu s členoma 45h in 89, kadar je to ustrezno, ter na podlagi zahtev iz člena 45c.

2.   Zahteva iz člena 45(1) za subjekte iz odstavka 1 tega člena se izpolni z uporabo enega ali več od naslednjega:

| (a) | z obveznostmi:






  (i) | ki se izdajo subjektu v postopku reševanja in jih ta kupi bodisi neposredno bodisi posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, ki so obveznosti kupili od subjekta, za katerega velja ta člen, ali se izdajo obstoječemu delničarju, ki ni del iste skupine v postopku reševanja, in jih ta kupi, kolikor izvajanje pooblastila za odpis ali konverzijo v skladu s členi 59 do 62 ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo; |
| --- | --- | --- |

(a)

z obveznostmi:

(i)

ki se izdajo subjektu v postopku reševanja in jih ta kupi bodisi neposredno bodisi posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, ki so obveznosti kupili od subjekta, za katerega velja ta člen, ali se izdajo obstoječemu delničarju, ki ni del iste skupine v postopku reševanja, in jih ta kupi, kolikor izvajanje pooblastila za odpis ali konverzijo v skladu s členi 59 do 62 ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo;

| (ii) | ki izpolnjujejo merila primernosti iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, razen točk (b), (c), (k), (l) in (m) člena 72b(2) ter člena 72b(3) do (5) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(ii)

ki izpolnjujejo merila primernosti iz člena 72a Uredbe (EU) št. 575/2013, razen točk (b), (c), (k), (l) in (m) člena 72b(2) ter člena 72b(3) do (5) navedene uredbe;

| (iii) | ki so v običajnem insolvenčnem postopku razvrščene za obveznostmi, ki ne izpolnjujejo pogoja iz točke (i) in ki niso primerne za kapitalske zahteve; |
| --- | --- |

(iii)

ki so v običajnem insolvenčnem postopku razvrščene za obveznostmi, ki ne izpolnjujejo pogoja iz točke (i) in ki niso primerne za kapitalske zahteve;

| (iv) | za katere velja pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členi 59 do 62 na način, da je to usklajeno s strategijo reševanja skupine v postopku reševanja, zlasti pa ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo; |
| --- | --- |

(iv)

za katere velja pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členi 59 do 62 na način, da je to usklajeno s strategijo reševanja skupine v postopku reševanja, zlasti pa ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo;

| (v) | pridobitev lastništva katerih ni neposredno ali posredno financiran s strani subjekta, za katerega velja ta člen; |
| --- | --- |

(v)

pridobitev lastništva katerih ni neposredno ali posredno financiran s strani subjekta, za katerega velja ta člen;

| (vi) | v določbah glede katerih ni eksplicitno ali implicitno navedeno, da bi jih subjekt, za katerega velja ta člen, odpoklical, odkupil, izplačal ali predčasno odplačal, kot je ustrezno, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije tega subjekta, ta subjekt pa tega na noben način ne navaja; |
| --- | --- |

(vi)

v določbah glede katerih ni eksplicitno ali implicitno navedeno, da bi jih subjekt, za katerega velja ta člen, odpoklical, odkupil, izplačal ali predčasno odplačal, kot je ustrezno, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije tega subjekta, ta subjekt pa tega na noben način ne navaja;

| (vii) | določbe glede katerih imetniku ne dajejo pravice do pospešitve prihodnjega plačila obresti ali glavnice, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije subjekta, za katerega velja ta člen; |
| --- | --- |

(vii)

določbe glede katerih imetniku ne dajejo pravice do pospešitve prihodnjega plačila obresti ali glavnice, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije subjekta, za katerega velja ta člen;

| (viii) | raven izplačil obresti ali dividend, kot je ustrezno, se za obveznosti ne spremeni na podlagi bonitete subjekta, za katerega velja ta člen, ali njegove nadrejene družbe; |
| --- | --- |

(viii)

raven izplačil obresti ali dividend, kot je ustrezno, se za obveznosti ne spremeni na podlagi bonitete subjekta, za katerega velja ta člen, ali njegove nadrejene družbe;

| (b) | s kapitalom, kakor sledi:






  (i) | navadnim lastniškim temeljnim kapitalom in |
| --- | --- | --- |

(b)

s kapitalom, kakor sledi:

(i)

navadnim lastniškim temeljnim kapitalom in

| (ii) | drugim kapitalom, ki:






  — | se izda subjektom, ki so vključeni v isto skupino v postopku reševanja, in ga ti kupijo ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

drugim kapitalom, ki:

—

se izda subjektom, ki so vključeni v isto skupino v postopku reševanja, in ga ti kupijo ali

| — | se izda subjektom, ki niso vključeni v isto skupino v postopku reševanja, in ga ti kupijo, kolikor izvajanje pooblastila za odpis ali konverzijo v skladu s členi 59 do 62 ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo. |
| --- | --- |

—

se izda subjektom, ki niso vključeni v isto skupino v postopku reševanja, in ga ti kupijo, kolikor izvajanje pooblastila za odpis ali konverzijo v skladu s členi 59 do 62 ne vpliva na nadzor, ki ga subjekt v postopku reševanja izvaja nad podrejeno družbo.

3.   Organ za reševanje podrejene družbe, ki ni subjekt v postopku reševanja, lahko opusti uporabo tega člena v zvezi z navedeno podrejeno družbo, kadar:

| (a) | imata podrejena družba in subjekt v postopku reševanja sedež v isti državi članici in sta del iste skupine v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

imata podrejena družba in subjekt v postopku reševanja sedež v isti državi članici in sta del iste skupine v postopku reševanja;

| (b) | subjekt v postopku reševanja izpolnjuje zahtevo iz člena 45e; |
| --- | --- |

(b)

subjekt v postopku reševanja izpolnjuje zahtevo iz člena 45e;

| (c) | trenutno ne obstaja niti ni predvidena bistvena dejanska ali pravna ovira za takojšnji prenos kapitala na podrejeno družbo, v zvezi s katero je bila sprejeta ugotovitev v skladu s členom 59(3), ali za to, da bi subjekt v postopku reševanja odplačal obveznosti tej podrejeni družbi, zlasti kadar se v zvezi s subjektom v postopku reševanja sprejme ukrep za reševanje; |
| --- | --- |

(c)

trenutno ne obstaja niti ni predvidena bistvena dejanska ali pravna ovira za takojšnji prenos kapitala na podrejeno družbo, v zvezi s katero je bila sprejeta ugotovitev v skladu s členom 59(3), ali za to, da bi subjekt v postopku reševanja odplačal obveznosti tej podrejeni družbi, zlasti kadar se v zvezi s subjektom v postopku reševanja sprejme ukrep za reševanje;

| (d) | subjekt v postopku reševanja izpolni zahteve pristojnega organa glede preudarnega upravljanja podrejene družbe in zagotovi s soglasjem pristojnega organa, da jamči za obveznosti podrejene družbe, ali pa so tveganja v podrejeni družbi zanemarljiva; |
| --- | --- |

(d)

subjekt v postopku reševanja izpolni zahteve pristojnega organa glede preudarnega upravljanja podrejene družbe in zagotovi s soglasjem pristojnega organa, da jamči za obveznosti podrejene družbe, ali pa so tveganja v podrejeni družbi zanemarljiva;

| (e) | postopki subjekta v postopku reševanja, za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganja zajemajo podrejeno družbo; |
| --- | --- |

(e)

postopki subjekta v postopku reševanja, za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganja zajemajo podrejeno družbo;

| (f) | ima subjekt v postopku reševanja več kot 50 % glasovalnih pravic, ki izhajajo iz deleža v kapitalu podrejene družbe, ali ima pravico, da imenuje ali odstrani večino članov upravljalnega organa podrejene družbe; |
| --- | --- |

(f)

ima subjekt v postopku reševanja več kot 50 % glasovalnih pravic, ki izhajajo iz deleža v kapitalu podrejene družbe, ali ima pravico, da imenuje ali odstrani večino članov upravljalnega organa podrejene družbe;

4.   Organ za reševanje podrejene družbe, ki ni subjekt v postopku reševanja, lahko tudi opusti uporabo tega člena v zvezi z navedeno podrejeno družbo, kadar:

| (a) | imata podrejena in nadrejena družba sedež v isti državi članici in sta del iste skupine v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

imata podrejena in nadrejena družba sedež v isti državi članici in sta del iste skupine v postopku reševanja;

| (b) | nadrejena družba v tej državi članici podrejene družbe izpolnjuje zahtevo iz člena 45(1) na konsolidirani podlagi; |
| --- | --- |

(b)

nadrejena družba v tej državi članici podrejene družbe izpolnjuje zahtevo iz člena 45(1) na konsolidirani podlagi;

| (c) | trenutno ne obstaja niti ni predvidena bistvena dejanska ali pravna ovira za takojšnji prenos kapitala nadrejene družbe na podrejeno družbo, v zvezi s katero je bila sprejeta ugotovitev v skladu s členom 59(3), ali za to, da bi nadrejena družba odplačala obveznosti tej podrejeni družbi, zlasti kadar se v zvezi z nadrejeno družbo sprejme ukrep za reševanje ali izvajajo pooblastila iz člena 59(1); |
| --- | --- |

(c)

trenutno ne obstaja niti ni predvidena bistvena dejanska ali pravna ovira za takojšnji prenos kapitala nadrejene družbe na podrejeno družbo, v zvezi s katero je bila sprejeta ugotovitev v skladu s členom 59(3), ali za to, da bi nadrejena družba odplačala obveznosti tej podrejeni družbi, zlasti kadar se v zvezi z nadrejeno družbo sprejme ukrep za reševanje ali izvajajo pooblastila iz člena 59(1);

| (d) | nadrejena družba izpolni zahteve pristojnega organa glede preudarnega upravljanja podrejene družbe in s soglasjem pristojnega organa zagotovi, da jamči za obveznosti podrejene družbe, ali pa so tveganja v podrejeni družbi zanemarljiva; |
| --- | --- |

(d)

nadrejena družba izpolni zahteve pristojnega organa glede preudarnega upravljanja podrejene družbe in s soglasjem pristojnega organa zagotovi, da jamči za obveznosti podrejene družbe, ali pa so tveganja v podrejeni družbi zanemarljiva;

| (e) | postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganja nadrejenega podjetja zajemajo podrejeno podjetje; |
| --- | --- |

(e)

postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganja nadrejenega podjetja zajemajo podrejeno podjetje;

| (f) | ima nadrejena družba več kot 50 % glasovalnih pravic, ki izhajajo iz deleža v kapitalu podrejene družbe, ali ima pravico, da imenuje ali odstrani večino članov upravljalnega organa podrejene družbe. |
| --- | --- |

(f)

ima nadrejena družba več kot 50 % glasovalnih pravic, ki izhajajo iz deleža v kapitalu podrejene družbe, ali ima pravico, da imenuje ali odstrani večino članov upravljalnega organa podrejene družbe.

5.   Kadar so izpolnjeni pogoji iz točk (a) in (b) odstavka 3, lahko organ za reševanje podrejene družbe dopusti, da se zahteva iz člena 45(1) v celoti ali delno izpolni z jamstvom, ki ga zagotovi subjekt v postopku reševanja in izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | jamstvo se zagotovi vsaj za znesek, enakovreden znesku zahteve, ki se z jamstvom nadomesti; |
| --- | --- |

(a)

jamstvo se zagotovi vsaj za znesek, enakovreden znesku zahteve, ki se z jamstvom nadomesti;

| (b) | jamstvo se sproži, ko podrejena družba ni zmožna plačati svojih dolgov ali drugih obveznosti, ko ti zapadejo, ali v primeru ugotovitve iz člena 59(3) v zvezi s podrejeno družbo, kar koli nastopi prej; |
| --- | --- |

(b)

jamstvo se sproži, ko podrejena družba ni zmožna plačati svojih dolgov ali drugih obveznosti, ko ti zapadejo, ali v primeru ugotovitve iz člena 59(3) v zvezi s podrejeno družbo, kar koli nastopi prej;

| (c) | vsaj 50 % zneska jamstva se zavaruje na podlagi dogovora o finančnem zavarovanju, kot je opredeljen v točki (a) člena 2(1) Direktive 2002/47/ES; |
| --- | --- |

(c)

vsaj 50 % zneska jamstva se zavaruje na podlagi dogovora o finančnem zavarovanju, kot je opredeljen v točki (a) člena 2(1) Direktive 2002/47/ES;

| (d) | zavarovanje s premoženjem, ki se uporabi za jamstvo, izpolnjuje zahteve iz člena 197 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter je po ustrezno razumnih odbitkih zadostno za to, da se pokrije zavarovani znesek iz točke (c); |
| --- | --- |

(d)

zavarovanje s premoženjem, ki se uporabi za jamstvo, izpolnjuje zahteve iz člena 197 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter je po ustrezno razumnih odbitkih zadostno za to, da se pokrije zavarovani znesek iz točke (c);

| (e) | zavarovanje s premoženjem, ki se uporabi za jamstvo, je neobremenjeno in se zlasti ne uporabi za zavarovanje drugega jamstva; |
| --- | --- |

(e)

zavarovanje s premoženjem, ki se uporabi za jamstvo, je neobremenjeno in se zlasti ne uporabi za zavarovanje drugega jamstva;

| (f) | dejanska zapadlost zavarovanja s premoženjem izpolnjuje isti pogoj za zapadlost, kot je določen v členu 72c(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter |
| --- | --- |

(f)

dejanska zapadlost zavarovanja s premoženjem izpolnjuje isti pogoj za zapadlost, kot je določen v členu 72c(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter

| (g) | za prenos zavarovanja s subjekta v postopku reševanja na zadevno podrejeno družbo ni pravnih, regulativnih ali operativnih ovir, vključno kadar se v zvezi s subjektom v postopku reševanja sprejme ukrep za reševanje. |
| --- | --- |

(g)

za prenos zavarovanja s subjekta v postopku reševanja na zadevno podrejeno družbo ni pravnih, regulativnih ali operativnih ovir, vključno kadar se v zvezi s subjektom v postopku reševanja sprejme ukrep za reševanje.

Za namene točke (g) prvega pododstavka subjekt v postopku reševanja na zahtevo organa za reševanje predloži neodvisno pisno in obrazloženo pravno mnenje ali kako drugače zadovoljivo dokaže, da ni nobenih pravnih, regulativnih ali operativnih ovir za prenos zavarovanja s subjekta v postopku reševanja na zadevno podrejeno družbo.

6.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih dodatno opredeli metodologijo, s katero bi se izognili položaju, ko bi instrumenti, ki so priznani za namene tega člena in jih subjekt v postopku reševanja delno ali v celoti posredno vpiše, ovirali nemoteno izvajanje strategije reševanja. Takšna metodologija bi morala zagotoviti zlasti pravilen prenos izgub na subjekt v postopku reševanja in pravilen prenos kapitala s subjekta v postopku reševanja na subjekte, ki so del skupine v postopku reševanja, vendar sami niso subjekti v postopku reševanja, pa tudi mehanizem, s katerim bi se izognili dvojnemu štetju kvalificiranih instrumentov, priznanih za namen tega člena. Takšna metodologija vključuje sistem odbitkov ali enako zanesljiv pristop ter subjektom, ki sami niso subjekti v postopku reševanja, zagotavlja izid, enakovreden tistemu, ko subjekt v postopku reševanja v celoti in neposredno vpiše kvalificirane instrumente, priznane za namen tega člena.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. decembra 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 45g

Opustitev za centralni organ in kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom

Organ za reševanje lahko deloma ali v celoti opusti uporabo člena 45f v zvezi s centralnim organom ali kreditno institucijo, ki je stalno povezana s centralnim organom, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | kreditna institucija in centralni organ nadzira isti pristojni organ ter imajo sedež v isti državi članici in so del iste skupine v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

kreditna institucija in centralni organ nadzira isti pristojni organ ter imajo sedež v isti državi članici in so del iste skupine v postopku reševanja;

| (b) | obveznosti centralnega organa in njegovih kreditnih institucij, ki so stalno povezane z njim, so solidarna odgovornost ali pa centralni organ v celoti jamči za obveznosti teh kreditnih institucij; |
| --- | --- |

(b)

obveznosti centralnega organa in njegovih kreditnih institucij, ki so stalno povezane z njim, so solidarna odgovornost ali pa centralni organ v celoti jamči za obveznosti teh kreditnih institucij;

| (c) | minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti ter solventnosti in likvidnosti centralnega organa in vseh kreditnih institucij, ki so stalno povezane z njim, se spremljajo kot celota na podlagi konsolidiranih računovodskih izkazov teh institucij; |
| --- | --- |

(c)

minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti ter solventnosti in likvidnosti centralnega organa in vseh kreditnih institucij, ki so stalno povezane z njim, se spremljajo kot celota na podlagi konsolidiranih računovodskih izkazov teh institucij;

| (d) | v primeru opustitve za kreditno institucijo, ki je stalno povezana s centralnim organom, je vodstvo centralnega organa pooblaščeno za izdajanje navodil vodstvu takih institucij; |
| --- | --- |

(d)

v primeru opustitve za kreditno institucijo, ki je stalno povezana s centralnim organom, je vodstvo centralnega organa pooblaščeno za izdajanje navodil vodstvu takih institucij;

| (e) | zadevna skupina v postopku reševanja izpolnjuje zahtevo iz člena 45e(3) ter |
| --- | --- |

(e)

zadevna skupina v postopku reševanja izpolnjuje zahtevo iz člena 45e(3) ter

| (f) | ni trenutnih ali predvidenih bistvenih praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos kapitala ali za odplačilo obveznosti med centralnim organom in kreditnimi institucijami, stalno povezanimi z njim, v primeru reševanja. |
| --- | --- |

(f)

ni trenutnih ali predvidenih bistvenih praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos kapitala ali za odplačilo obveznosti med centralnim organom in kreditnimi institucijami, stalno povezanimi z njim, v primeru reševanja.

Člen 45h

Postopek za določitev minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

1.   Organ za reševanje subjekta v postopku reševanja, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, kadar ne gre za isti organ, in organi za reševanje podrejenih družb skupine v postopku reševanja, za katere velja zahteva iz člena 45f na posamični podlagi, storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi sprejeli skupno odločitev o:

| (a) | znesku zahteve, ki se uporablja na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja za vsak subjekt v postopku reševanja, ter |
| --- | --- |

(a)

znesku zahteve, ki se uporablja na konsolidirani ravni skupine v postopku reševanja za vsak subjekt v postopku reševanja, ter

| (b) | znesku zahteve, ki se uporablja na posamični podlagi za vsak subjekt skupine v postopku reševanja, ki ni subjekt v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

znesku zahteve, ki se uporablja na posamični podlagi za vsak subjekt skupine v postopku reševanja, ki ni subjekt v postopku reševanja.

S skupno odločitvijo se zagotovi skladnost s členoma 45e in 45f, poleg tega se skupna odločitev v celoti obrazloži in predloži, kot je navedeno spodaj:

| (a) | subjektu v postopku reševanja jo predloži njegov organ za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

subjektu v postopku reševanja jo predloži njegov organ za reševanje;

| (b) | subjektom skupine v postopku reševanja, ki niso subjekti v postopku reševanja, jo predložijo organi za reševanje navedenih subjektov; |
| --- | --- |

(b)

subjektom skupine v postopku reševanja, ki niso subjekti v postopku reševanja, jo predložijo organi za reševanje navedenih subjektov;

| (c) | nadrejeni družbi skupine v Uniji jo predloži organ za reševanje subjekta v postopku reševanja, če navedena nadrejena družba v Uniji sama ni subjekt v postopku reševanja iz iste skupne v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(c)

nadrejeni družbi skupine v Uniji jo predloži organ za reševanje subjekta v postopku reševanja, če navedena nadrejena družba v Uniji sama ni subjekt v postopku reševanja iz iste skupne v postopku reševanja.

V skupni odločitvi, sprejeti v skladu s tem členom, je lahko določeno, da podrejena družba, kadar je to skladno s strategijo reševanja in če subjekt v postopku reševanja ni neposredno ali posredno kupil dovolj instrumentov, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 45f(2), v skladu s členom 45f(2) zahteve iz člena 45c(7) delno izpolnjuje z instrumenti, ki se izdajo in prodajo subjektom, ki niso del skupine v postopku reševanja.

2.   Kadar je več kot en subjekt GSPI, ki pripada isti GSPI, subjekt v postopku reševanja, organi za reševanje iz odstavka 1 razpravljajo, po potrebi in v skladu s strategijo reševanja GSPI pa tudi dogovorijo o uporabi člena 72e Uredbe (EU) št. 575/2013 ter morebitnih prilagoditvah za čim večje zmanjšanje ali odpravo razlike med vsoto zneskov iz točke (a) člena 45d(4) in člena 12 Uredbe (EU) št. 575/2013 za posamezne subjekte v postopku reševanja ter vsoto zneskov iz točke (b) člena 45d(4) in člena 12 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Taka prilagoditev se lahko uporabi, če velja naslednje:

| (a) | prilagoditev se lahko uporabi v zvezi z razlikami v izračunu zneskov skupne izpostavljenosti tveganju med zadevnimi državami članicami, in sicer tako, da se prilagodi raven zahteve; |
| --- | --- |

(a)

prilagoditev se lahko uporabi v zvezi z razlikami v izračunu zneskov skupne izpostavljenosti tveganju med zadevnimi državami članicami, in sicer tako, da se prilagodi raven zahteve;

| (b) | prilagoditev se ne uporabi za odpravo razlik, nastalih zaradi izpostavljenosti med skupinami v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

prilagoditev se ne uporabi za odpravo razlik, nastalih zaradi izpostavljenosti med skupinami v postopku reševanja.

Vsota zneskov iz točke (a) člena 45d(4) te direktive in člena 12 Uredbe (EU) št. 575/2013 za posamezne subjekte v postopku reševanja ni manjša od vsote zneskov iz točke (b) člena 45d(4) te direktive in člena 12 Uredbe (EU) št. 575/2013.

3.   Če skupna odločitev ni sprejeta v štirih mesecih, se odločitev sprejme v skladu z odstavki 4 do 6.

4.   Kadar se skupna odločitev v štirih mesecih zaradi nestrinjanja glede konsolidirane zahteve za skupino v postopku reševanja iz člena 45e ne sprejme, organ za reševanje subjekta v postopku reševanja odločitev o navedeni zahtevi sprejme po ustreznem upoštevanju:

| (a) | ocene subjektov skupine v postopku reševanja, ki niso subjekti v postopku reševanja, ki jo opravijo zadevni organi za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

ocene subjektov skupine v postopku reševanja, ki niso subjekti v postopku reševanja, ki jo opravijo zadevni organi za reševanje;

| (b) | mnenja organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine, kadar je ta organ drug kot organ za reševanje subjekta v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

mnenja organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine, kadar je ta organ drug kot organ za reševanje subjekta v postopku reševanja.

Kadar je ob koncu štirimesečnega obdobja kateri koli izmed zadevnih organov za reševanje v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 zadevo predložil EBA, organ za reševanje subjekta v postopku reševanja svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA lahko sprejme v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa svojo odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA.

Pri odločitvi EBA se upoštevata točki (a) in (b) prvega pododstavka.

Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje za doseganje sprave v smislu Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA odločitev sprejme v enem mesecu.

Po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve ni več mogoče predložiti EBA.

Če EBA odločitve ne sprejme v enem mesecu od predložitve zadeve, se uporabi odločitev organa za reševanje subjekta v postopku reševanja.

5.   Kadar se skupna odločitev v štirih mesecih zaradi nestrinjanja glede ravni zahteve iz člena 45f, ki jo je treba na posamični podlagi uporabiti za kateri koli subjekt skupine v postopku reševanja, ne sprejme, odločitev sprejme organ za reševanje navedenega subjekta, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | mnenja in pomisleki, ki jih je pisno izrazil organ za reševanje subjekta v postopku reševanja, so bili ustrezno upoštevani ter |
| --- | --- |

(a)

mnenja in pomisleki, ki jih je pisno izrazil organ za reševanje subjekta v postopku reševanja, so bili ustrezno upoštevani ter

| (b) | mnenja in pomisleki, ki jih je pisno izrazil organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, kadar ni isti kot organ za reševanje subjekta v postopku reševanja, so bili ustrezno upoštevani; |
| --- | --- |

(b)

mnenja in pomisleki, ki jih je pisno izrazil organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, kadar ni isti kot organ za reševanje subjekta v postopku reševanja, so bili ustrezno upoštevani;

Kadar je ob koncu štirimesečnega obdobja organ za reševanje subjekta v postopku reševanja ali organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 zadevo predložil EBA, organi za reševanje, pristojni za podrejene družbe, na posamični podlagi svoje odločitve odložijo in počakajo na odločitev, ki jo EBA lahko sprejme v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa svoje odločitve sprejmejo v skladu z odločitvijo EBA. Pri odločitvi EBA se upoštevata točki (a) in (b) prvega pododstavka.

Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje za doseganje sprave v smislu Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA odločitev sprejme v enem mesecu.

Po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve ni več mogoče predložiti EBA.

Organ za reševanje subjekta v postopku reševanja ali organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, zadeve ne sme predložiti EBA za zavezujoče posredovanje, če je raven, ki jo je določil organ za reševanje podrejene družbe:

| (a) | znotraj 2 % zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, zahteve iz člena 45e ter |
| --- | --- |

(a)

znotraj 2 % zneska skupne izpostavljenosti tveganju, izračunanega v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, zahteve iz člena 45e ter

| (b) | skladna s členom 45c(7). |
| --- | --- |

(b)

skladna s členom 45c(7).

Če EBA odločitve ne sprejme v enem mesecu od predložitve zadeve, se uporabijo odločitve organov za reševanje podrejenih družb.

Skupna odločitev oziroma vse odločitve, ki se sprejmejo, če skupne odločitve ni, se redno pregledujejo in po potrebi posodabljajo.

6.   Kadar se skupna odločitev v štirih mesecih zaradi nestrinjanja glede ravni konsolidirane zahteve skupine v postopku reševanja in ravni zahteve, ki jo je treba na posamični podlagi uporabiti za subjekte skupine v postopku reševanja, ne sprejme, velja naslednje:

| (a) | sprejme se odločitev o ravni zahteve, ki jo je treba na posamični podlagi uporabiti za podrejene družbe skupine v postopku reševanja v skladu z odstavkom 5; |
| --- | --- |

(a)

sprejme se odločitev o ravni zahteve, ki jo je treba na posamični podlagi uporabiti za podrejene družbe skupine v postopku reševanja v skladu z odstavkom 5;

| (b) | sprejme se odločitev na ravni konsolidirane zahteve skupine v postopku reševanja v skladu z odstavkom 4. |
| --- | --- |

(b)

sprejme se odločitev na ravni konsolidirane zahteve skupine v postopku reševanja v skladu z odstavkom 4.

7.   Skupna odločitev iz odstavka 1 oziroma vse odločitve, ki jih sprejmejo organi za reševanje iz odstavkov 4, 5 in 6, če skupne odločitve ni, so zavezujoče za zadevne organe za reševanje.

Skupna odločitev oziroma vse odločitve, ki se sprejmejo, če skupne odločitve ni, se redno pregledujejo in po potrebi posodabljajo.

8.   Organi za reševanje ob usklajevanju s pristojnimi organi zahtevajo, da subjekti izpolnjujejo zahtevo iz člena 45(1), in to preverjajo ter sprejmejo vse morebitne odločitve v skladu s tem členom vzporedno s pripravo in posodabljanjem načrtov reševanja.

Člen 45i

Nadzorno poročanje in javno razkritje zahteve

1.   Subjekti iz člena 1(1), za katere velja zahteva iz člena 45(1), svojim pristojnim organom in organom za reševanje poročajo o naslednjem:

| (a) | zneskih kapitala, ki, kadar je to ustrezno, izpolnjujejo pogoje iz točke (b) člena 45f(2) te direktive, in zneskih kvalificiranih obveznosti ter navedenih zneskih, izraženih v skladu s členom 45(2) te direktive, po vseh ustreznih odbitkih v skladu s členi od 72e do 72j Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(a)

zneskih kapitala, ki, kadar je to ustrezno, izpolnjujejo pogoje iz točke (b) člena 45f(2) te direktive, in zneskih kvalificiranih obveznosti ter navedenih zneskih, izraženih v skladu s členom 45(2) te direktive, po vseh ustreznih odbitkih v skladu s členi od 72e do 72j Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (b) | zneskih drugih obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov; |
| --- | --- |

(b)

zneskih drugih obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov;

| (c) | za postavke iz točk (a) in (b):






  (i) | o njihovi sestavi, vključno z njihovim profilom zapadlosti, |
| --- | --- | --- |

(c)

za postavke iz točk (a) in (b):

(i)

o njihovi sestavi, vključno z njihovim profilom zapadlosti,

| (ii) | njihovem vrstnem redu pri običajnih insolvenčnih postopkih ter |
| --- | --- |

(ii)

njihovem vrstnem redu pri običajnih insolvenčnih postopkih ter

| (iii) | o tem, ali zanje velja pravo tretje države, in če velja, katere tretje države, ter ali vsebujejo pogodbena določila iz člena 55(1) te direktive, točk (p) in (q) člena 52(a) ter točk (n) in (o) člena 63 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(iii)

o tem, ali zanje velja pravo tretje države, in če velja, katere tretje države, ter ali vsebujejo pogodbena določila iz člena 55(1) te direktive, točk (p) in (q) člena 52(a) ter točk (n) in (o) člena 63 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Obveznost poročanja o zneskih drugih obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka ne velja za subjekte, ki imajo na dan poročanja teh informacij zneske kapitala in kvalificiranih obveznosti v višini najmanj 150 % zahteve iz člena 45(1), kot je izračunana v skladu s točko (a) tega odstavka.

2.   Subjekti iz odstavka 1 sporočajo:

| (a) | najmanj na pol leta informacije iz točke (a) odstavka 1 in |
| --- | --- |

(a)

najmanj na pol leta informacije iz točke (a) odstavka 1 in

| (b) | najmanj enkrat letno informacije iz točk (b) in (c) odstavka 1. |
| --- | --- |

(b)

najmanj enkrat letno informacije iz točk (b) in (c) odstavka 1.

Vendar na zahtevo pristojnega organa ali organa za reševanje subjekti iz odstavka 1 informacije iz odstavka 1 poročajo pogosteje.

3.   Subjekti iz odstavka 1, vsaj enkrat letno objavijo naslednje informacije:

| (a) | zneske kapitala, ki, kadar je to ustrezno, izpolnjujejo pogoje iz točke (b) člena 45f(2), in zneske kvalificiranih obveznosti; |
| --- | --- |

(a)

zneske kapitala, ki, kadar je to ustrezno, izpolnjujejo pogoje iz točke (b) člena 45f(2), in zneske kvalificiranih obveznosti;

| (b) | sestavo postavk iz točke (a), vključno z njihovim profilom zapadlosti in razvrstitvijo v običajnih insolvenčnih postopkih; |
| --- | --- |

(b)

sestavo postavk iz točke (a), vključno z njihovim profilom zapadlosti in razvrstitvijo v običajnih insolvenčnih postopkih;

| (c) | veljavno zahtevo iz člena 45e ali člena 45f, izraženo v skladu s členom 45(2). |
| --- | --- |

(c)

veljavno zahtevo iz člena 45e ali člena 45f, izraženo v skladu s členom 45(2).

4.   Odstavka 1 in 3 tega člena se ne uporabljata za subjekte, za katere je v načrtu reševanja določeno prenehanje po običajnem insolvenčnem postopku.

5.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev enotnih predlog za poročanje, navodil in metodologije v zvezi z uporabo teh predlog, pogostosti in datumov poročanja, opredelitev in rešitev IT za nadzorno poročanje iz odstavkov 1 in 2.

V takšnih osnutkih izvedbenih tehničnih standardov je določeno, kako na standardiziran način zagotavljati informacije o vrstnem redu postavk iz točke (c) odstavka 1, ki se uporablja v nacionalnih insolvenčnih postopkih v posamezni državi članici.

Za institucije ali subjekte iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) te direktive, za katere veljata člena 92a in 92b Uredbe (EU) št. 575/2013, se takšni osnutki izvedbenih tehničnih standardov po potrebi uskladijo z izvedbenimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 430 navedene uredbe.

EBA navedene izvedbene tehnične standarde Komisiji predloži do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

6.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, v katerih določi enotne obrazce in pogostost za razkritja ter ustrezna navodila, v skladu s katerimi se opravijo razkritja, ki se zahtevajo v odstavku 3.

V takšnih enotnih obrazcih za razkritja so informacije dovolj razumljive in primerljive, da se oceni, kakšni so profili tveganja subjektov iz člena 1(1) in v kakšni meri ti subjekti izpolnjujejo zahtevo iz člena 45e ali 45f. Kadar je to ustrezno, so obrazci za razkritja v tabelarični obliki.

Za institucije ali subjekte iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) te direktive, za katere veljata člena 92a in 92b Uredbe (EU) št. 575/2013, se takšni osnutki izvedbenih tehničnih standardov po potrebi uskladijo z izvedbenimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 434a navedene uredbe.

EBA navedene izvedbene tehnične standarde Komisiji predloži do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

7.   Kadar so bili izvedeni ukrepi za reševanje ali pooblastila za odpis ali konverzijo iz člena 59, se zahteve po javnem razkritju iz odstavka 3 uporabljajo od roka za izpolnitev zahtev iz člena 45e ali 45f, navedenih v členu 45m.

Člen 45j

Poročanje EBA

1.   Organi za reševanje obvestijo EBA o minimalni zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki je bila določena v skladu s členom 45e ali členom 45f za vsak subjekt v njegovi jurisdikciji.

2.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, v katerih določi enotne predloge za poročanje, navodila in metodologijo v zvezi z uporabo teh predlog, pogostost in datume poročanja, opredelitve in rešitve IT, na podlagi katerih organi za reševanje ob usklajevanju s pristojnimi organi zbirajo informacije in jih pošiljajo EBA za namene odstavka 1.

EBA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 45k

Kršitve minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

1.   Vsako kršitev minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz člena 45e ali 45f ustrezni organi obravnavajo na podlagi vsaj enega od naslednjih elementov:

| (a) | pooblastil za zmanjšanje ali odpravo ovir za rešljivost v skladu s členoma 17 in 18; |
| --- | --- |

(a)

pooblastil za zmanjšanje ali odpravo ovir za rešljivost v skladu s členoma 17 in 18;

| (b) | pooblastil iz člena 16a; |
| --- | --- |

(b)

pooblastil iz člena 16a;

| (c) | ukrepov iz člena 104 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(c)

ukrepov iz člena 104 Direktive 2013/36/EU;

| (d) | ukrepov za zgodnje posredovanje v skladu s členom 27; |
| --- | --- |

(d)

ukrepov za zgodnje posredovanje v skladu s členom 27;

| (e) | upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov v skladu s členoma 110 in 111. |
| --- | --- |

(e)

upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov v skladu s členoma 110 in 111.

Ustrezni organi lahko v skladu s členom 32, 32a ali členom 33, kakor je primerno, opravijo tudi oceno, ali institucija ali subjekt iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) propada ali bo verjetno propadla.

2.   Organi za reševanje in pristojni organi se pri izvajanju svojih pooblastil iz odstavka 1 med sabo posvetujejo.

Člen 45l

Poročila

1.   EBA v sodelovanju s pristojnimi organi in organi za reševanje Komisiji vsako leto predloži poročilo, v katerem oceni najmanj naslednje:

| (a) | kako se zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, določena v skladu s členom 45e ali 45f, izpolnjuje na nacionalni ravni, zlasti pa, ali so ravni, določene za primerljive subjekte v državah članicah, različne; |
| --- | --- |

(a)

kako se zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, določena v skladu s členom 45e ali 45f, izpolnjuje na nacionalni ravni, zlasti pa, ali so ravni, določene za primerljive subjekte v državah članicah, različne;

| (b) | kako organi za reševanje izvajajo pooblastilo iz člena 45b(4), (5) in (7) ter ali se navedeno pooblastilo v posameznih državah članicah izvaja različno; |
| --- | --- |

(b)

kako organi za reševanje izvajajo pooblastilo iz člena 45b(4), (5) in (7) ter ali se navedeno pooblastilo v posameznih državah članicah izvaja različno;

| (c) | skupna raven in sestava kapitala in kvalificiranih obveznosti institucij in subjektov, zneski instrumentov, izdanih v zadevnem obdobju, in dodatni zneski, potrebni za izpolnitev veljavnih zahtev. |
| --- | --- |

(c)

skupna raven in sestava kapitala in kvalificiranih obveznosti institucij in subjektov, zneski instrumentov, izdanih v zadevnem obdobju, in dodatni zneski, potrebni za izpolnitev veljavnih zahtev.

2.   EBA poleg letnega poročila iz odstavka 1 Komisiji vsaka tri leta predloži poročilo, v katerem oceni naslednje:

| (a) | vpliv minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti in katerih koli predlaganih harmoniziranih ravni te minimalne zahteve na:






  (i) | finančne trge na splošno in zlasti na trge nezavarovanega dolga in izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- | --- |

(a)

vpliv minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti in katerih koli predlaganih harmoniziranih ravni te minimalne zahteve na:

(i)

finančne trge na splošno in zlasti na trge nezavarovanega dolga in izvedenih finančnih instrumentov;

| (ii) | poslovne modele in strukture bilanc stanja institucij, zlasti profil financiranja in strategijo financiranja institucij, ter pravno in operativno strukturo skupin; |
| --- | --- |

(ii)

poslovne modele in strukture bilanc stanja institucij, zlasti profil financiranja in strategijo financiranja institucij, ter pravno in operativno strukturo skupin;

| (iii) | dobičkonosnost institucij, zlasti njihov strošek financiranja; |
| --- | --- |

(iii)

dobičkonosnost institucij, zlasti njihov strošek financiranja;

| (iv) | prenos izpostavljenosti na subjekte, ki niso predmet bonitetnega nadzora; |
| --- | --- |

(iv)

prenos izpostavljenosti na subjekte, ki niso predmet bonitetnega nadzora;

| (v) | finančne inovacije; |
| --- | --- |

(v)

finančne inovacije;

| (vi) | razširjenost kapitalskih instrumentov, podrejenih kvalificiranih instrumentov ter njihovo naravo in tržljivost; |
| --- | --- |

(vi)

razširjenost kapitalskih instrumentov, podrejenih kvalificiranih instrumentov ter njihovo naravo in tržljivost;

| (vii) | odnos institucij ali subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) do tveganja; |
| --- | --- |

(vii)

odnos institucij ali subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) do tveganja;

| (viii) | raven obremenitve sredstev v institucijah ali subjektih iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(viii)

raven obremenitve sredstev v institucijah ali subjektih iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1);

| (ix) | ukrepe institucij ali subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 45(1) za izpolnitev minimalne zahteve in zlasti obsega, v katerem je bila izpolnjena minimalna zahteva z zmanjšanjem finančnega vzvoda za sredstva, izdajanjem dolgoročnega dolga in zbiranjem kapitala, ter |
| --- | --- |

(ix)

ukrepe institucij ali subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 45(1) za izpolnitev minimalne zahteve in zlasti obsega, v katerem je bila izpolnjena minimalna zahteva z zmanjšanjem finančnega vzvoda za sredstva, izdajanjem dolgoročnega dolga in zbiranjem kapitala, ter

| (x) | raven posojil kreditnih institucij, zlasti posojil mikro, malim in srednjim podjetjem, enotam regionalne ali lokalne ravni držav in subjektom javnega sektorja, ter na financiranje trgovanja, vključno s posojanjem v okviru uradnih shem za zavarovanje izvoznih kreditov; |
| --- | --- |

(x)

raven posojil kreditnih institucij, zlasti posojil mikro, malim in srednjim podjetjem, enotam regionalne ali lokalne ravni držav in subjektom javnega sektorja, ter na financiranje trgovanja, vključno s posojanjem v okviru uradnih shem za zavarovanje izvoznih kreditov;

| (b) | medsebojni vpliv minimalnih zahtev in kapitalskih zahtev, količnika finančnega vzvoda in likvidnostnih zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(b)

medsebojni vpliv minimalnih zahtev in kapitalskih zahtev, količnika finančnega vzvoda in likvidnostnih zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU;

| (c) | sposobnost institucij ali subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1), da neodvisno pridobivajo kapital ali financiranje na trgih, da bi izpolnile vse predlagane harmonizirane minimalne zahteve. |
| --- | --- |

(c)

sposobnost institucij ali subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1), da neodvisno pridobivajo kapital ali financiranje na trgih, da bi izpolnile vse predlagane harmonizirane minimalne zahteve.

3.   Poročilo iz odstavka 1 se Komisiji predloži do 30. septembra v koledarskem letu, ki sledi zadnjemu letu, zajetemu v poročilu. Prvo poročilo se Komisiji predloži do ... [30. septembra v letu, ki sledi datumu začetka uporabe te direktive].

Poročilo iz odstavka 2 zajema tri koledarska leta in se Komisiji predloži do 31. decembra v koledarskem letu, ki sledi zadnjemu letu, zajetemu v poročilu. Prvo poročilo se Komisiji predloži do 31. decembra 2022.

Člen 45m

Prehodne ureditve in ureditve po končanem reševanju

1.   Z odstopanjem od člena 45(1) organi za reševanje določijo ustrezna prehodna obdobja, v katerih institucije ali subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) izpolnijo zahteve iz člena 45e ali 45f ali zahteve, ki so posledica uporabe člena 45b(4), (5) ali (7), kot je ustrezno. Institucije in subjekti zahteve iz člena 45e ali 45f ali zahteve, ki so posledica uporabe člena 45b(4), (5) ali (7), izpolnjujejo od 1. januarja 2024.

Organ za reševanje določi vmesne ciljne ravni za zahteve iz člena 45e ali 45f ali za zahteve, ki so posledica uporabe člena 45b(4), (5) ali (7), kot je ustrezno, ki jih morajo institucije ali subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) izpolnjevati 1. januarja 2022. Vmesne ciljne ravni praviloma zagotavljajo linearno povečevanje kapitala in kvalificiranih obveznosti zaradi približevanja zahtevi.

Organ za reševanje lahko določi prehodno obdobje, ki se konča po 1. januarju 2024, kadar je to ustrezno utemeljeno in primerno glede na merila iz odstavka 7 ter ob upoštevanju:

| (a) | razvoja finančnega položaja subjekta; |
| --- | --- |

(a)

razvoja finančnega položaja subjekta;

| (b) | možnosti, da bo subjekt v razumnem roku zmožen zagotoviti skladnost z zahtevami iz člena 45e ali 45f ali z zahtevo, ki je posledica uporabe člena 45b(4), (5) ali (7), ter |
| --- | --- |

(b)

možnosti, da bo subjekt v razumnem roku zmožen zagotoviti skladnost z zahtevami iz člena 45e ali 45f ali z zahtevo, ki je posledica uporabe člena 45b(4), (5) ali (7), ter

| (c) | dejstva, ali je subjekt zmožen nadomestiti obveznosti, ki ne izpolnjujejo več meril primernosti ali zapadlosti iz členov 72b in 72c Uredbe (EU) št. 575/2013 ter člena 45b ali člena 45f(2) te direktive, in če ni, ali je ta nezmožnost omejena na posamezni primer ali je posledica motenj na trgu. |
| --- | --- |

(c)

dejstva, ali je subjekt zmožen nadomestiti obveznosti, ki ne izpolnjujejo več meril primernosti ali zapadlosti iz členov 72b in 72c Uredbe (EU) št. 575/2013 ter člena 45b ali člena 45f(2) te direktive, in če ni, ali je ta nezmožnost omejena na posamezni primer ali je posledica motenj na trgu.

2.   Subjekti v postopku reševanja najnižjo raven zahtev iz člena 45c(5) ali (6) izpolnjujejo od 1. januarja 2022.

3.   Minimalne ravni zahtev iz člena 45c(5) in (6) se ne uporabljajo v dveh letih po datumu:

| (a) | ko je organ za reševanje uporabil instrument za reševanje s sredstvi upnikov ali |
| --- | --- |

(a)

ko je organ za reševanje uporabil instrument za reševanje s sredstvi upnikov ali

| (b) | ko je subjekt v postopku reševanja izvedel alternativni ukrep zasebnega sektorja iz točke (b) člena 32(1), na podlagi katerega so se kapitalski instrumenti in druge obveznosti odpisali ali konvertirali v navadne lastniške temeljne instrumente, ali ko se je v zvezi s tem subjektom v postopku reševanja izvedlo pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členom 59, da bi se dokapitaliziral brez uporabe instrumentov za reševanje. |
| --- | --- |

(b)

ko je subjekt v postopku reševanja izvedel alternativni ukrep zasebnega sektorja iz točke (b) člena 32(1), na podlagi katerega so se kapitalski instrumenti in druge obveznosti odpisali ali konvertirali v navadne lastniške temeljne instrumente, ali ko se je v zvezi s tem subjektom v postopku reševanja izvedlo pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členom 59, da bi se dokapitaliziral brez uporabe instrumentov za reševanje.

4.   Zahteve iz člena 45b(5) in (6) in člena 45c(4) in (5), kot je ustrezno, se v treh letih po datumu, ko sta bila subjekt v postopku reševanja ali skupina, katere del je subjekt v postopku reševanja, opredeljena kot GSPI ali se je subjekt v postopku reševanja začel znašel v položaju iz člena 45c(5) ali (6), ne uporabljajo.

5.   Z odstopanjem od člena 45(1) organi za reševanje določijo ustrezno prehodno obdobje, v katerem morajo institucije ali subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1), za katere so bili uporabljeni instrumenti za reševanje ali pooblastilo za odpis ali konverzijo iz člena 59, izpolnjevati zahteve iz člena 45e ali 45f ali zahtevo, ki je posledica uporabe člena 45b(4), (5) ali (7), kot je ustrezno.

6.   Organi za reševanje za namene odstavkov 1 do 5 instituciji ali subjektu iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) sporočijo načrtovano minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za vsako 12-mesečno obdobje med prehodnim obdobjem, da se omogoči postopno povečevanje sposobnosti institucije ali subjekta za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo. Ob koncu prehodnega obdobja je minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti enaka znesku, določenemu v skladu s členom 45b(4), (5) ali (7), členom 45c(5) ali (6), členom 45e ali členom 45f, kot je ustrezno.

7.   Organi za reševanje pri določanju prehodnih obdobij upoštevajo:

| (a) | razširjenost vlog in odsotnost dolžniških instrumentov v modelu financiranja; |
| --- | --- |

(a)

razširjenost vlog in odsotnost dolžniških instrumentov v modelu financiranja;

| (b) | dostop do kapitalskih trgov za kvalificirane obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

dostop do kapitalskih trgov za kvalificirane obveznosti;

| (c) | v kakšnem obsegu so subjekti v postopku reševanja odvisni od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za izpolnitev zahteve iz člena 45e. |
| --- | --- |

(c)

v kakšnem obsegu so subjekti v postopku reševanja odvisni od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za izpolnitev zahteve iz člena 45e.

8.   Ob upoštevanju odstavka 1 se organom za reševanje ne prepreči, da naknadno popravijo prehodno obdobje ali morebitno načrtovano minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, sporočeno na podlagi odstavka 6.“;

| (18) | v členu 46 se besedilo „kvalificirane obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument reševanja s sredstvi upnikov,“; |
| --- | --- |

(18)

v členu 46 se besedilo „kvalificirane obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument reševanja s sredstvi upnikov,“;

| (19) | v točki (b)(ii) člena 47(1) se besedilo „kvalificiranih obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument reševanja s sredstvi upnikov,“; |
| --- | --- |

(19)

v točki (b)(ii) člena 47(1) se besedilo „kvalificiranih obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument reševanja s sredstvi upnikov,“;

| (20) | člen 48 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | če, in samo če, znaša celotno zmanjšanje delnic ali drugih lastniških instrumentov, zadevnih kapitalskih instrumentov in obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, v skladu s točkami (a) do (d) tega odstavka manj kot vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3), organi v skladu z razvrstitvijo terjatev pri običajnih insolvenčnih postopkih, vključno z razvrščanjem vlog iz člena 108, glavnico preostalih obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, vključno z dolžniškimi instrumenti iz člena 108(3), ali njihov preostali neporavnani znesek v skladu s členom 44 zmanjšajo do takšne mere, kot je to potrebno, da se v povezavi z odpisom dolga v skladu s točkami (a) do (d) tega odstavka doseže vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3).“; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

člen 48 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

če, in samo če, znaša celotno zmanjšanje delnic ali drugih lastniških instrumentov, zadevnih kapitalskih instrumentov in obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, v skladu s točkami (a) do (d) tega odstavka manj kot vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3), organi v skladu z razvrstitvijo terjatev pri običajnih insolvenčnih postopkih, vključno z razvrščanjem vlog iz člena 108, glavnico preostalih obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov, vključno z dolžniškimi instrumenti iz člena 108(3), ali njihov preostali neporavnani znesek v skladu s členom 44 zmanjšajo do takšne mere, kot je to potrebno, da se v povezavi z odpisom dolga v skladu s točkami (a) do (d) tega odstavka doseže vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3).“;

| (b) | v odstavku 2 se besedilo „kvalificirane obveznosti“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“ v ustreznem sklonu; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se besedilo „kvalificirane obveznosti“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“ v ustreznem sklonu;

| (c) | doda se naslednji odstavek:

  „7.   Države članice zagotovijo, da imajo za subjekte iz točk (a) do (d) prvega pododstavka člena 1(1) terjatve, ki izhajajo iz postavk kapitala, v skladu z njihovim nacionalnim pravom o običajnem insolvenčnem postopku prednostno nižjo razvrstitev kot katera koli terjatev, ki ne izhaja iz postavke kapitala.
  Za namene prvega pododstavka, kolikor je instrument le delno pripoznan kot postavka kapitala, je celoten instrument obravnavan kot terjatev, ki izhaja iz postavke kapitala, in je razvrščen nižje kot katera koli terjatev, ki ne izhaja iz postavke kapitala.“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„7.   Države članice zagotovijo, da imajo za subjekte iz točk (a) do (d) prvega pododstavka člena 1(1) terjatve, ki izhajajo iz postavk kapitala, v skladu z njihovim nacionalnim pravom o običajnem insolvenčnem postopku prednostno nižjo razvrstitev kot katera koli terjatev, ki ne izhaja iz postavke kapitala.

Za namene prvega pododstavka, kolikor je instrument le delno pripoznan kot postavka kapitala, je celoten instrument obravnavan kot terjatev, ki izhaja iz postavke kapitala, in je razvrščen nižje kot katera koli terjatev, ki ne izhaja iz postavke kapitala.“;

| (21) | člen 55 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 55
  Pogodbeno priznanje reševanja s sredstvi upnikov

  1.   Države članice zahtevajo, da institucije in subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) vključijo pogodbeno določilo, na podlagi katerega upnik ali stranka sporazuma ali instrumenta, ki vzpostavlja obveznost, prizna, da je obveznost lahko predmet pooblastil za odpis in konverzijo, ter se strinja, da bo zavezan(-a) k vsakemu znižanju glavnice ali preostalega neporavnanega zneska, konverziji ali razveljavitvi, ki se uveljavijo z izvajanjem navedenih pooblastil s strani organa za reševanje, če navedena obveznost izpolnjuje vse naslednje pogoje:






  (a) | obveznost ni izključena v skladu s členom 44(2); |
| --- | --- | --- |

(21)

člen 55 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 55

Pogodbeno priznanje reševanja s sredstvi upnikov

1.   Države članice zahtevajo, da institucije in subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) vključijo pogodbeno določilo, na podlagi katerega upnik ali stranka sporazuma ali instrumenta, ki vzpostavlja obveznost, prizna, da je obveznost lahko predmet pooblastil za odpis in konverzijo, ter se strinja, da bo zavezan(-a) k vsakemu znižanju glavnice ali preostalega neporavnanega zneska, konverziji ali razveljavitvi, ki se uveljavijo z izvajanjem navedenih pooblastil s strani organa za reševanje, če navedena obveznost izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a)

obveznost ni izključena v skladu s členom 44(2);

| (b) | obveznost ni vloga iz točke (a) člena 108; |
| --- | --- |

(b)

obveznost ni vloga iz točke (a) člena 108;

| (c) | za obveznost velja pravo tretje države; |
| --- | --- |

(c)

za obveznost velja pravo tretje države;

| (d) | obveznost se izda ali sprejme po datumu, ko država članica začne uporabljati določbe, sprejete za prenos tega oddelka. |
| --- | --- |

(d)

obveznost se izda ali sprejme po datumu, ko država članica začne uporabljati določbe, sprejete za prenos tega oddelka.

Organi za reševanje lahko odločijo, da se obveznost iz prvega pododstavka tega odstavka ne uporablja za institucije ali subjekte, v zvezi s katerimi je zahteva iz člena 45(1) enaka znesku za pokrivanje izgub, kot je opredeljeno v točki (a) člena 45c(2), če se navedene obveznosti, ki izpolnjujejo zahteve iz točk (a) do (d) prvega pododstavka in ki ne vključujejo pogodbenega določila iz navedenega pododstavka, ne upoštevajo pri tej zahtevi.

Prvi pododstavek se ne uporablja, kadar organ za reševanje države članice ugotovi, da so lahko v skladu s pravom tretje države ali zavezujočim sporazumom, sklenjenim z navedeno tretjo državo, obveznosti ali instrumenti iz prvega pododstavka predmet pooblastil za odpis in konverzijo, ki jih ima organ za reševanje države članice.

2.   Države članice zagotovijo, da kadar institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ugotovi, da vključitev določila, zahtevanega v skladu z odstavkom 1, v pogodbene določbe, ki urejajo zadevno obveznost, s pravnega ali drugega vidika ni izvedljiva, o svoji ugotovitvi uradno obvesti organ za reševanje, vključno z navedbo razreda te obveznosti in utemeljitvijo ugotovitve. Institucija ali subjekt organu za reševanje predloži vse informacije, ki jih ta zahteva, v razumnem roku po prejemu obvestila, da bi organ za reševanje lahko ocenil učinek takega obvestila na rešljivost navedene institucije ali subjekta.

Države članice zagotovijo, da začne v primeru uradnega obvestila iz prvega pododstavka tega odstavka obveznost vključitve določila, zahtevanega v skladu z odstavkom 1, v pogodbene določbe samodejno mirovati od trenutka, ko organ za reševanje prejme obvestilo.

Če organ za reševanje ugotovi, da je vključitev določila, zahtevanega v skladu z odstavkom 1, v pogodbene določbe s pravnega ali drugega vidika izvedljiva, ob upoštevanju potrebe po tem, da se zagotovi rešljivost navedene institucije ali subjekta, v razumnem roku po prejemu uradnega obvestila iz prvega pododstavka zahteva vključitev takega pogodbenega določila. Organ za reševanje lahko tudi zahteva, da institucija ali subjekt spremeni svojo prakso glede uporabe izvzetja od pogodbenega priznanja reševanja s sredstvi upnikov.

Obveznosti iz prvega pododstavka tega odstavka ne vključujejo instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, instrumentov dodatnega kapitala in dolžniških instrumentov iz točke 48(ii) člena 2(1), kadar so ti instrumenti nezavarovane obveznosti. Poleg tega so obveznosti iz prvega pododstavka tega odstavka nadrejene obveznostim iz točk (a), (b) in (c) člena 108(2) in iz člena 108(3).

Kadar organ za reševanje v okviru ocene rešljivosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v skladu s členoma 15 in 16 ali v katerem koli drugem trenutku ugotovi, da znesek obveznosti, ki v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka ne vključujejo pogodbenega določila iz odstavka 1, skupaj z obveznostmi, ki so izključene iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(2) ali bodo verjetno izključene v skladu s členom 44(3), v razredu obveznosti, ki vključuje kvalificirane obveznosti, znaša več kot 10 % navedenega razreda, nemudoma oceni učinek tega posebnega dejstva na rešljivost te institucije ali subjekta, vključno z učinkom na rešljivost, ki izhaja iz tveganja kršitve zaščitnih ukrepov, ki jih imajo upniki na podlagi člena 73 pri uporabi pooblastila za odpis ali konverzijo kvalificiranih obveznosti.

Kadar organ za reševanje na podlagi ocene iz petega pododstavka tega odstavka ugotovi, da obveznosti, ki v skladu s prvim pododstavkom ne vključujejo pogodbenega določila iz odstavka 1, ustvarjajo bistveno oviro za rešljivost, uporabi pooblastila iz člena 17, kot je ustrezno za odstranitev navedene ovire za rešljivost.

Obveznosti, v zvezi s katerimi institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v pogodbene določbe ne vključi določila, zahtevanega v skladu z odstavkom 1 tega člena, ali v zvezi s katerimi se v skladu s tem odstavkom ta zahteva ne uporablja, se ne upoštevajo pri minimalni zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti.

3.   Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje od institucij in subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) zahtevajo, da organom predložijo pravno mnenje v zvezi s pravno izvršljivostjo in učinkovanjem pogodbenega določila iz odstavka 1 tega člena.

4.   To, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) med pogodbene določbe, ki urejajo zadevno obveznost, ne vključi pogodbenega določila, zahtevanega v skladu z odstavkom 1 tega člena, organu za reševanje ne preprečuje izvajanja pooblastil za odpis in konverzijo v zvezi z navedeno obveznostjo.

5.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da podrobneje opredeli seznam obveznosti, za katere velja izjema iz odstavka 1, in vsebino pogodbenega določila iz navedenega odstavka, pri čemer upošteva različne poslovne modele institucij.

EBA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

6.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da podrobneje določi:

| (a) | pogoje, pod katerimi za institucijo ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) vključitev pogodbenega določila iz odstavka 1 tega člena v zvezi z nekaterimi kategorijami obveznosti s pravnega ali drugega vidika ne bi bila izvedljiva; |
| --- | --- |

(a)

pogoje, pod katerimi za institucijo ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) vključitev pogodbenega določila iz odstavka 1 tega člena v zvezi z nekaterimi kategorijami obveznosti s pravnega ali drugega vidika ne bi bila izvedljiva;

| (b) | pogoje, pod katerimi organ za reševanje zahteva vključitev pogodbenega določila na podlagi tretjega pododstavka odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

pogoje, pod katerimi organ za reševanje zahteva vključitev pogodbenega določila na podlagi tretjega pododstavka odstavka 2;

| (c) | razumni rok, v katerem organ za reševanje zahteva vključitev pogodbenega določila v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 2. |
| --- | --- |

(c)

razumni rok, v katerem organ za reševanje zahteva vključitev pogodbenega določila v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 2.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

7.   Kadar meni, da je potrebno, organ za reševanje določi kategorije obveznosti v zvezi s katerimi lahko institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ob upoštevanju pogojev, podrobneje določenih na podlagi uporabe odstavka 6, ugotovi, da vključitev pogodbenega določila iz odstavka 1 tega člena s pravnega ali drugega vidika ni izvedljiva.

8.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, v katerih za namene odstavka 2 določi enotne obrazce in predloge za uradno obvestilo organom za reševanje.

EBA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (22) | naslov IV poglavja V se nadomesti z naslednjim:

  „Odpis ali konverzija kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti“; |
| --- | --- |

(22)

naslov IV poglavja V se nadomesti z naslednjim:

„Odpis ali konverzija kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti“;

| (23) | člen 59 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Zahteva za odpis ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti“; |
| --- | --- | --- |

(23)

člen 59 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Zahteva za odpis ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti“;

| (b) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Pooblastilo za odpis ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti se lahko izvaja:






  (a) | neodvisno od ukrepa za reševanje ali |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Pooblastilo za odpis ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti se lahko izvaja:

(a)

neodvisno od ukrepa za reševanje ali

| (b) | skupaj z ukrepom za reševanje, če so izpolnjeni pogoji za reševanje iz členov 32, 32a ali 33. |
| --- | --- |

(b)

skupaj z ukrepom za reševanje, če so izpolnjeni pogoji za reševanje iz členov 32, 32a ali 33.

Kadar je subjekt v postopku reševanja zadevne kapitalske instrumente in kvalificirane obveznosti kupil posredno prek drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, se pooblastilo za odpis ali konverzijo teh zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti izvaja skupaj z izvajanjem enakega pooblastila na ravni nadrejene družbe zadevnega subjekta ali na ravni drugih nadrejenih družb, ki niso subjekti v postopku reševanja, tako da se izgube dejansko prenesejo na subjekt v postopku reševanja, ki zadevni subjekt dokapitalizira.

Po izvajanju pooblastila za odpis ali konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti neodvisno od ukrepa za reševanje se opravi vrednotenje iz člena 74 in se uporabi člen 75.“;

| (c) | vstavita se naslednja odstavka:

  „1a.   Pooblastilo za odpis ali konverzijo kvalificiranih obveznosti neodvisno od ukrepa za reševanje se lahko izvaja samo v zvezi s kvalificiranimi obveznostmi, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (a) člena 45f(2) te direktive, razen pogoja v zvezi s preostalo zapadlostjo obveznosti, kot je določeno v členu 72c(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.
  Kadar se izvaja navedeno pooblastilo, države članice zagotovijo, da se odpis ali konverzija izvede v skladu z načelom iz točke (g) člena 34(1).


  1b.   Kadar se ukrep za reševanje izvede v zvezi s subjektom v postopku reševanja ali, v izjemnih okoliščinah ob odstopanju od načrta reševanja, v zvezi s subjektom, ki ni subjekt v postopku reševanja, se znesek, ki se zmanjša, odpiše ali konvertira v skladu s členom 60(1) na ravni takšnega subjekta, upošteva pri pragih iz člena 37(10) in točke (a) člena 44(5), ali točke (a) člena 44(8), ki se uporablja za zadevni subjekt.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavita se naslednja odstavka:

„1a.   Pooblastilo za odpis ali konverzijo kvalificiranih obveznosti neodvisno od ukrepa za reševanje se lahko izvaja samo v zvezi s kvalificiranimi obveznostmi, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (a) člena 45f(2) te direktive, razen pogoja v zvezi s preostalo zapadlostjo obveznosti, kot je določeno v členu 72c(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Kadar se izvaja navedeno pooblastilo, države članice zagotovijo, da se odpis ali konverzija izvede v skladu z načelom iz točke (g) člena 34(1).

1b.   Kadar se ukrep za reševanje izvede v zvezi s subjektom v postopku reševanja ali, v izjemnih okoliščinah ob odstopanju od načrta reševanja, v zvezi s subjektom, ki ni subjekt v postopku reševanja, se znesek, ki se zmanjša, odpiše ali konvertira v skladu s členom 60(1) na ravni takšnega subjekta, upošteva pri pragih iz člena 37(10) in točke (a) člena 44(5), ali točke (a) člena 44(8), ki se uporablja za zadevni subjekt.“;

| (d) | v odstavku 2 se besedilo „kapitalski instrumenti“ v ustreznem sklonu nadomesti s „kapitalski instrumenti in kvalificirane obveznosti iz odstavka 1a“ v ustreznem sklonu; |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 2 se besedilo „kapitalski instrumenti“ v ustreznem sklonu nadomesti s „kapitalski instrumenti in kvalificirane obveznosti iz odstavka 1a“ v ustreznem sklonu;

| (e) | v odstavku 3 se uvodni del in točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

  „3.   Države članice zahtevajo, da organi za reševanje v zvezi z zadevnimi kapitalskimi instrumenti in kvalificiranimi obveznostmi iz odstavka 1a, ki jih je izdala institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), nemudoma uporabijo pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členom 60, ko nastopi ena ali več naslednjih okoliščin:






  (a) | kadar je bilo pred sprejetjem kakršnega koli ukrepa za reševanje ugotovljeno, da so izpolnjeni pogoji za reševanje, določeni v členih 32, 32a ali 33, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

v odstavku 3 se uvodni del in točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„3.   Države članice zahtevajo, da organi za reševanje v zvezi z zadevnimi kapitalskimi instrumenti in kvalificiranimi obveznostmi iz odstavka 1a, ki jih je izdala institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), nemudoma uporabijo pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členom 60, ko nastopi ena ali več naslednjih okoliščin:

(a)

kadar je bilo pred sprejetjem kakršnega koli ukrepa za reševanje ugotovljeno, da so izpolnjeni pogoji za reševanje, določeni v členih 32, 32a ali 33, ali

| (b) | ustrezni organ določi, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) brez izvajanja tega pooblastila v zvezi z zadevnimi kapitalskimi instrumenti in kvalificiranimi obveznostmi iz odstavka 1a ne bo več sposoben uspešno poslovati;“; |
| --- | --- |

(b)

ustrezni organ določi, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) brez izvajanja tega pooblastila v zvezi z zadevnimi kapitalskimi instrumenti in kvalificiranimi obveznostmi iz odstavka 1a ne bo več sposoben uspešno poslovati;“;

| (f) | v odstavkih 4 in 10 se besedilo „kapitalski instrumenti“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedilom „kapitalski instrumenti ali kvalificirane obveznosti iz odstavka 1a“ v ustreznem sklonu; |
| --- | --- |

(f)

v odstavkih 4 in 10 se besedilo „kapitalski instrumenti“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedilom „kapitalski instrumenti ali kvalificirane obveznosti iz odstavka 1a“ v ustreznem sklonu;

| (24) | člen 60 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Določbe o odpisu ali konverziji ustreznih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti“; |
| --- | --- | --- |

(24)

člen 60 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Določbe o odpisu ali konverziji ustreznih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti“;

| (b) | v odstavku 1 se doda naslednja točka:






  „(d) | glavnica kvalificiranih obveznosti iz člena 59(1a) se v obsegu, ki je potreben za dosego ciljev reševanja iz člena 31, ali do zmogljivosti zadevnih kvalificiranih obveznosti, kar je nižje, odpiše ali konvertira v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali oboje.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se doda naslednja točka:

„(d)

glavnica kvalificiranih obveznosti iz člena 59(1a) se v obsegu, ki je potreben za dosego ciljev reševanja iz člena 31, ali do zmogljivosti zadevnih kvalificiranih obveznosti, kar je nižje, odpiše ali konvertira v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali oboje.“;

| (c) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Če se odpiše glavnica zadevnega kapitalskega instrumenta ali kvalificirane obveznosti iz člena 59(1a):






  (a) | je zmanjšanje te glavnice trajno, pri čemer je možno povečanje vrednosti v skladu z mehanizmom povrnitve iz člena 46(3); |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Če se odpiše glavnica zadevnega kapitalskega instrumenta ali kvalificirane obveznosti iz člena 59(1a):

(a)

je zmanjšanje te glavnice trajno, pri čemer je možno povečanje vrednosti v skladu z mehanizmom povrnitve iz člena 46(3);

| (b) | v okviru zneska instrumenta, ki je bil odpisan, ali v zvezi z njim ne ostane nobena kvalificirana obveznost do imetnika zadevnega kapitalskega instrumenta ali do obveznosti iz člena 59(1a), razen že zapadlih obveznosti in obveznosti za odškodnine, ki lahko nastanejo zaradi pritožbe, s katero se izpodbija zakonitost izvajanja pooblastila za odpis; |
| --- | --- |

(b)

v okviru zneska instrumenta, ki je bil odpisan, ali v zvezi z njim ne ostane nobena kvalificirana obveznost do imetnika zadevnega kapitalskega instrumenta ali do obveznosti iz člena 59(1a), razen že zapadlih obveznosti in obveznosti za odškodnine, ki lahko nastanejo zaradi pritožbe, s katero se izpodbija zakonitost izvajanja pooblastila za odpis;

| (c) | razen nadomestil v skladu z odstavkom 3 tega člena se imetnikom zadevnih kapitalskih instrumentov ali obveznosti iz člena 59(1a) ne izplača nobeno nadomestilo.“; |
| --- | --- |

(c)

razen nadomestil v skladu z odstavkom 3 tega člena se imetnikom zadevnih kapitalskih instrumentov ali obveznosti iz člena 59(1a) ne izplača nobeno nadomestilo.“;

| (d) | odstavek 3 se spremeni:






  (i) | uvodni del se nadomesti z naslednjim:

  „Da bi izvedli konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti iz člena 59(1a) v skladu s točkami (b), (c) in (d) odstavka 1 tega člena, lahko organi za reševanje od institucij in subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) zahtevajo, da imetnikom zadevnih kapitalskih instrumentov ali takih kvalificiranih obveznosti izdajo instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Zadevni kapitalski instrumenti in take obveznosti se lahko konvertirajo le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:“; |
| --- | --- | --- |

(d)

odstavek 3 se spremeni:

(i)

uvodni del se nadomesti z naslednjim:

„Da bi izvedli konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti iz člena 59(1a) v skladu s točkami (b), (c) in (d) odstavka 1 tega člena, lahko organi za reševanje od institucij in subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) zahtevajo, da imetnikom zadevnih kapitalskih instrumentov ali takih kvalificiranih obveznosti izdajo instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Zadevni kapitalski instrumenti in take obveznosti se lahko konvertirajo le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:“;

| (ii) | v točki (d) se besedilo „vsak ustrezen kapitalski instrument“ nadomesti z „vsak ustrezen kapitalski instrument ali vsako kvalificirano obveznost iz člena 59(1a)“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki (d) se besedilo „vsak ustrezen kapitalski instrument“ nadomesti z „vsak ustrezen kapitalski instrument ali vsako kvalificirano obveznost iz člena 59(1a)“;

| (25) | v členu 61(3) se doda naslednji pododstavek:
  „Kadar so ustrezni kapitalski instrumenti ali kvalificirane obveznosti iz člena 59(1a) te direktive priznani za namene izpolnjevanja zahteve iz člena 45f(1) te direktive, je za ugotovitev iz člena 59(3) te direktive, odgovoren ustrezni organ tiste države članice, v kateri ima institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive dovoljenje v skladu z naslovom III Direktive 2013/36/EU.“; |
| --- | --- |

(25)

v členu 61(3) se doda naslednji pododstavek:

„Kadar so ustrezni kapitalski instrumenti ali kvalificirane obveznosti iz člena 59(1a) te direktive priznani za namene izpolnjevanja zahteve iz člena 45f(1) te direktive, je za ugotovitev iz člena 59(3) te direktive, odgovoren ustrezni organ tiste države članice, v kateri ima institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive dovoljenje v skladu z naslovom III Direktive 2013/36/EU.“;

| (26) | člen 62 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice zagotovijo, da ustrezni organ, preden pride do ugotovitve iz točke (b), (c), (d) ali (e) člena 59(3) v zvezi s podrejeno družbo, ki izdaja zadevne kapitalske instrumente ali kvalificirane obveznosti iz člena 59(1a) za namene izpolnjevanja zahteve iz člena 45f na posamični podlagi ali zadevne kapitalske instrumente, ki so priznani za namene izpolnjevanja kapitalskih zahtev na posamični ali konsolidirani podlagi, izpolni naslednje zahteve:






  (a) | kadar se odloča o ugotovitvi iz točke (b), (c), (d) ali (e) člena 59(3), v 24 urah po posvetovanju z organom za reševanje zadevnega subjekta v postopku reševanja uradno obvesti:






  (i) | konsolidacijskega nadzornika in, kadar ne gre za isti organ, ustrezni organ države članice, kjer je konsolidacijski nadzornik; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(26)

člen 62 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da ustrezni organ, preden pride do ugotovitve iz točke (b), (c), (d) ali (e) člena 59(3) v zvezi s podrejeno družbo, ki izdaja zadevne kapitalske instrumente ali kvalificirane obveznosti iz člena 59(1a) za namene izpolnjevanja zahteve iz člena 45f na posamični podlagi ali zadevne kapitalske instrumente, ki so priznani za namene izpolnjevanja kapitalskih zahtev na posamični ali konsolidirani podlagi, izpolni naslednje zahteve:

(a)

kadar se odloča o ugotovitvi iz točke (b), (c), (d) ali (e) člena 59(3), v 24 urah po posvetovanju z organom za reševanje zadevnega subjekta v postopku reševanja uradno obvesti:

(i)

konsolidacijskega nadzornika in, kadar ne gre za isti organ, ustrezni organ države članice, kjer je konsolidacijski nadzornik;

| (ii) | organe za reševanje drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, ki so obveznosti iz člena 45f(2) neposredno ali posredno kupili od subjekta, za katerega velja člen 45f(1); |
| --- | --- |

(ii)

organe za reševanje drugih subjektov v isti skupini v postopku reševanja, ki so obveznosti iz člena 45f(2) neposredno ali posredno kupili od subjekta, za katerega velja člen 45f(1);

| (b) | kadar se odloča o ugotovitvi iz točke (c) člena 59(3), če do te ugotovitve dejansko pride, nemudoma uradno obvesti pristojni organ, odgovoren za posamezno institucijo ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki je izdal zadevne kapitalske instrumente, v zvezi s katerimi se izvedejo pooblastila za odpis ali konverzijo, in, kadar ne gre za isti organ, ustrezne organe v državah članicah, v katerih so navedeni pristojni organi in konsolidacijski nadzornik.“; |
| --- | --- |

(b)

kadar se odloča o ugotovitvi iz točke (c) člena 59(3), če do te ugotovitve dejansko pride, nemudoma uradno obvesti pristojni organ, odgovoren za posamezno institucijo ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki je izdal zadevne kapitalske instrumente, v zvezi s katerimi se izvedejo pooblastila za odpis ali konverzijo, in, kadar ne gre za isti organ, ustrezne organe v državah članicah, v katerih so navedeni pristojni organi in konsolidacijski nadzornik.“;

| (b) | v odstavku 4 se uvodni del nadomesti z naslednjim:
  „Kadar je bilo obvestilo poslano v skladu z odstavkom 1, ustrezni organ po posvetovanju s pristojnimi organi, ki jim je bilo poslano obvestilo v skladu s točko (a)(i) ali (b) navedenega odstavka, oceni naslednje:“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„Kadar je bilo obvestilo poslano v skladu z odstavkom 1, ustrezni organ po posvetovanju s pristojnimi organi, ki jim je bilo poslano obvestilo v skladu s točko (a)(i) ali (b) navedenega odstavka, oceni naslednje:“;

| (27) | v točkah (e), (f) in (j) člena 63(1) se besedilo „kvalificirane obveznosti“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“ v ustreznem sklonu; |
| --- | --- |

(27)

v točkah (e), (f) in (j) člena 63(1) se besedilo „kvalificirane obveznosti“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“ v ustreznem sklonu;

| (28) | v členu 66(4) se besedilo „kvalificirane obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“; |
| --- | --- |

(28)

v členu 66(4) se besedilo „kvalificirane obveznosti“ nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“;

| (29) | člen 68 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se uvodni del nadomesti z naslednjim:
  „Če se bistvene obveznosti iz pogodbe, vključno z obveznostmi plačila in izročitve ter zagotavljanjem zavarovanja s premoženjem, še naprej izpolnjujejo, ukrep za preprečevanje krize, mirovanje obveznosti iz člena 33a ali ukrep kriznega upravljanja, vključno z dejanji, ki so neposredno povezana z izvajanjem takih ukrepov, sam po sebi ne omogoča, da bi kdor koli:“; |
| --- | --- | --- |

(29)

člen 68 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„Če se bistvene obveznosti iz pogodbe, vključno z obveznostmi plačila in izročitve ter zagotavljanjem zavarovanja s premoženjem, še naprej izpolnjujejo, ukrep za preprečevanje krize, mirovanje obveznosti iz člena 33a ali ukrep kriznega upravljanja, vključno z dejanji, ki so neposredno povezana z izvajanjem takih ukrepov, sam po sebi ne omogoča, da bi kdor koli:“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Mirovanje ali omejitev na podlagi člena 33a, 69 ali 70 ne pomeni neizpolnitve pogodbene obveznosti za namene iz odstavkov 1 in 3 tega člena in člena 71(1).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Mirovanje ali omejitev na podlagi člena 33a, 69 ali 70 ne pomeni neizpolnitve pogodbene obveznosti za namene iz odstavkov 1 in 3 tega člena in člena 71(1).“;

| (30) | člen 69 se spremeni:






  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Vsakršno mirovanje na podlagi odstavka 1 se ne uporablja za obveznosti plačila in izročitve do:






  (a) | sistemov in operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES; |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

člen 69 se spremeni:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Vsakršno mirovanje na podlagi odstavka 1 se ne uporablja za obveznosti plačila in izročitve do:

(a)

sistemov in operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES;

| (b) | CNS, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, in CNS iz tretjih držav, ki jih ESMA priznava na podlagi člena 25 navedene uredbe; |
| --- | --- |

(b)

CNS, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, in CNS iz tretjih držav, ki jih ESMA priznava na podlagi člena 25 navedene uredbe;

| (c) | centralnih bank.“; |
| --- | --- |

(c)

centralnih bank.“;

| (b) | v odstavku 5 se dodata naslednja pododstavka:
  „Organi za reševanje določijo obseg tega pooblastila ob upoštevanju okoliščin vsakega posameznega primera. Organi za reševanje zlasti temeljito ocenijo ustreznost razširitve mirovanja na upravičene vloge, kot so opredeljene v točki 4 člena 2(1) Direktive 2014/49/EU, predvsem na krite vloge fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij.
  Države članice lahko določijo, da organi za reševanje v primeru izvajanja pooblastila za mirovanje obveznosti plačila ali izročitve v zvezi z upravičenimi vlogami zagotovijo, da imajo vlagatelji dostop do ustreznega dnevnega zneska iz teh vlog.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se dodata naslednja pododstavka:

„Organi za reševanje določijo obseg tega pooblastila ob upoštevanju okoliščin vsakega posameznega primera. Organi za reševanje zlasti temeljito ocenijo ustreznost razširitve mirovanja na upravičene vloge, kot so opredeljene v točki 4 člena 2(1) Direktive 2014/49/EU, predvsem na krite vloge fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij.

Države članice lahko določijo, da organi za reševanje v primeru izvajanja pooblastila za mirovanje obveznosti plačila ali izročitve v zvezi z upravičenimi vlogami zagotovijo, da imajo vlagatelji dostop do ustreznega dnevnega zneska iz teh vlog.“;

| (31) | v členu 70 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Organi za reševanje ne izvajajo pooblastila iz odstavka 1 tega člena v zvezi s:






  (a) | pravicami iz naslova jamstva sistemov ali operaterjev sistemov, določenih za namene Direktive 98/26/ES; |
| --- | --- | --- |

(31)

v členu 70 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Organi za reševanje ne izvajajo pooblastila iz odstavka 1 tega člena v zvezi s:

(a)

pravicami iz naslova jamstva sistemov ali operaterjev sistemov, določenih za namene Direktive 98/26/ES;

| (b) | centralnimi nasprotnimi strankami, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, in centralnimi nasprotnimi strankami iz tretjih držav, ki jih ESMA priznava na podlagi člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, ter |
| --- | --- |

(b)

centralnimi nasprotnimi strankami, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, in centralnimi nasprotnimi strankami iz tretjih držav, ki jih ESMA priznava na podlagi člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, ter

| (c) | centralnimi bankami glede sredstev, za katere institucija v postopku reševanja jamči ali jih nudi s kritjem ali zavarovanjem.“; |
| --- | --- |

(c)

centralnimi bankami glede sredstev, za katere institucija v postopku reševanja jamči ali jih nudi s kritjem ali zavarovanjem.“;

| (32) | v členu 71 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Vsakršno mirovanje iz odstavka 1 ali 2 ne velja za:






  (a) | sisteme ali operaterje sistemov, določene za namene Direktive 98/26/ES, |
| --- | --- | --- |

(32)

v členu 71 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Vsakršno mirovanje iz odstavka 1 ali 2 ne velja za:

(a)

sisteme ali operaterje sistemov, določene za namene Direktive 98/26/ES,

| (b) | centralne nasprotne stranke, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, in centralne nasprotne stranke iz tretjih držav, ki jih ESMA priznava v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, ali |
| --- | --- |

(b)

centralne nasprotne stranke, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, in centralne nasprotne stranke iz tretjih držav, ki jih ESMA priznava v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, ali

| (c) | centralne banke.“; |
| --- | --- |

(c)

centralne banke.“;

| (33) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 71a
  Pogodbeno priznanje pooblastil za mirovanje v primeru reševanja

  1.   Države članice od institucij in subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) zahtevajo, da v vse finančne pogodbe, v katere vstopijo in ki jih ureja pravo tretje države, vključijo določilo, na podlagi katerega strani priznavajo, da lahko organ za reševanje v zvezi s temi finančnimi pogodbami izvaja pooblastila za odreditev mirovanja pravic in obveznosti iz členov 33a, 69, 70 in 71 ali za njihovo omejitev ter da zanje veljajo zahteve iz člena 68.


  2.   Države članice lahko tudi zahtevajo, da nadrejene družbe Unije zagotovijo, da njihove podrejene družbe v tretjih državah v finančne pogodbe iz odstavka 1 vključijo določila, s katerim izključijo, da bi lahko bilo izvajanje – s strani organa za reševanje – pooblastila za odreditev mirovanja pravic in obveznosti nadrejene družbe v Uniji ali za njihovo omejitev, kot je navedeno v odstavku 1, veljaven razlog za predčasno odpoved, mirovanje, spremembo, pobot, izvedbo poravnave ali uveljavljanje pravic iz naslova jamstva v zvezi s temi pogodbami.
  Zahteva iz prvega pododstavka se lahko uporablja v zvezi s podrejenimi družbami v tretjih državah, ki so:






  (a) | kreditne institucije; |
| --- | --- | --- |

(33)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 71a

Pogodbeno priznanje pooblastil za mirovanje v primeru reševanja

1.   Države članice od institucij in subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) zahtevajo, da v vse finančne pogodbe, v katere vstopijo in ki jih ureja pravo tretje države, vključijo določilo, na podlagi katerega strani priznavajo, da lahko organ za reševanje v zvezi s temi finančnimi pogodbami izvaja pooblastila za odreditev mirovanja pravic in obveznosti iz členov 33a, 69, 70 in 71 ali za njihovo omejitev ter da zanje veljajo zahteve iz člena 68.

2.   Države članice lahko tudi zahtevajo, da nadrejene družbe Unije zagotovijo, da njihove podrejene družbe v tretjih državah v finančne pogodbe iz odstavka 1 vključijo določila, s katerim izključijo, da bi lahko bilo izvajanje – s strani organa za reševanje – pooblastila za odreditev mirovanja pravic in obveznosti nadrejene družbe v Uniji ali za njihovo omejitev, kot je navedeno v odstavku 1, veljaven razlog za predčasno odpoved, mirovanje, spremembo, pobot, izvedbo poravnave ali uveljavljanje pravic iz naslova jamstva v zvezi s temi pogodbami.

Zahteva iz prvega pododstavka se lahko uporablja v zvezi s podrejenimi družbami v tretjih državah, ki so:

(a)

kreditne institucije;

| (b) | investicijska podjetja (ali ki bi bile investicijska podjetja, če bi bil njihov sedež v zadevni državi članici) ali |
| --- | --- |

(b)

investicijska podjetja (ali ki bi bile investicijska podjetja, če bi bil njihov sedež v zadevni državi članici) ali

| (c) | finančne institucije. |
| --- | --- |

(c)

finančne institucije.

3.   Odstavek 1 se uporablja za vse finančne pogodbe, ki:

| (a) | ustvarijo novo obveznost ali spreminjajo veljavno obveznost po začetku veljavnosti določb, sprejetih na nacionalni ravni za prenos tega člena; |
| --- | --- |

(a)

ustvarijo novo obveznost ali spreminjajo veljavno obveznost po začetku veljavnosti določb, sprejetih na nacionalni ravni za prenos tega člena;

| (b) | zagotavljajo eno ali več pravic do odpovedi ali možnost uveljavljanja pravic iz naslova jamstva, za katere bi se uporabljal člen 33a, 68, 69, 70 ali 71, če bi finančno pogodbo urejalo pravo države članice. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo eno ali več pravic do odpovedi ali možnost uveljavljanja pravic iz naslova jamstva, za katere bi se uporabljal člen 33a, 68, 69, 70 ali 71, če bi finančno pogodbo urejalo pravo države članice.

4.   To, da institucija ali subjekt ne vključi pogodbenega določila, zahtevanega v skladu z odstavkom 1 tega člena, organu za reševanje ne preprečuje izvajanja pooblastil iz členov 33a, 68, 69, 70 ali 71 v zvezi z navedeno finančno pogodbo.

5.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da bi dodatno opredelil vsebino določila iz odstavka 1, pri tem pa upošteva različne poslovne modele institucij in subjektov.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 28. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (34) | člen 88 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Ob upoštevanju člena 89 organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, vzpostavijo kolegije za reševanje za opravljanje nalog iz členov 12, 13, 16, 18, 45 do 45h, 91 in 92 ter, po potrebi, za zagotovitev sodelovanja in usklajevanja z organi za reševanje iz tretjih držav.“; |
| --- | --- | --- |

(34)

člen 88 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Ob upoštevanju člena 89 organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, vzpostavijo kolegije za reševanje za opravljanje nalog iz členov 12, 13, 16, 18, 45 do 45h, 91 in 92 ter, po potrebi, za zagotovitev sodelovanja in usklajevanja z organi za reševanje iz tretjih držav.“;

| (b) | v odstavku 1, se v točki (i) drugega pododstavka besedilo „člena 45“ nadomesti z besedilom „členov 45 do 45h“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 1, se v točki (i) drugega pododstavka besedilo „člena 45“ nadomesti z besedilom „členov 45 do 45h“;

| (35) | člen 89 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 89
  Evropski kolegiji za reševanje

  1.   Kadar ima institucija iz tretje države ali nadrejena družba iz tretje države podrejene družbe s sedežem v Uniji ali nadrejene družbe v Uniji s sedežem v dveh ali več državah članicah ali dve ali več podružnic v Uniji, ki jih dve ali več držav članic štejejo za pomembne, organi za reševanje držav članic, v katerih imajo navedeni subjekti sedež ali v katerih se nahajajo navedene pomembne podružnice, vzpostavijo enoten evropski kolegij za reševanje.


  2.   Evropski kolegij za reševanje iz odstavka 1 tega člena opravlja funkcije in izvaja naloge, določene v členu 88, v zvezi s subjekti iz odstavka 1 tega člena in njihovimi podružnicami, če jih te naloge zadevajo.
  Naloge iz prvega pododstavka tega odstavka vključujejo določitev zahteve iz členov 45 do 45h.
  Pri določitvi zahteve iz členov 45 do 45h člani evropskega kolegija za reševanje upoštevajo globalno strategijo reševanja, če obstaja, ki so jo sprejeli organi tretjih držav.
  Kadar v skladu z globalno strategijo reševanja podrejene družbe s sedežem v Uniji ali nadrejena družba v Uniji in njene podrejene institucije niso subjekti v postopku reševanja, člani evropskega kolegija za reševanje pa se strinjajo z navedeno strategijo, podrejene družbe s sedežem v Uniji ali, na konsolidirani podlagi, nadrejena družba v Uniji zahtevo iz člena 45f(1) izpolni tako, da svoji končni nadrejeni družbi s sedežem v tretji državi ali podrejenim družbam te nadrejene družbe s sedežem v isti tretji državi ali drugim subjektom pod pogoji iz točk (a)(i) in (b)(ii) člena 45f(2) izda oziroma izdajo instrumente iz točk (a) in (b) člena 45f(2).


  3.   Kadar ima ena sama nadrejena družba v Uniji v lasti vse podrejene družbe v Uniji, ki pripadajo instituciji v tretji državi ali nadrejeni družbi v tretji državi, evropskemu kolegiju za reševanje predseduje organ za reševanje iz države članice, v kateri ima sedež nadrejena družba v Uniji.
  Kadar se prvi pododstavek ne uporablja, evropskemu kolegiju za reševanje predseduje organ za reševanje nadrejene družbe v Uniji ali podrejene družbe v Uniji z največjo vrednostjo skupnih bilančnih sredstev.


  4.   Države članice lahko ob soglasju vseh zadevnih strani odstopijo od zahteve po vzpostavitvi evropskega kolegija za reševanje, če katera druga skupina ali kolegij opravlja enake funkcije in izvaja enake naloge, kot so določene v tem členu, ter spoštuje vse pogoje in postopke iz tega člena in člena 90, vključno s tistimi, ki zajemajo članstvo in sodelovanje v evropskih kolegijih za reševanje. V takem primeru se vsa sklicevanja na evropske kolegije za reševanje v tej direktivi razumejo tudi kot sklicevanja na te druge skupine ali kolegije.


  5.   Ob upoštevanju odstavkov 3 in 4 tega člena evropski kolegij za reševanje sicer deluje v skladu s členom 88.“ |
| --- | --- |

(35)

člen 89 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 89

Evropski kolegiji za reševanje

1.   Kadar ima institucija iz tretje države ali nadrejena družba iz tretje države podrejene družbe s sedežem v Uniji ali nadrejene družbe v Uniji s sedežem v dveh ali več državah članicah ali dve ali več podružnic v Uniji, ki jih dve ali več držav članic štejejo za pomembne, organi za reševanje držav članic, v katerih imajo navedeni subjekti sedež ali v katerih se nahajajo navedene pomembne podružnice, vzpostavijo enoten evropski kolegij za reševanje.

2.   Evropski kolegij za reševanje iz odstavka 1 tega člena opravlja funkcije in izvaja naloge, določene v členu 88, v zvezi s subjekti iz odstavka 1 tega člena in njihovimi podružnicami, če jih te naloge zadevajo.

Naloge iz prvega pododstavka tega odstavka vključujejo določitev zahteve iz členov 45 do 45h.

Pri določitvi zahteve iz členov 45 do 45h člani evropskega kolegija za reševanje upoštevajo globalno strategijo reševanja, če obstaja, ki so jo sprejeli organi tretjih držav.

Kadar v skladu z globalno strategijo reševanja podrejene družbe s sedežem v Uniji ali nadrejena družba v Uniji in njene podrejene institucije niso subjekti v postopku reševanja, člani evropskega kolegija za reševanje pa se strinjajo z navedeno strategijo, podrejene družbe s sedežem v Uniji ali, na konsolidirani podlagi, nadrejena družba v Uniji zahtevo iz člena 45f(1) izpolni tako, da svoji končni nadrejeni družbi s sedežem v tretji državi ali podrejenim družbam te nadrejene družbe s sedežem v isti tretji državi ali drugim subjektom pod pogoji iz točk (a)(i) in (b)(ii) člena 45f(2) izda oziroma izdajo instrumente iz točk (a) in (b) člena 45f(2).

3.   Kadar ima ena sama nadrejena družba v Uniji v lasti vse podrejene družbe v Uniji, ki pripadajo instituciji v tretji državi ali nadrejeni družbi v tretji državi, evropskemu kolegiju za reševanje predseduje organ za reševanje iz države članice, v kateri ima sedež nadrejena družba v Uniji.

Kadar se prvi pododstavek ne uporablja, evropskemu kolegiju za reševanje predseduje organ za reševanje nadrejene družbe v Uniji ali podrejene družbe v Uniji z največjo vrednostjo skupnih bilančnih sredstev.

4.   Države članice lahko ob soglasju vseh zadevnih strani odstopijo od zahteve po vzpostavitvi evropskega kolegija za reševanje, če katera druga skupina ali kolegij opravlja enake funkcije in izvaja enake naloge, kot so določene v tem členu, ter spoštuje vse pogoje in postopke iz tega člena in člena 90, vključno s tistimi, ki zajemajo članstvo in sodelovanje v evropskih kolegijih za reševanje. V takem primeru se vsa sklicevanja na evropske kolegije za reševanje v tej direktivi razumejo tudi kot sklicevanja na te druge skupine ali kolegije.

5.   Ob upoštevanju odstavkov 3 in 4 tega člena evropski kolegij za reševanje sicer deluje v skladu s členom 88.“

| (36) | v točki (6) oddelka B in v točki (17) oddelka C Priloge se besedilo „kvalificirane obveznosti“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“ v ustreznem sklonu. |
| --- | --- |

(36)

v točki (6) oddelka B in v točki (17) oddelka C Priloge se besedilo „kvalificirane obveznosti“ v ustreznem sklonu nadomesti z besedilom „obveznosti, za katere je mogoče uporabiti instrument za reševanje s sredstvi upnikov,“ v ustreznem sklonu.

Člen 2

Spremembe Direktive 98/26/ES

Direktiva 98/26/ES se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ‚centralna nasprotna stranka‘ ali ‚CNS‘ pomeni CNS, kot je opredeljena v točki (1) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

‚centralna nasprotna stranka‘ ali ‚CNS‘ pomeni CNS, kot je opredeljena v točki (1) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012;“;

| (b) | točka (f) se nadomesti z naslednjim:






  „(f) | ‚udeleženec‘ pomeni institucijo, centralno nasprotno stranko, posrednika za poravnavo, klirinško hišo, upravljavca sistema ali klirinškega člana CNS z dovoljenjem, izdanim v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 648/2012;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

‚udeleženec‘ pomeni institucijo, centralno nasprotno stranko, posrednika za poravnavo, klirinško hišo, upravljavca sistema ali klirinškega člana CNS z dovoljenjem, izdanim v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 648/2012;“;

| (2) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 12a
  Komisija do 28. junija 2021 pregleda, kako države članice to direktivo uporabljajo za svoje domače institucije, ki so neposredno udeležene v sistemih, ki jih ureja pravo tretjih držav, in za dodatno jamstvo, predvideno v zvezi z udeležbo v teh sistemih. Komisija zlasti oceni, ali so potrebne nadaljnje spremembe te direktive v zvezi s sistemi, ki jih ureja pravo tretjih držav. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o tem, skupaj s predlogi za revizijo te direktive, kjer se zdi primerno.“ |
| --- | --- |

(2)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 12a

Komisija do 28. junija 2021 pregleda, kako države članice to direktivo uporabljajo za svoje domače institucije, ki so neposredno udeležene v sistemih, ki jih ureja pravo tretjih držav, in za dodatno jamstvo, predvideno v zvezi z udeležbo v teh sistemih. Komisija zlasti oceni, ali so potrebne nadaljnje spremembe te direktive v zvezi s sistemi, ki jih ureja pravo tretjih držav. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o tem, skupaj s predlogi za revizijo te direktive, kjer se zdi primerno.“

Člen 3

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 28. decembra 2020. Besedilo navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji.

Države članice uporabljajo te predpise od datuma začetka veljavnosti v nacionalnem pravu, kar pomeni najpozneje 28. decembra 2020.

Države članice uporabljajo točko (17) člena 1 te direktive, kar zadeva člen 45i(3) Direktive 2014/59/EU, od 1. januarja 2024. Kadar je organ za reševanje v skladu s členom 45m(1) Direktive 2014/59/EU določil rok za izpolnitev zahtev, ki se konča po 1. januarju 2024, je datum začetka uporabe točke (17) člena 1 te direktive, kar zadeva člen 45i(3) Direktive 2014/59/EU, enak temu roku za izpolnitev zahtev.

2.   Države članice se v sprejetih predpisih iz odstavka 1 sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

3.   Države članice sporočijo Komisiji in EBA besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 5

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. maja 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 34, 31.1.2018, str. 17.

1

(2)  
  UL C 209, 30.6.2017, str. 36.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 14. maja 2019.

3

(4)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).

6

(7)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1075 z dne 23. marca 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov, ki določajo vsebino načrtov sanacije, načrtov reševanja in načrtov reševanja skupine, minimalna merila, ki naj bi jih pristojni organ ocenil v zvezi z načrti sanacije in načrti sanacije skupine, pogoje za finančno podporo v skupini, zahteve o neodvisnih ocenjevalcih vrednosti, pogodbeno priznavanje pooblastil za odpis in konverzijo, postopke in vsebino zahtev v zvezi z obveščanjem in obvestilom o mirovanju ter operativno delovanje kolegijev za reševanje (UL L 184, 8.7.2016, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

9

(10)  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 12.6.2014, str. 149).

10

(11)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

11

---