# Uradni list L 149/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 149 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 627. junij 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 149

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 627. junij 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934 z dne 12. marca 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede vinorodnih območij, na katerih je mogoče delež alkohola povečati, dovoljenih enoloških postopkov in omejitev, povezanih s pridelavo in konzerviranjem proizvodov vinske trte, najmanjšega odstotnega deleža alkohola za stranske proizvode in njihovega odstranjevanja ter objave spisov OIV | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/935 z dne 16. aprila 2019 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede analiznih metod za določanje fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih lastnosti proizvodov vinske trte in uradnih obvestil držav članic o odločitvah glede odobritve povečanja naravnega deleža alkohola | 53 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/936 z dne 6. junija 2019 o spremembi izvedbenih uredb (EU) št. 808/2014, (EU) št. 809/2014 in (EU) št. 908/2014 glede finančnih instrumentov, vzpostavljenih na podlagi programov za razvoj podeželja | 58 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/937 z dne 27. maja 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v okviru Konvencije o ohranitvi lososa v Severnem Atlantiku v zvezi s prošnjo za pristop k navedeni konvenciji, ki jo je predložilo Združeno kraljestvo | 61 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2019/938 z dne 6. junija 2019 o podpori procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu | 63 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/939 z dne 6. junija 2019 o imenovanju subjektov izdajateljev, imenovanih za upravljanje sistema za dodeljevanje edinstvenih identifikatorjev pripomočka (Unique Device Identifier – UDI) na področju medicinskih pripomočkov (
  1
  ) | 73 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 2/2017 Skupnega odbora Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu z dne 16. maja 2017 o spremembi določb Dodatka II k Regionalni konvenciji o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu z uvedbo možnosti povračila dajatev in polne kumulacije v trgovini, zajeti v Srednjeevropskem sporazumu o prosti trgovini (CEFTA), ki vključuje Republiko Moldavijo in udeleženke v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Evropske unije [2019/940] | 76 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934 z dne 12. marca 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede vinorodnih območij, na katerih je mogoče delež alkohola povečati, dovoljenih enoloških postopkov in omejitev, povezanih s pridelavo in konzerviranjem proizvodov vinske trte, najmanjšega odstotnega deleža alkohola za stranske proizvode in njihovega odstranjevanja ter objave spisov OIV

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/935 z dne 16. aprila 2019 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede analiznih metod za določanje fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih lastnosti proizvodov vinske trte in uradnih obvestil držav članic o odločitvah glede odobritve povečanja naravnega deleža alkohola

53

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/936 z dne 6. junija 2019 o spremembi izvedbenih uredb (EU) št. 808/2014, (EU) št. 809/2014 in (EU) št. 908/2014 glede finančnih instrumentov, vzpostavljenih na podlagi programov za razvoj podeželja

58

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2019/937 z dne 27. maja 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v okviru Konvencije o ohranitvi lososa v Severnem Atlantiku v zvezi s prošnjo za pristop k navedeni konvenciji, ki jo je predložilo Združeno kraljestvo

61

*

Sklep Sveta (SZVP) 2019/938 z dne 6. junija 2019 o podpori procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu

63

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/939 z dne 6. junija 2019 o imenovanju subjektov izdajateljev, imenovanih za upravljanje sistema za dodeljevanje edinstvenih identifikatorjev pripomočka (Unique Device Identifier – UDI) na področju medicinskih pripomočkov (
  1
  )

1

73

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 2/2017 Skupnega odbora Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu z dne 16. maja 2017 o spremembi določb Dodatka II k Regionalni konvenciji o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu z uvedbo možnosti povračila dajatev in polne kumulacije v trgovini, zajeti v Srednjeevropskem sporazumu o prosti trgovini (CEFTA), ki vključuje Republiko Moldavijo in udeleženke v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Evropske unije [2019/940]

76

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Sporazuma o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov (Sporazum Interbus) ( UL L 321, 26.11.2002 )
  (Slovenska posebna izdaja, poglavje 7, zvezek 7, str. 138) | 85 |

Popravki

*

Popravek Sporazuma o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov (Sporazum Interbus) ( UL L 321, 26.11.2002 )
  (Slovenska posebna izdaja, poglavje 7, zvezek 7, str. 138)

( UL L 321, 26.11.2002 )

(Slovenska posebna izdaja, poglavje 7, zvezek 7, str. 138)

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 7.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 149/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/934

z dne 12. marca 2019

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede vinorodnih območij, na katerih je mogoče delež alkohola povečati, dovoljenih enoloških postopkov in omejitev, povezanih s pridelavo in konzerviranjem proizvodov vinske trte, najmanjšega odstotnega deleža alkohola za stranske proizvode in njihovega odstranjevanja ter objave spisov OIV

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. Decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti členov 75(2) in 80(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (EU) št. 1308/2013 je bila razveljavljena in nadomeščena Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 (2). Oddelek 1 poglavja I naslova II dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa pravila glede kategorij proizvodov vinske trte, enoloških postopkov in z njimi povezanih omejitev ter Komisijo pooblašča, da v zvezi s tem sprejme delegirane in izvedbene akte. Da bi se v novem pravnem okviru zagotovilo nemoteno delovanje trga vina, bi bilo treba s takimi akti sprejeti nekatera pravila. Navedeni akti bi morali nadomestiti določbe Uredbe Komisije (ES) št. 606/2009 (3), ki bi jo bilo torej treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (EU) št. 1308/2013 je bila razveljavljena in nadomeščena Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 (2). Oddelek 1 poglavja I naslova II dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa pravila glede kategorij proizvodov vinske trte, enoloških postopkov in z njimi povezanih omejitev ter Komisijo pooblašča, da v zvezi s tem sprejme delegirane in izvedbene akte. Da bi se v novem pravnem okviru zagotovilo nemoteno delovanje trga vina, bi bilo treba s takimi akti sprejeti nekatera pravila. Navedeni akti bi morali nadomestiti določbe Uredbe Komisije (ES) št. 606/2009 (3), ki bi jo bilo torej treba razveljaviti.

| (2) | Del II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, v katerem so naštete kategorije proizvodov vinske trte, določa, da mora vino imeti skupni delež alkohola največ 15 vol. %. Vendar pa se lahko z odstopanjem ta mejna vrednost poviša na 20 vol. % za vina z nekaterih vinorodnih območij, ki so pridelana brez obogatitve. Ta območja bi morala biti opredeljena. |
| --- | --- |

(2)

Del II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, v katerem so naštete kategorije proizvodov vinske trte, določa, da mora vino imeti skupni delež alkohola največ 15 vol. %. Vendar pa se lahko z odstopanjem ta mejna vrednost poviša na 20 vol. % za vina z nekaterih vinorodnih območij, ki so pridelana brez obogatitve. Ta območja bi morala biti opredeljena.

| (3) | Člena 80 in 83 Uredbe (EU) št. 1308/2013 ter Priloga VIII k tej uredbi določajo splošna pravila o enoloških postopkih in obdelavah ter vsebujejo napotitve na podrobna pravila, ki jih sprejme Komisija. Treba bi bilo jasno in natančno opredeliti dovoljene enološke postopke, vključno z metodami slajenja vin, ter določiti omejitve uporabe nekaterih snovi, ki se lahko uporabljajo za pridelavo vina, in pogoje uporabe nekaterih od teh snovi za pridelavo vina. |
| --- | --- |

(3)

Člena 80 in 83 Uredbe (EU) št. 1308/2013 ter Priloga VIII k tej uredbi določajo splošna pravila o enoloških postopkih in obdelavah ter vsebujejo napotitve na podrobna pravila, ki jih sprejme Komisija. Treba bi bilo jasno in natančno opredeliti dovoljene enološke postopke, vključno z metodami slajenja vin, ter določiti omejitve uporabe nekaterih snovi, ki se lahko uporabljajo za pridelavo vina, in pogoje uporabe nekaterih od teh snovi za pridelavo vina.

| (4) | V Prilogi I A k Uredbi (ES) št. 606/2009 so navedeni dovoljeni enološki postopki in obdelave. Seznam dovoljenih enoloških postopkov bi bilo treba razjasniti, njegovo usklajenost pa povečati. Poleg tega bi ga bilo treba dopolniti, da bi se upošteval tehnični napredek. Zaradi večje jasnosti bi bilo treba seznam razdeliti na dve preglednici, ki bi ločevali enološke obdelave od enoloških sredstev. |
| --- | --- |

(4)

V Prilogi I A k Uredbi (ES) št. 606/2009 so navedeni dovoljeni enološki postopki in obdelave. Seznam dovoljenih enoloških postopkov bi bilo treba razjasniti, njegovo usklajenost pa povečati. Poleg tega bi ga bilo treba dopolniti, da bi se upošteval tehnični napredek. Zaradi večje jasnosti bi bilo treba seznam razdeliti na dve preglednici, ki bi ločevali enološke obdelave od enoloških sredstev.

| (5) | V preglednici 1 dela A Priloge I k tej uredbi bi morali biti navedeni dovoljene enološke obdelave ter pogoji in omejitve njihove uporabe. Dovoljene obdelave bi morale temeljiti na ustreznih metodah, ki jih priporoča Mednarodna organizacija za trto in vino (OIV), kot jih vsebujejo spisi OIV iz preglednice, in zadevni zakonodaji Unije iz preglednice. |
| --- | --- |

(5)

V preglednici 1 dela A Priloge I k tej uredbi bi morali biti navedeni dovoljene enološke obdelave ter pogoji in omejitve njihove uporabe. Dovoljene obdelave bi morale temeljiti na ustreznih metodah, ki jih priporoča Mednarodna organizacija za trto in vino (OIV), kot jih vsebujejo spisi OIV iz preglednice, in zadevni zakonodaji Unije iz preglednice.

| (6) | Za zagotovitev, da bodo proizvajalci proizvodov vinske trte, ki uporabljajo dovoljena enološka sredstva, bolje obveščeni in bolje razumeli zadevna pravila, bi morali biti v preglednici 2 dela A Priloge I k tej uredbi navedeni dovoljena enološka sredstva ter pogoji in omejitve njihove uporabe. Dovoljena enološka sredstva bi morala temeljiti na ustreznih sredstvih, ki jih priporoča OIV in kot jih vsebujejo spisi OIV iz preglednice, in zadevni zakonodaji Unije iz preglednice. Preglednica bi morala poleg tega jasno opredeliti mednarodno poimenovanje, E-številko, če je na voljo, in/ali številko Službe za izvlečke o kemikalijah (CAS) za sredstvo. Poleg tega bi morala vključevati razvrstitev sredstev v dve kategoriji glede na njihovo uporabo kot aditiv oziroma kot pomožno tehnološko sredstvo, kar je zlasti potrebno za namene označevanja. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev, da bodo proizvajalci proizvodov vinske trte, ki uporabljajo dovoljena enološka sredstva, bolje obveščeni in bolje razumeli zadevna pravila, bi morali biti v preglednici 2 dela A Priloge I k tej uredbi navedeni dovoljena enološka sredstva ter pogoji in omejitve njihove uporabe. Dovoljena enološka sredstva bi morala temeljiti na ustreznih sredstvih, ki jih priporoča OIV in kot jih vsebujejo spisi OIV iz preglednice, in zadevni zakonodaji Unije iz preglednice. Preglednica bi morala poleg tega jasno opredeliti mednarodno poimenovanje, E-številko, če je na voljo, in/ali številko Službe za izvlečke o kemikalijah (CAS) za sredstvo. Poleg tega bi morala vključevati razvrstitev sredstev v dve kategoriji glede na njihovo uporabo kot aditiv oziroma kot pomožno tehnološko sredstvo, kar je zlasti potrebno za namene označevanja.

| (7) | Za poenostavitev veljavnih pravil in zagotovitev usklajenosti med pravili, določenimi v tej uredbi in mednarodnih standardih, bi bilo treba opustiti nekdanji postopek podvajanja nekaterih informacij, ki jih vsebujejo spisi Kodeksa enoloških postopkov OIV, z reproduciranjem vsebin v dodatkih Priloge I. Pogoji in omejitve uporabe bi morali načeloma slediti priporočilom OIV, razen če so primerni dodatni pogoji, omejitve in odstopanja od spisov OIV. |
| --- | --- |

(7)

Za poenostavitev veljavnih pravil in zagotovitev usklajenosti med pravili, določenimi v tej uredbi in mednarodnih standardih, bi bilo treba opustiti nekdanji postopek podvajanja nekaterih informacij, ki jih vsebujejo spisi Kodeksa enoloških postopkov OIV, z reproduciranjem vsebin v dodatkih Priloge I. Pogoji in omejitve uporabe bi morali načeloma slediti priporočilom OIV, razen če so primerni dodatni pogoji, omejitve in odstopanja od spisov OIV.

| (8) | Komisija bi morala spise Kodeksa enoloških postopkov OIV iz Priloge I k tej uredbi objaviti v Uradnem listu Evropske unije in zagotoviti, da so na voljo v vseh uradnih jezikih Unije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija bi morala spise Kodeksa enoloških postopkov OIV iz Priloge I k tej uredbi objaviti v Uradnem listu Evropske unije in zagotoviti, da so na voljo v vseh uradnih jezikih Unije.

| (9) | V Prilogi I B k Uredbi (ES) št. 606/2009 so za vina, proizvedena v Uniji, določene najvišje dovoljene vsebnosti žveplovega dioksida. Te omejitve so usklajene z mednarodno priznanimi omejitvami OIV, za nekatera sladka vina, ki se proizvajajo v majhnih količinah, pa bi bilo treba ohraniti odstopanja, ki so nujna zaradi višje vsebnosti sladkorja v teh vinih in zagotavljanja njihovega ustreznega shranjevanja. Glede na še nedokončane znanstvene študije o zniževanju in nadomeščanju sulfitov v vinu ter vsebnosti sulfitov v vinu za prehrano ljudi bi se lahko naknadno ponovno proučile najvišje dovoljene vsebnosti, da bi se še znižale. |
| --- | --- |

(9)

V Prilogi I B k Uredbi (ES) št. 606/2009 so za vina, proizvedena v Uniji, določene najvišje dovoljene vsebnosti žveplovega dioksida. Te omejitve so usklajene z mednarodno priznanimi omejitvami OIV, za nekatera sladka vina, ki se proizvajajo v majhnih količinah, pa bi bilo treba ohraniti odstopanja, ki so nujna zaradi višje vsebnosti sladkorja v teh vinih in zagotavljanja njihovega ustreznega shranjevanja. Glede na še nedokončane znanstvene študije o zniževanju in nadomeščanju sulfitov v vinu ter vsebnosti sulfitov v vinu za prehrano ljudi bi se lahko naknadno ponovno proučile najvišje dovoljene vsebnosti, da bi se še znižale.

| (10) | Treba bi bilo določiti postopke, na podlagi katerih lahko države članice za določen čas in v eksperimentalne namene dovolijo nekatere enološke postopke in obdelave, ki v predpisih Unije niso predvideni. |
| --- | --- |

(10)

Treba bi bilo določiti postopke, na podlagi katerih lahko države članice za določen čas in v eksperimentalne namene dovolijo nekatere enološke postopke in obdelave, ki v predpisih Unije niso predvideni.

| (11) | Proizvodnja penečih vin, kakovostnih penečih vin in kakovostnih penečih vin aromatičnih sort poleg enoloških postopkov, dovoljenih za druge proizvode vinske trte, zahteva celo vrsto posebnih postopkov. Te postopke bi bilo treba zaradi jasnosti navesti v ločeni prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(11)

Proizvodnja penečih vin, kakovostnih penečih vin in kakovostnih penečih vin aromatičnih sort poleg enoloških postopkov, dovoljenih za druge proizvode vinske trte, zahteva celo vrsto posebnih postopkov. Te postopke bi bilo treba zaradi jasnosti navesti v ločeni prilogi k tej uredbi.

| (12) | Proizvodnja likerskih vin poleg enoloških postopkov, dovoljenih za druge proizvode vinske trte, zahteva celo vrsto posebnih postopkov, proizvodnja likerskih vin z zaščiteno označbo porekla pa ima nekatere posebnosti. Te postopke in omejitve bi bilo treba zaradi jasnosti navesti v ločeni prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(12)

Proizvodnja likerskih vin poleg enoloških postopkov, dovoljenih za druge proizvode vinske trte, zahteva celo vrsto posebnih postopkov, proizvodnja likerskih vin z zaščiteno označbo porekla pa ima nekatere posebnosti. Te postopke in omejitve bi bilo treba zaradi jasnosti navesti v ločeni prilogi k tej uredbi.

| (13) | Rezanje je razširjen enološki postopek, ki ima lahko precejšen vpliv na kakovost proizvodov vinske trte. Zato bi bilo treba postopek opredeliti in strogo urediti s predpisi, da bi preprečili zlorabe in zagotovili visoko raven kakovosti proizvodov vinske trte, pri tem pa spodbujali tudi večjo konkurenčnost sektorja. Zaradi istih razlogov bi bilo treba v zvezi s proizvodnjo vina rosé ta postopek urediti zlasti za nekatera vina, za katera ne veljajo določbe specifikacij. |
| --- | --- |

(13)

Rezanje je razširjen enološki postopek, ki ima lahko precejšen vpliv na kakovost proizvodov vinske trte. Zato bi bilo treba postopek opredeliti in strogo urediti s predpisi, da bi preprečili zlorabe in zagotovili visoko raven kakovosti proizvodov vinske trte, pri tem pa spodbujali tudi večjo konkurenčnost sektorja. Zaradi istih razlogov bi bilo treba v zvezi s proizvodnjo vina rosé ta postopek urediti zlasti za nekatera vina, za katera ne veljajo določbe specifikacij.

| (14) | V predpisih Unije o živilih in mednarodnem enološkem kodeksu OIV so že določene specifikacije glede čistosti in določanja številnih snovi, uporabljenih v enoloških postopkih. Zaradi usklajenosti in jasnosti bi bilo treba najprej upoštevati navedene specifikacije, poleg tega pa bi bilo treba predvideti njihovo dopolnitev s posebnimi pravili glede na položaj v Uniji. |
| --- | --- |

(14)

V predpisih Unije o živilih in mednarodnem enološkem kodeksu OIV so že določene specifikacije glede čistosti in določanja številnih snovi, uporabljenih v enoloških postopkih. Zaradi usklajenosti in jasnosti bi bilo treba najprej upoštevati navedene specifikacije, poleg tega pa bi bilo treba predvideti njihovo dopolnitev s posebnimi pravili glede na položaj v Uniji.

| (15) | Vinskih proizvodov, ki niso v skladu z določbami oddelka 1 poglavja I naslova II dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013 ali določbami iz te uredbe, ni mogoče dati na trg in jih je treba uničiti. Kljub temu je mogoče dovoliti uporabo nekaterih od teh proizvodov samo v industrijske namene, zaradi zagotavljanja ustreznega nadzora nad njihovo končno uporabo pa je zato treba določiti pogoje take uporabe. Nadalje, da bi preprečili finančne izgube izvajalcev zaradi zalog nekaterih proizvodov, proizvedenih pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, bi bilo treba določiti, da se lahko proizvodi, proizvedeni v skladu s pravili, ki so veljala pred tem datumom, namenijo za porabo. |
| --- | --- |

(15)

Vinskih proizvodov, ki niso v skladu z določbami oddelka 1 poglavja I naslova II dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013 ali določbami iz te uredbe, ni mogoče dati na trg in jih je treba uničiti. Kljub temu je mogoče dovoliti uporabo nekaterih od teh proizvodov samo v industrijske namene, zaradi zagotavljanja ustreznega nadzora nad njihovo končno uporabo pa je zato treba določiti pogoje take uporabe. Nadalje, da bi preprečili finančne izgube izvajalcev zaradi zalog nekaterih proizvodov, proizvedenih pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, bi bilo treba določiti, da se lahko proizvodi, proizvedeni v skladu s pravili, ki so veljala pred tem datumom, namenijo za porabo.

| (16) | Ne glede na splošno pravilo iz oddelka D dela II Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 je ležanje vina ali grozdnega mošta na vinskih drožeh, grozdnih tropinah ali stisnjeni pulpi „aszú“ ali „výber“ posebna značilnost proizvodnje nekaterih madžarskih in slovaških vin. Posebna pravila za takšen postopek je treba določiti v skladu z nacionalnimi določbami, ki so v obeh državah članicah veljale 1. maja 2004. |
| --- | --- |

(16)

Ne glede na splošno pravilo iz oddelka D dela II Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 je ležanje vina ali grozdnega mošta na vinskih drožeh, grozdnih tropinah ali stisnjeni pulpi „aszú“ ali „výber“ posebna značilnost proizvodnje nekaterih madžarskih in slovaških vin. Posebna pravila za takšen postopek je treba določiti v skladu z nacionalnimi določbami, ki so v obeh državah članicah veljale 1. maja 2004.

| (17) | Da bi se zagotovila kakovost proizvodov vinske trte, bi bilo treba določiti izvajanje prepovedi čezmernega stiskanja grozdja. Za preverjanje pravilne uporabe navedene prepovedi je potrebno ustrezno spremljanje stranskih proizvodov pri proizvodnji vina in njihove končne uporabe. Zato bi bilo treba določiti pravila o najnižjem odstotku alkohola, vsebovanega v stranskih proizvodih po stiskanju grozdja, in o pogojih za obvezno odstranjevanje stranskih proizvodov, ki jih hrani katera koli fizična ali pravna oseba ali skupina oseb, pod nadzorom pristojnih organov držav članic. Ker so navedeni pogoji neposredno povezani s postopkom proizvodnje vina, bi jih bilo treba navesti skupaj z enološkimi postopki in veljavnimi omejitvami za proizvodnjo vina iz te uredbe – |
| --- | --- |

(17)

Da bi se zagotovila kakovost proizvodov vinske trte, bi bilo treba določiti izvajanje prepovedi čezmernega stiskanja grozdja. Za preverjanje pravilne uporabe navedene prepovedi je potrebno ustrezno spremljanje stranskih proizvodov pri proizvodnji vina in njihove končne uporabe. Zato bi bilo treba določiti pravila o najnižjem odstotku alkohola, vsebovanega v stranskih proizvodih po stiskanju grozdja, in o pogojih za obvezno odstranjevanje stranskih proizvodov, ki jih hrani katera koli fizična ali pravna oseba ali skupina oseb, pod nadzorom pristojnih organov držav članic. Ker so navedeni pogoji neposredno povezani s postopkom proizvodnje vina, bi jih bilo treba navesti skupaj z enološkimi postopki in veljavnimi omejitvami za proizvodnjo vina iz te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa pravila, ki dopolnjujejo Uredbo (EU) št. 1308/2013, glede vinorodnih območij, na katerih je mogoče delež alkohola povečati, dovoljenih enoloških postopkov in omejitev, povezanih s pridelavo in konzerviranjem proizvodov vinske trte, najmanjšega odstotnega deleža alkohola za stranske proizvode in njihovega odstranjevanja ter objave spisov OIV.

Člen 2

Vinorodna območja, katerih vina imajo lahko delež skupnega alkohola največ 20 vol. %.

Vinorodna območja iz prve alinee točke (c) drugega odstavka točke 1 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 so vinorodna območja iz con C I, C II in C III, navedenih v Dodatku 1 navedene priloge, ter območja iz cone B, na katerih je mogoče proizvajati bela vina z naslednjima zaščitenima geografskima označbama: „Vin de pays de Franche-Comté“ in „Vin de pays du Val de Loire“.

Člen 3

Dovoljeni enološki postopki

1.   Dovoljeni enološki postopki in omejitve, ki veljajo za proizvodnjo in shranjevanje proizvodov vinske trte, ki spadajo na področje uporabe dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 in so navedeni v členu 80(1) navedene uredbe, so določeni v Prilogi I k tej uredbi.

Preglednica 1 dela A Priloge I določa dovoljene enološke obdelave ter pogoje in omejitve njihove uporabe.

Preglednica 2 dela A Priloge I določa dovoljena enološka sredstva ter pogoje in omejitve njihove uporabe.

2.   Komisija objavi spise Kodeksa enoloških postopkov OIV iz stolpca 2 preglednice 1 in stolpca 3 preglednice 2 dela A Priloge I k tej uredbi v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

3.   V delu B Priloge I so določene najvišje vsebnosti žveplovega dioksida v vinih.

4.   V delu C Priloge I so določene najvišje vsebnosti hlapnih kislin v vinih.

5.   V delu D Priloge I so določena pravila o slajenju.

Člen 4

Poskusna uporaba novih enoloških postopkov

1.   Vsaka država članica lahko zaradi poskusne uporabe iz člena 83(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 za največ pet let odobri uporabo nekaterih enoloških postopkov ali obdelav, ki niso predvideni v navedeni ali tej uredbi, če:

| (a) | zadevni postopki in obdelave izpolnjujejo zahteve iz tretjega pododstavka člena 80(1) in člena 80(3)(b) do (e) Uredbe (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

zadevni postopki in obdelave izpolnjujejo zahteve iz tretjega pododstavka člena 80(1) in člena 80(3)(b) do (e) Uredbe (EU) št. 1308/2013;

| (b) | se taki postopki in obdelave izvajajo na količinah, ki ne presegajo 50 000 hektolitrov na leto in po posameznem poskusu; |
| --- | --- |

(b)

se taki postopki in obdelave izvajajo na količinah, ki ne presegajo 50 000 hektolitrov na leto in po posameznem poskusu;

| (c) | zadevna država članica Komisijo in druge države članice na začetku poskusa obvesti o pogojih vsake odobritve; |
| --- | --- |

(c)

zadevna država članica Komisijo in druge države članice na začetku poskusa obvesti o pogojih vsake odobritve;

| (d) | se obdelave vpišejo v spremni dokument iz člena 147(1) in v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(d)

se obdelave vpišejo v spremni dokument iz člena 147(1) in v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

„Poskus“ pomeni postopek ali postopke, izvedene v okviru dobro opredeljenega raziskovalnega projekta z enim poskusnim protokolom.

2.   Proizvodi, pridobljeni s poskusno uporabo takih enoloških postopkov in obdelav, se lahko dajo na trg v državi članici, ki ni zadevna država članica, če država članica, ki je odobrila poskus, pristojne organe namembne države članice predhodno obvesti o pogojih odobritve in zadevnih količinah.

3.   Zadevna država članica v obdobju treh mesecev po koncu obdobja iz odstavka 1 Komisiji pošlje poročilo o odobrenem poskusu in njegovih rezultatih. Komisija druge države članice obvesti o navedenih rezultatih.

4.   Zadevna država članica lahko glede na te rezultate Komisijo zaprosi za odobritev nadaljevanja poskusa, po možnosti z večjo količino proizvodov kot pri prvem poskusu, in sicer največ za nadaljnja tri leta. Zadevna država članica v podporo svoji zahtevi predloži primeren spis. Komisija sprejme odločitev o zahtevi v skladu s postopkom iz člena 229(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

5.   Obveščanje Komisije o informacijah ali dokumentih, določeno v točki (c) odstavka 1 ter odstavkih 3 in 4, se izvede v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183 (4).

Člen 5

Enološki postopki za kategorije penečih vin

Poleg enoloških postopkov in omejitev splošne uporabe, določenih v Uredbi (EU) št. 1308/2013 in Prilogi I k tej uredbi, so dovoljeni specifični enološki postopki in omejitve, vključno z obogatitvijo, dokisanjem in razkisanjem, za peneča vina, kakovostna peneča vina in kakovostna peneča vina aromatičnih sort iz točk 4, 5 in 6 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 navedeni v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 6

Enološki postopki za likerska vina

Poleg enoloških postopkov in omejitev splošne uporabe, določenih v Uredbi (EU) št. 1308/2013 in Prilogi I k tej uredbi, so dovoljeni specifični enološki postopki in omejitve za likerska vina iz točke 3 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 navedeni v Prilogi III k tej uredbi.

Člen 7

Opredelitev rezanja

1.   „Rezanje“ iz točke (h) člena 75(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 in oddelka C dela II Priloge VIII k navedeni uredbi pomeni mešanje vin ali moštov različnega izvora, različnih sort vinske trte, različnih letnikov trgatve ali različnih kategorij vina ali mošta.

2.   Kot različne kategorije vina ali mošta se štejejo:

| (a) | rdeče vino, belo vino in mošti ali vina, primerni za pridobivanje ene od teh kategorij vina; |
| --- | --- |

(a)

rdeče vino, belo vino in mošti ali vina, primerni za pridobivanje ene od teh kategorij vina;

| (b) | vino brez zaščitene označbe porekla in vino brez zaščitene geografske označbe, vino z zaščiteno označbo porekla (ZOP) in vino z zaščiteno geografsko označbo (ZGO) ter mošti ali vina, primerni za pridobivanje ene od teh kategorij vina. |
| --- | --- |

(b)

vino brez zaščitene označbe porekla in vino brez zaščitene geografske označbe, vino z zaščiteno označbo porekla (ZOP) in vino z zaščiteno geografsko označbo (ZGO) ter mošti ali vina, primerni za pridobivanje ene od teh kategorij vina.

Za namene tega odstavka se vino rosé šteje za rdeče vino.

3.   Naslednji procesi se ne štejejo za rezanje:

| (a) | obogatitev z dodajanjem zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta; |
| --- | --- |

(a)

obogatitev z dodajanjem zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta;

| (b) | slajenje. |
| --- | --- |

(b)

slajenje.

Člen 8

Splošna pravila za mešanje in rezanje

1.   Vino je mogoče pridobiti z mešanjem ali rezanjem samo, če imajo pri tem uporabljene sestavine zahtevane značilnosti za pridobivanje vina ter so v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 in to uredbo.

Z rezanjem belega vina, ki nima označbe ZOP ali ZGO, z rdečim vinom, ki nima označbe ZOP ali ZGO, ni mogoče proizvesti vina rosé.

Vendar drugi pododstavek ne izključuje rezanja vrste iz tega pododstavka, če je končni proizvod namenjen za pripravo cuvéeja, kot je opredeljeno v točki 12 dela IV Priloge II k Uredbi (EU) št. 1308/2013, ali če je namenjen za proizvodnjo biser vin.

2.   Rezanje vina ali grozdnega mošta, za katerega je bil uporabljen enološki postopek iz točke 11.1 preglednice 2 dela A Priloge I k tej uredbi, z vinom ali grozdnim moštom, za katerega se ta postopek ni uporabil, je prepovedano.

Člen 9

Specifikacije čistosti in določanja snovi, uporabljenih pri enoloških praksah

1.   Če specifikacije čistosti in določanja snovi, uporabljenih pri enoloških postopkih iz člena 75(3)(f) Uredbe (EU) št. 1308/2013, niso določene z Uredbo Komisije (EU) št. 231/2012 (5), se uporabijo specifikacije iz stolpca 4 preglednice 2 dela A Priloge I k tej uredbi.

2.   Encimi in encimski pripravki, ki se uporabljajo v dovoljenih enoloških postopkih in obdelavah, navedenih v delu A Priloge I, izpolnjujejo zahteve Uredbe (ES) št. 1332/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

Člen 10

Pogoji za posest, promet in uporabo proizvodov, ki niso v skladu s členom 80 Uredbe (EU) št. 1308/2013 ali to uredbo

1.   Proizvodi iz prvega pododstavka člena 80(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se ne smejo tržiti, temveč se uničijo. Vendar pa države članice lahko pod določenimi pogoji dovolijo, da se nekateri od takšnih proizvodov, katerih značilnosti določijo, uporabijo v destilarnah, kisarnah ali za industrijske namene.

2.   Proizvajalci ali trgovci takšnih proizvodov ne smejo hraniti brez utemeljenega razloga in jih lahko umaknejo samo v destilarne, kisarne ali obrate, ki jih uporabljajo za industrijske namene ali proizvode, ali v obrate za uničenje.

3.   Države članice lahko vinom iz odstavka 1 dodajo denaturirana sredstva ali indikatorje, da jih je laže prepoznati. Kjer je to upravičeno, lahko uporabo iz odstavka 1 tudi prepovedo in proizvode uničijo.

4.   Vino, proizvedeno pred 1. avgustom 2009, se lahko ponudi ali dobavi za neposredno prehrano ljudi, če izpolnjuje predpise Unije ali nacionalne predpise, ki so veljali pred tem datumom.

Člen 11

Splošna pravila, ki veljajo za obogatitev, dokisanje in razkisanje proizvodov, razen vina

Dovoljene postopke iz točke 1 oddelka D dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 je treba izvajati kot enkraten postopek. Vendar države članice lahko dovolijo izvedbo nekaterih od teh postopkov kot večkratne postopke, kadar to izboljša vinifikacijo zadevnih proizvodov. V takšnih primerih mejne vrednosti, določene v Prilogi VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, veljajo za celotni zadevni postopek.

Člen 12

Ležanje vina ali grozdnega mošta na vinskih drožeh, grozdnih tropinah ali stisnjeni pulpi „aszú“/„výber“

Ležanje vina ali grozdnega mošta na vinskih drožeh, grozdnih tropinah ali stisnjeni pulpi „aszú“/„výber“, predvideno v točki 2 oddelka D dela II Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, se izvede, kot je navedeno, v skladu z nacionalnimi določbami, ki so veljale 1. maja 2004:

| (a) | „Tokaji fordítás“ ali „Tokajský forditáš“ se pripravlja z ležanjem mošta ali vina na stisnjeni pulpi „aszú“/„výber“; |
| --- | --- |

(a)

„Tokaji fordítás“ ali „Tokajský forditáš“ se pripravlja z ležanjem mošta ali vina na stisnjeni pulpi „aszú“/„výber“;

| (b) | „Tokaji máslás“ ali „Tokajský mášláš“ se pripravlja z ležanjem mošta ali vina na vinskih drožeh „szamorodni“/„samorodné“ ali „aszú“/„výber“. |
| --- | --- |

(b)

„Tokaji máslás“ ali „Tokajský mášláš“ se pripravlja z ležanjem mošta ali vina na vinskih drožeh „szamorodni“/„samorodné“ ali „aszú“/„výber“.

Zadevni proizvodi morajo izhajati iz istega letnika trgatve.

Člen 13

Določitev najnižjega odstotka alkohola za stranske proizvode

1.   Ob upoštevanju točke 1 oddelka D dela II Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 države članice določijo najnižji volumenski odstotek alkohola, ki ga mora vsebovati stranski proizvod po njegovi ločitvi od vina v primerjavi z alkoholom, ki ga vsebuje proizvedeno vino. Države članice lahko navedeni najnižji odstotek spremenijo na podlagi objektivnih in nediskriminacijskih meril.

2.   Kadar se ustrezni odstotek, ki ga države članice določijo v skladu z odstavkom 1, ne doseže, zadevni izvajalec dobavi količino vina iz lastne proizvodnje, ki ustreza količini, potrebni za doseganje najnižjega odstotka.

3.   Za določitev volumenskega odstotka alkohola, ki ga vsebujejo stranski proizvodi v primerjavi z alkoholom, vsebovanim v proizvedenem vinu, veljajo za različne vinorodne cone naslednji standardni naravni volumenski deleži alkohola za vino:

| (a) | 8,0 % za cono A; |
| --- | --- |

(a)

8,0 % za cono A;

| (b) | 8,5 % za cono B; |
| --- | --- |

(b)

8,5 % za cono B;

| (c) | 9,0 % za cono C I; |
| --- | --- |

(c)

9,0 % za cono C I;

| (d) | 9,5 % za cono C II; |
| --- | --- |

(d)

9,5 % za cono C II;

| (e) | 10,0 % za cono C III. |
| --- | --- |

(e)

10,0 % za cono C III.

Člen 14

Odstranjevanje stranskih proizvodov

1.   Proizvajalci umaknejo stranske proizvode pri proizvodnji vina ali kateri drugi predelavi grozdja pod nadzorom pristojnih organov držav članic v skladu z zahtevami o dobavi iz člena 9(1)(b) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/273 (7) oziroma v skladu z zahtevami o registraciji iz člena 14(1)(b)(vii) in člena 18 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/274 (8).

2.   Umik se izvede nemudoma, najpozneje pa ob koncu vinskega leta, v katerem so bili stranski proizvodi pridobljeni, v skladu z veljavno zakonodajo Unije, zlasti v zvezi z varstvom okolja.

3.   Države članice se lahko odločijo, da proizvajalcem, ki med zadevnim vinskim letom sami v lastnih prostorih ne proizvedejo več kot 50 hektolitrov vina ali mošta, ni treba umakniti stranskih proizvodov.

4.   Proizvajalci lahko izpolnijo obveznost odstranitve vseh ali dela stranskih proizvodov proizvodnje vina ali katere koli druge predelave grozdja z oddajo stranskih proizvodov v destilacijo. Tako odstranitev stranskih proizvodov potrdi pristojni organ zadevne države članice.

5.   Države članice se lahko na podlagi objektivnih in nediskriminacijskih meril odločijo, da je oddaja vseh ali dela stranskih proizvodov proizvodnje vina ali katere koli druge predelave grozdja v destilacijo obvezna za vse ali nekatere proizvajalce na njihovem ozemlju.

Člen 15

Prehodne določbe

Zaloge proizvodov vinske trte, proizvedenih pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, se lahko skladno s pravili, ki so veljala pred tem datumom, namenijo za prehrano ljudi.

Člen 16

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 606/2009 se razveljavi.

Člen 17

Začetek veljavnosti

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 7. decembra 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. marca 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 606/2009 z dne 10. julija 2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 glede kategorij proizvodov vinske trte, enoloških postopkov in z njimi povezanih omejitev (UL L 193, 24.7.2009, str. 1).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1183 z dne 20. aprila 2017 o dopolnitvi uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pošiljanja informacij in dokumentov Komisiji (UL L 171, 4.7.2017, str. 100).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) št. 231/2012 z dne 9. marca 2012 o določitvi specifikacij za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 83, 22.3.2012, str. 1).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1332/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o encimih za živila in spremembi Direktive Sveta 83/417/EGS, Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999, Direktive 2000/13/ES, Direktive Sveta 2001/112/ES in Uredbe (ES) št. 258/97 (UL L 354, 31.12.2008, str. 7).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/273 z dne 11. decembra 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, registra vinogradov, spremnih dokumentov in certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja, uradnega obveščanja in objavljanja sporočenih informacij ter o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede ustreznih preverjanj in kazni, spremembi uredb Komisije (ES) št. 555/2008, (ES) št. 606/2009 in (ES) št. 607/2009 ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 436/2009 in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/560 (UL L 58, 28.2.2018, str. 1).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/274 z dne 11. decembra 2017 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja in uradnega obveščanja ter Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede ustreznih preverjanj ter razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/561 (UL L 58, 28.2.2018, str. 60).

8

---

PRILOGA I

DEL A

DOVOLJENI ENOLOŠKI POSTOPKI

PREGLEDNICA 1: DOVOLJENI ENOLOŠKI POSTOPKI IZ ČLENA 3 (1).

| | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| | Enološki postopki | Pogoji in omejitve uporabe (1) |
| 1 | Zračenje ali dodajanje kisika | Samo pri uporabi plinastega kisika. |
| 2 | Toplotna obdelava | Pod pogoji iz spisov 1.8 (1970), 2.4.4 (1988), 3.4.3 (1988) in 3.4.3.1 (1990) Kodeksa enoloških postopkov OIV. |
| 3 | Centrifugiranje in filtracija z inertnim filtracijskim sredstvom ali brez njega | Po morebitni uporabi inertnega filtracijskega sredstva v obdelanem proizvodu ne sme biti nezaželenih ostankov. |
| 4 | Ustvarite inertno atmosfero | Samo za namen obdelave proizvodov z zaščito pred zrakom. |
| 5 | Odstranjevanje žveplovega dioksida s fizikalnimi postopki | Samo pri svežem grozdju, grozdnem moštu, delno prevretem grozdnem moštu, delno prevretem grozdnem moštu iz sušenega grozdja, zgoščenem grozdnem moštu, rektificiranem zgoščenem grozdnem moštu ali novem vinu, ki še vre. |
| 6 | Ionskoizmenjevalne smole | Samo pri grozdnem moštu za proizvodnjo rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta. Pod pogoji iz Dodatka 3. |
| 7 | Prepihovanje | Samo pri uporabi argona ali dušika. |
| 8 | Flotacija | Samo pri uporabi dušika ali ogljikovega dioksida oziroma z zračenjem. Pod pogoji iz spisa 2.1.14 (1999). |
| 9 | Ploščice iz čistega parafina, impregnirane z alilizotiocianatom | Samo za namen ustvarjanja sterilne atmosfere. V Italiji dovoljeno le, če je skladno z nacionalno zakonodajo in poteka v posodah s prostornino več kot 20 litrov. Za uporabo alilizotiocianata veljajo pogoji in omejitve iz preglednice 2 o dovoljenih enoloških sredstvih. |
| 10 | Obdelava z elektrodializo | Samo za namen stabilizacije vina na vinski kamen. Samo pri delno prevretem grozdnem moštu za neposredno prehrano ljudi in proizvodih, opredeljenih v točkah 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 in 16 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Pod pogoji iz Dodatka 5 k tej prilogi. |
| 11 | Trske iz hrastovega lesa | Pri proizvodnji in staranju vina, tudi pri vrenju svežega grozdja in grozdnega mošta. Pod pogoji iz Dodatka 7. |
| 12 | Popravek vsebnosti alkohola v vinih | Popravek izveden samo pri vinu. Pod pogoji iz Dodatka 8. |
| 13 | Kationski izmenjevalci za stabilizacijo vina na vinski kamen | Samo za stabilizacijo delno prevretega grozdnega mošta na vinski kamen za neposredno prehrano ljudi in proizvodov, opredeljenih v točkah 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 in 16 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Pod pogoji iz spisa 3.3.3 (2011) Kodeksa enoloških postopkov OIV. Prav tako morajo biti skladni z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 (2) ter nacionalnimi predpisi, sprejetimi za njeno izvajanje. Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| 14 | Elektromembranska obdelava | Samo za zakisanje ali razkisanje. V skladu s pogoji in omejitvami iz oddelkov C in D dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 ter člena 11 te uredbe. Biti mora skladna z Uredbo (ES) št. 1935/2004 in Uredbo (EU) št. 10/2011 (3) ter nacionalnimi predpisi, sprejetimi za njuno izvajanje. Pod pogoji iz spisov 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010) in 3.1.2.3 (2012) Kodeksa enoloških postopkov OIV. Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| 15 | Kationski izmenjevalci za zakisanje | V skladu s pogoji in omejitvami iz oddelkov C in D dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 ter člena 11 te uredbe. Biti morajo skladni z Uredbo (ES) št. 1935/2004 ter nacionalnimi predpisi, sprejetimi za njeno izvajanje. Pod pogoji iz spisov 2.1.3.1.4 (2012) in 3.1.1.5 (2012) Kodeksa enoloških postopkov OIV. Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| 16 | Sklopitev membran | Samo za zmanjšanje vsebnosti sladkorja v moštih, kot je opredeljeno v točki 10 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Pod pogoji iz Dodatka 9. |
| 17 | Membranski kontaktorji | Samo za namen upravljanja raztopljenega plina v vinu. Samo pri proizvodih, opredeljenih v točkah 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 in 16 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Dodajanje ogljikovega dioksida proizvodom, opredeljenim v točkah 4, 5, 6 in 8 dela II te priloge, je prepovedano. Biti morajo skladni z Uredbo (ES) št. 1935/2004 in Uredbo (ES) št. 10/2011 ter nacionalnimi predpisi, sprejetimi za njuno izvajanje. Pod pogoji iz spisa 3.5.17 (2013) Kodeksa enoloških postopkov OIV. |
| 18 | Membranska tehnologija skupaj z aktivnim ogljem | Samo za namen zmanjšanja presežnega 4-etilfenola in 4-etilgvajakola v vinih. Pod pogoji iz Dodatka 10. |
| 19 | Filtrirne plošče, ki vsebujejo zeolit Y-faujasit | Samo za namen adsorpcije haloanisolov. Pod pogoji iz spisa 3.2.15 (2016) Kodeksa enoloških postopkov OIV. |

1

2

Enološki postopki

Pogoji in omejitve uporabe (1)

1

Zračenje ali dodajanje kisika

Samo pri uporabi plinastega kisika.

2

Toplotna obdelava

Pod pogoji iz spisov 1.8 (1970), 2.4.4 (1988), 3.4.3 (1988) in 3.4.3.1 (1990) Kodeksa enoloških postopkov OIV.

3

Centrifugiranje in filtracija z inertnim filtracijskim sredstvom ali brez njega

Po morebitni uporabi inertnega filtracijskega sredstva v obdelanem proizvodu ne sme biti nezaželenih ostankov.

4

Ustvarite inertno atmosfero

Samo za namen obdelave proizvodov z zaščito pred zrakom.

5

Odstranjevanje žveplovega dioksida s fizikalnimi postopki

Samo pri svežem grozdju, grozdnem moštu, delno prevretem grozdnem moštu, delno prevretem grozdnem moštu iz sušenega grozdja, zgoščenem grozdnem moštu, rektificiranem zgoščenem grozdnem moštu ali novem vinu, ki še vre.

6

Ionskoizmenjevalne smole

Samo pri grozdnem moštu za proizvodnjo rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta. Pod pogoji iz Dodatka 3.

7

Prepihovanje

Samo pri uporabi argona ali dušika.

8

Flotacija

Samo pri uporabi dušika ali ogljikovega dioksida oziroma z zračenjem. Pod pogoji iz spisa 2.1.14 (1999).

9

Ploščice iz čistega parafina, impregnirane z alilizotiocianatom

Samo za namen ustvarjanja sterilne atmosfere. V Italiji dovoljeno le, če je skladno z nacionalno zakonodajo in poteka v posodah s prostornino več kot 20 litrov. Za uporabo alilizotiocianata veljajo pogoji in omejitve iz preglednice 2 o dovoljenih enoloških sredstvih.

10

Obdelava z elektrodializo

Samo za namen stabilizacije vina na vinski kamen. Samo pri delno prevretem grozdnem moštu za neposredno prehrano ljudi in proizvodih, opredeljenih v točkah 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 in 16 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Pod pogoji iz Dodatka 5 k tej prilogi.

11

Trske iz hrastovega lesa

Pri proizvodnji in staranju vina, tudi pri vrenju svežega grozdja in grozdnega mošta. Pod pogoji iz Dodatka 7.

12

Popravek vsebnosti alkohola v vinih

Popravek izveden samo pri vinu. Pod pogoji iz Dodatka 8.

13

Kationski izmenjevalci za stabilizacijo vina na vinski kamen

Samo za stabilizacijo delno prevretega grozdnega mošta na vinski kamen za neposredno prehrano ljudi in proizvodov, opredeljenih v točkah 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 in 16 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Pod pogoji iz spisa 3.3.3 (2011) Kodeksa enoloških postopkov OIV. Prav tako morajo biti skladni z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 (2) ter nacionalnimi predpisi, sprejetimi za njeno izvajanje. Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

14

Elektromembranska obdelava

Samo za zakisanje ali razkisanje. V skladu s pogoji in omejitvami iz oddelkov C in D dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 ter člena 11 te uredbe. Biti mora skladna z Uredbo (ES) št. 1935/2004 in Uredbo (EU) št. 10/2011 (3) ter nacionalnimi predpisi, sprejetimi za njuno izvajanje. Pod pogoji iz spisov 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010) in 3.1.2.3 (2012) Kodeksa enoloških postopkov OIV. Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

15

Kationski izmenjevalci za zakisanje

V skladu s pogoji in omejitvami iz oddelkov C in D dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 ter člena 11 te uredbe. Biti morajo skladni z Uredbo (ES) št. 1935/2004 ter nacionalnimi predpisi, sprejetimi za njeno izvajanje. Pod pogoji iz spisov 2.1.3.1.4 (2012) in 3.1.1.5 (2012) Kodeksa enoloških postopkov OIV. Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

16

Sklopitev membran

Samo za zmanjšanje vsebnosti sladkorja v moštih, kot je opredeljeno v točki 10 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Pod pogoji iz Dodatka 9.

17

Membranski kontaktorji

Samo za namen upravljanja raztopljenega plina v vinu. Samo pri proizvodih, opredeljenih v točkah 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 in 16 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Dodajanje ogljikovega dioksida proizvodom, opredeljenim v točkah 4, 5, 6 in 8 dela II te priloge, je prepovedano. Biti morajo skladni z Uredbo (ES) št. 1935/2004 in Uredbo (ES) št. 10/2011 ter nacionalnimi predpisi, sprejetimi za njuno izvajanje. Pod pogoji iz spisa 3.5.17 (2013) Kodeksa enoloških postopkov OIV.

18

Membranska tehnologija skupaj z aktivnim ogljem

Samo za namen zmanjšanja presežnega 4-etilfenola in 4-etilgvajakola v vinih. Pod pogoji iz Dodatka 10.

19

Filtrirne plošče, ki vsebujejo zeolit Y-faujasit

Samo za namen adsorpcije haloanisolov. Pod pogoji iz spisa 3.2.15 (2016) Kodeksa enoloških postopkov OIV.

PREGLEDNICA 2: DOVOLJENA ENOLOŠKA SREDSTVA IZ ČLENA 3(1).

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Snovi/dejavnosti | E-številka
  in/ali
  številka CAS | Kodeks enoloških postopkov OIV (4) | Oznaka spisa Kodeksa OIV iz člena 9(1) | Dodatek | Pomožno tehnološko sredstvo/snov, ki se uporablja kot pomožno tehnološko sredstvo (5) | Pogoji in omejitve uporabe (6) | Kategorije vinskih proizvodov (7) |
| 1 | Regulatorji kislosti |
| 1.1 | Vinska kislina (L (+)-) | E 334/CAS 87-69-4 | Spis 2.1.3.1.1 (2001);
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-LTARAC | x | | Pogoji in omejitve iz oddelkov C in D dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 ter člena 11 te uredbe. Specifikacije za vinsko kislino (L(+)-) iz točke 2 Dodatka 1 k tej prilogi. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 1.2 | Jabolčna kislina (D,L-; L-) | E 296 / – | Spis 2.1.3.1.1 (2001);
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACIMAL | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 1.3 | Mlečna kislina | E 270 / – | Spis 2.1.3.1.1 (2001);
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACILAC | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 1.4 | Kalijev L(+)-tartrat | E 336(ii)/CAS 921-53-9 | Spis 2.1.3.2.2 (1979);
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTTAR | | x | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 1.5 | Kalijev bikarbonat | E 501(ii)/CAS 298-14-6 | Spis 2.1.3.2.2 (1979);
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTBIC | | x | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 1.6 | Kalcijev karbonat | E 170/CAS 471-34-1 | Spis 2.1.3.2.2 (1979);
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-CALCAR | | x | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 1.7 | Kalcijev tartrat | E 354 / – | Spis 3.3.12 (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 1.8 | Kalcijev sulfat | E 516 / – | Spis 2.1.3.1.1.1 (2017) | | x | | Pogoji in omejitve iz točke 2(b) oddelka A Priloge III. Najvišja dovoljena vsebnost: 2 g/l. | (3) |
| 1.9 | Kalijev karbonat | E 501(i) | Spis 2.1.3.2.5 (2017); 3.1.2.2 (1979) | | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 2 | Konzervansi in antioksidanti |
| 2.1 | Žveplov dioksid | E 220/CAS 7446-09-5 | Spis 1.12 (2004); 2.1.2 (1987);
  3.4.4 (2003) | COEI-1-SOUDIO | x | | Zgornje vrednosti (tj. največja dovoljena količina v proizvodu, danem na trg) iz oddelka B Priloge I. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 2.2 | Kalijev bisulfit | E 228/CAS 7773-03-7 | Spis 2.1.2 (1987) | COEI-1-POTBIS | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 2.3 | Kalijev metabisulfit | E 224/CAS 16731-55-8 | Spis 1.12 (2004), 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTANH | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 2.4 | Kalijev sorbat | E 202 | Spis 3.4.5 (1988) | COEI-1-POTSOR | x | | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 2.5 | Lizocim | E 1105 | Spis 2.2.6 (1997); 3.4.12 (1997) | COEI-1-LYSOZY | x | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 2.6 | L-askorbinska kislina | E 300 | Spis 1.11 (2001); 2.2.7 (2001); 3.4.7 (2001) | COEI-1-ASCACI | x | | Najvišja vsebnost v obdelanem vinu, danem na trg: 250 mg/l. Največ 250 g/l za vsako obdelavo. | sveže grozdje, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 2.7 | Dimetil dikarbonat (DMDC) | E242/CAS 4525-33-1 | Spis 3.4.13 (2001) | COEI-1-DICDIM | x | | Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013. | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 3 | Sredstva za vzhajanje |
| 3.1 | Oglje za enološko uporabo | | Spis 2.1.9 (2002); 3.5.9 (1970) | COEI-1-CHARBO | | x | | Bela vina, (2), (10) in (14) |
| 3.2 | Selektivne rastlinske vlaknine | | Spis 3.4.20 (2017) | COEI-1-FIBVEG | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 4 | Aktivatorji za alkoholno in jabolčno-mlečnokislinsko vrenje |
| 4.1 | Mikrokristalna celuloza | E 460(i)/CAS 9004-34-6 | Spis 2.3.2 (2005), 3.4.21 (2015) | COEI-1-CELMIC | | x | Biti mora v skladu s specifikacijami iz Priloge k Uredbi (EU) št. 231/2012. | sveže grozdje, (2), (4), (5), (6), (7), (10), (11) in (12) |
| 4.2 | diamonijev hidrogenfosfat | E 342/CAS 7783-28-0 | Spis 4.1.7 (1995) | COEI-1-PHODIA | | x | Samo za alkoholno vrenje. Največ do vrednosti 1 g/l (izraženo kot soli) (8) oziroma 0,3 g/l pri sekundarnem vrenju penečih vin. | sveže grozdje, (2), (10), (11), (12), (13), drugo alkoholno vrenje (4), (5), (6) in (7). |
| 4.3 | Amonijev sulfat | E 517/CAS 7783-20-2 | Spis 4.1.7 (1995) | COEI-1AMMSUL | | x |
| 4.4 | Amonijev bisulfit | – / CAS 10192-30-0 | | COEI_1-AMMHYD | | x | Samo za alkoholno vrenje. Največ do vrednosti 0,2 g/l (izraženo kot soli) in do zgornjih vrednosti iz točk od 2.1 do 2.3. | sveže grozdje, (2), (10), (11), (12) in (13) |
| 4.5 | Tiamin hidroklorid | – /CAS 67-03-8 | Spis 2.3.3 (1976); 4.1.7 (1995) | COEI-1-THIAMIN | | x | Samo za alkoholno vrenje. | sveže grozdje, (2), (10), (11), (12), (13), drugo alkoholno vrenje (4), (5), (6) in (7) |
| 4.6 | Avtolizati kvasovk | – / – | Spis 2.3.2 (2005); 3.4.21 (2015) | COEI-1-AUTLYS | | x (5) | | sveže grozdje, (2), (10), (11), (12) in (13) |
| 4.7 | Celične stene kvasovk | – / – | Spis 2.3.4 (1988); 3.4.21 (2015) | COEI-1-YEHULL | | x (5) | | sveže grozdje, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 4.8 | Inaktivirane kvasovke | – / – | Spis 2.3.2 (2005); 3.4.21 (2015) | COEI-1-INAYEA | | x (5) | | sveže grozdje, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 4.9 | Inaktivirane kvasovke z zagotovljeno vsebnostjo glutationa | – / – | Spis 2.2.9 (2017) | COEI-1-LEVGLU | | x (5) | Samo za alkoholno vrenje. | sveže grozdje, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 5 | Sredstva za zbistritev |
| 5.1 | Jedilna želatina | – /CAS 9000-70-8 | Spis 2.1.6 (1997); 3.2.1 (2011) | COEI-1-GELATI | | x (5) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 5.2 | Pšenične beljakovine | | Spis 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (5) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 5.3 | Beljakovine graha | | Spis 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (5) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 5.4 | Krompirjeve beljakovine | | Spis 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (5) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 5.5 | Želatina iz ribjih mehurjev | | Spis 3.2.1 (2011) | COEI-1-COLPOI | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 5.6 | Kazein | – /CAS 9005-43-0 | Spis 2.1.16 (2004) | COEI-1-CASEIN | | x (5) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 5.7 | Kalijevi kazeinati | – / CAS 68131-54-4 | Spis 2.1.15 (2004); 3.2.1 (2011) | COEI-1-POTCAS | | x (5) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 5.8 | Jajčni albumin | – / CAS 9006-59-1 | Spis 3.2.1 (2011) | COEI-1-OEUALB | | x (5) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 5.9 | Bentonit | E 558 / – | Spis 2.1.8 (1970); 3.3.5 (1970) | COEI-1-BENTON | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 5.10 | Silicijev dioksid (gel ali koloidna raztopina) | E 551 / – | Spis 2.1.10 (1991); 3.2.1 (2011); 3.2.4 (1991) | COEI-1-DIOSIL | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 5.11 | Kaolin | – / CAS 1332-58-7 | Spis 3.2.1 (2011) | COEI-1-KAOLIN | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 5.12 | Tanini | | Spis 2.1.7 (1970); 2.1.17 (2004); 3.2.6 (1970); 3.2.7 (2004); 4.1.8 (1981); 4.3.2 (1981) | COEI-1-TANINS | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (15) in (16) |
| 5.13 | Hitosan, pridobljen iz Aspergillus niger | – / CAS 9012-76-4 | Spis 2.1.22 (2009); 3.2.1 (2011); 3.2.12 (2009); 3.2.1 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 5.14 | Hitin-glukan, pridobljen iz Aspergillus niger | Hitin: CAS 1398-61-4; Glukan: CAS 9041-22-9. | Spis 2.1.23 (2009); 3.2.1 (2011); 3.2.13 (2009); 3.2.1 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 5.15 | Beljakovinski izvlečki iz kvasovk | – / – | Spis 2.1.24 (2011); 3.2.14 (2011); 3.2.1 (2011) | COEI-1-EPLEV | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 5.16 | Polivinilpolipirolidon | E 1202/CAS 25249-54-1 | Spis 3.4.9 (1987) | COEI-1-PVPP | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (15) in (16) |
| 5.17 | Kalcijev alginat | E 404/CAS 9005-35-0 | Spis 4.1.8 (1981) | COEI-1-ALGIAC | | x | Samo pri proizvodnji vseh kategorij penečih in biser vin, ki se pridobivajo z vrenjem v steklenicah in pri katerih se kvasovke odstranijo z degoržiranjem. | (4), (5), (6), (7), (8) in (9) |
| 5.18 | Kalijev alginat | E 402/CAS 9005-36-1 | Spis 4.1.8 (1981) | COEI-1-POTALG | | x | Samo pri proizvodnji vseh kategorij penečih in biser vin, ki se pridobivajo z vrenjem v steklenicah in pri katerih se kvasovke odstranijo z degoržiranjem. | (4), (5), (6), (7), (8) in (9) |
| 6 | Stabilizatorji |
| 6.1 | Kalijev hidrogentartrat | E336(i)/CAS 868-14-4 | Spis 3.3.4 (2004) | COEI-1-POTBIT | | x | Samo za pospešitev izločanja vinskega kamna. | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 6.2 | Kalcijev tartrat | E354 / – | Spis 3.3.12 (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 6.3 | Citronska kislina | E 330 | Spis 3.3.8 (1970); 3.3.1 (1970) | COEI-1-CITACI | x | | Najvišja vsebnost v obdelanem vinu, danem na trg: 1 g/l. | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 6.4 | Tanini | – / – | 3.3.1 (1970); | COEI-1-TANINS | | | | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 6.5 | Kalijev ferocianid | E 536 / – | Spis 3.3.1 (1970) | COEI-1-POTFER | | x | Pod pogoji iz Dodatka 4 k tej prilogi. | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 6.6 | Kalcijev fitat | – /CAS 3615-82-5 | Spis 3.3.1 (1970) | COEI-1-CALPHY | | x | Za rdeča vina, največ do vrednosti 8 g/hl.
  Pod pogoji iz Dodatka 4 k tej prilogi. | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 6.7 | Metavinska kislina | E 353 / – | Spis 3.3.7 (1970) | COEI-1-METACI | x | | | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 6.8 | Arabski gumi | E 414/CAS 9000-01-5 | Spis 3.3.6 (1972) | COEI-1-GOMARA | x | | Kolikor je potrebno. | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 6.9 | Vinska kislina D, L- ali njene nevtralne kalijeve soli | – / CAS 133-37-9 | Spis 2.1.21 (2008); 3.4.15 (2008) | COEI-1-DLTART | | x | Samo za obarjanje presežnega kalcija.
  Pod pogoji iz Dodatka 4 k tej prilogi. | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 6.10 | Manoproteini kvasovk | – / – | Spis 3.3.13 (2005) | COEI-1-MANPRO | x | | | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 6.11 | Karboksimetil celuloza | E466 / – | Spis 3.3.14 (2008) | COEI-1-CMC | x | | Samo za zagotovitev stabilizacije vina na vinski kamen. | Bela vina, (4), (5), (6), (7), (8), (9) |
| 6.12 | Kopolimeri polivinilimidazola-polivinilpirolidona (PVI/PVP) | – / CAS 87865-40-5 | Spis 2.1.20 (2014); 3.4.14 (2014) | COEI-1-PVIPVP | | x | Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 6.13 | kalijev poliaspartat | E 456/CAS 64723-18-8 | Spis 3.3.15 (2016) | COEI-1-POTASP | x | | Samo za pomoč k stabilizaciji vina na vinski kamen. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 7 | Encimi (9) |
| 7.1 | Ureaza | ES 3.5.1.5 | Spis 3.4.11 (1995) | COEI-1-UREASE | | x | Samo za zmanjšanje vsebnosti sečnine v vinu.
  Pod pogoji iz Dodatka 6 k tej prilogi. | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 7.2 | Pektin liaze | ES 4.2.2.10 | Spis 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTPLY | | x | Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 7.3 | Pektin metil-esteraza | ES 3.1.1.11 | Spis 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTPME | | x | Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 7.4 | Poligalakturonaza | ES 3.2.1.15 | Spis 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTPGA | | x | Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 7.5 | Hemicelulaza | ES 3.2.1.78 | Spis 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTGHE | | x | Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 7.6 | Celulaza | ES 3.2.1.4 | Spis 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTCEL | | x | Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 7.7 | Beta-glukanaza | ES 3.2.1.58 | Spis 3.2.10 (2004) | COEI-1-BGLUCA | | x | Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 7.8 | Glikosidaza | ES 3.2.1.20 | Spis 2.1.19 (2013); 3.2.9 (2013) | COEI-1-GLYCOS | | x | Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 8 | Plini in plini za pakiranje (10) |
| 8.1 | Argon | E 938/CAS 7440-37-1 | Spis 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002) | COEI-1-ARGON | x (10) | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 8.2 | Dušik | E 941/CAS 7727-37-9 | Spis 2.1.14 (1999); 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002) | COEI-1-AZOTE | x (10) | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 8.3 | Ogljikov dioksid | E 290/CAS 124-38-9 | Spis 1.7 (1970); 2.1.14 (1999); 2.2.3 (1970); 2.2.5 (1970); 2.3.9 (2005); 4.1.10 (2002) | COEI-1-DIOCAR | x (10) | x | Pri mirnih vinih je najvišja vsebnost ogljikovega dioksida v obdelanem vinu, danem na trg, 3 g/l, nadpritisk zaradi ogljikovega dioksida pa mora biti nižji od 1 bara pri temperaturi 20 °C. | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 8.4 | Plinasti kisik | E 948/CAS 17778-80-2 | Spis 2.1.1 (2016); 3.5.5 (2016) | COEI-1-OXYGEN | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 9 | Fermentacijska sredstva |
| 9.1 | Kvasovke za proizvodnjo vina | – / – | Spis 2.3.1 (2016); 4.1.8 (1981) | COEI-1-LESEAC | | x (5) | | sveže grozdje, (2), (10), (11), (12), (13), drugo alkoholno vrenje (4), (5), (6) in (7) |
| 9.2 | Mlečnokislinske bakterije | – / – | Spis 3.1.2 (1979); 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x (5) | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (15) in (16) |
| 10 | Popravljanje napak |
| 10.1 | Bakrov sulfat, pentahidrat | – / CAS 7758-99-8 | Spis 3.5.8 (1989) | COEI-1-CUISUL | | x | Največ do vrednosti 1 g/hl, če vsebnost bakra v obdelanem proizvodu ne preseže 1 mg/l, razen za likerska vina, pridelana iz svežega neprevretega ali malo prevretega grozdnega mošta, pri katerih vsebnost bakra ne preseže 2 mg/l. | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 10.2 | Bakrov citrat | – / CAS 866-82-0 | Spis 3.5.14 (2008) | COEI-1-CUICIT | | x | Največ do vrednosti 1 g/hl, če vsebnost bakra v obdelanem proizvodu ne preseže 1 mg/l, razen za likerska vina, pridelana iz svežega neprevretega ali malo prevretega grozdnega mošta, pri katerih vsebnost bakra ne preseže 2 mg/l. | delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 10.3 | Hitosan, pridobljen iz Aspergillus niger | – / CAS 9012-76-4 | Spis 3.4.16 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 10.4 | Hitin-glukan, pridobljen iz Aspergillus niger | Hitin: CAS 1398-61-4; Glukan: CAS 9041-22-9. | Spis 3.4.17 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 10.5 | Inaktivirane kvasovke | – / – | | COEI-1-INAYEA | | x (5) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |
| 11 | Drugi postopki |
| 11.1 | Smola alepskega bora | – / – | | | x | | Pod pogoji iz Dodatka 2 k tej prilogi. | (2), (10), (11) |
| 11.2 | Sveže droži | – / – | | | | x (5) | Samo pri suhih vinih. Sveže droži, ki so zdrave in nerazredčene ter vsebujejo kvasovke, nastale pri nedavni pridelavi suhega vina. Količine ne presegajo 5 % količine obdelanega proizvoda. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16) |
| 11.3 | Karamel | E 150 a-d / – | Spis 4.3 (2007) | COEI-1-CARAMEL | x | | Za okrepitev barve, kakor je opredeljeno v točki 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1333/2008. | (3) |
| 11.4 | alil izotiocianat | – / 57-06-7 | | | | x | Samo za impregnacijo ploščic iz čistega parafina. Glej preglednico 1.
  V vinu ne sme biti sledov alilizotiocianata. | Samo pri delno prevretem grozdnem moštu za neposredno prehrano ljudi in vinu. |
| 11.5 | Inaktivirane kvasovke | – / – | | COEI-1-INAYEA | | x (5) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16) |

1

2

3

4

5

6

7

8

Snovi/dejavnosti

E-številka

in/ali

številka CAS

Kodeks enoloških postopkov OIV (4)

Oznaka spisa Kodeksa OIV iz člena 9(1)

Dodatek

Pomožno tehnološko sredstvo/snov, ki se uporablja kot pomožno tehnološko sredstvo (5)

Pogoji in omejitve uporabe (6)

Kategorije vinskih proizvodov (7)

1

Regulatorji kislosti

1.1

Vinska kislina (L (+)-)

E 334/CAS 87-69-4

Spis 2.1.3.1.1 (2001);

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-LTARAC

x

Pogoji in omejitve iz oddelkov C in D dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 ter člena 11 te uredbe. Specifikacije za vinsko kislino (L(+)-) iz točke 2 Dodatka 1 k tej prilogi.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

1.2

Jabolčna kislina (D,L-; L-)

E 296 / –

Spis 2.1.3.1.1 (2001);

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACIMAL

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

1.3

Mlečna kislina

E 270 / –

Spis 2.1.3.1.1 (2001);

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACILAC

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

1.4

Kalijev L(+)-tartrat

E 336(ii)/CAS 921-53-9

Spis 2.1.3.2.2 (1979);

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTTAR

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

1.5

Kalijev bikarbonat

E 501(ii)/CAS 298-14-6

Spis 2.1.3.2.2 (1979);

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTBIC

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

1.6

Kalcijev karbonat

E 170/CAS 471-34-1

Spis 2.1.3.2.2 (1979);

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-CALCAR

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

1.7

Kalcijev tartrat

E 354 / –

Spis 3.3.12 (1997)

COEI-1-CALTAR

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

1.8

Kalcijev sulfat

E 516 / –

Spis 2.1.3.1.1.1 (2017)

x

Pogoji in omejitve iz točke 2(b) oddelka A Priloge III. Najvišja dovoljena vsebnost: 2 g/l.

(3)

1.9

Kalijev karbonat

E 501(i)

Spis 2.1.3.2.5 (2017); 3.1.2.2 (1979)

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

2

Konzervansi in antioksidanti

2.1

Žveplov dioksid

E 220/CAS 7446-09-5

Spis 1.12 (2004); 2.1.2 (1987);

3.4.4 (2003)

COEI-1-SOUDIO

x

Zgornje vrednosti (tj. največja dovoljena količina v proizvodu, danem na trg) iz oddelka B Priloge I.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

2.2

Kalijev bisulfit

E 228/CAS 7773-03-7

Spis 2.1.2 (1987)

COEI-1-POTBIS

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

2.3

Kalijev metabisulfit

E 224/CAS 16731-55-8

Spis 1.12 (2004), 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTANH

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

2.4

Kalijev sorbat

E 202

Spis 3.4.5 (1988)

COEI-1-POTSOR

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

2.5

Lizocim

E 1105

Spis 2.2.6 (1997); 3.4.12 (1997)

COEI-1-LYSOZY

x

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

2.6

L-askorbinska kislina

E 300

Spis 1.11 (2001); 2.2.7 (2001); 3.4.7 (2001)

COEI-1-ASCACI

x

Najvišja vsebnost v obdelanem vinu, danem na trg: 250 mg/l. Največ 250 g/l za vsako obdelavo.

sveže grozdje, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

2.7

Dimetil dikarbonat (DMDC)

E242/CAS 4525-33-1

Spis 3.4.13 (2001)

COEI-1-DICDIM

x

Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

3

Sredstva za vzhajanje

3.1

Oglje za enološko uporabo

Spis 2.1.9 (2002); 3.5.9 (1970)

COEI-1-CHARBO

x

Bela vina, (2), (10) in (14)

3.2

Selektivne rastlinske vlaknine

Spis 3.4.20 (2017)

COEI-1-FIBVEG

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

4

Aktivatorji za alkoholno in jabolčno-mlečnokislinsko vrenje

4.1

Mikrokristalna celuloza

E 460(i)/CAS 9004-34-6

Spis 2.3.2 (2005), 3.4.21 (2015)

COEI-1-CELMIC

x

Biti mora v skladu s specifikacijami iz Priloge k Uredbi (EU) št. 231/2012.

sveže grozdje, (2), (4), (5), (6), (7), (10), (11) in (12)

4.2

diamonijev hidrogenfosfat

E 342/CAS 7783-28-0

Spis 4.1.7 (1995)

COEI-1-PHODIA

x

Samo za alkoholno vrenje. Največ do vrednosti 1 g/l (izraženo kot soli) (8) oziroma 0,3 g/l pri sekundarnem vrenju penečih vin.

sveže grozdje, (2), (10), (11), (12), (13), drugo alkoholno vrenje (4), (5), (6) in (7).

4.3

Amonijev sulfat

E 517/CAS 7783-20-2

Spis 4.1.7 (1995)

COEI-1AMMSUL

x

4.4

Amonijev bisulfit

– / CAS 10192-30-0

COEI_1-AMMHYD

x

Samo za alkoholno vrenje. Največ do vrednosti 0,2 g/l (izraženo kot soli) in do zgornjih vrednosti iz točk od 2.1 do 2.3.

sveže grozdje, (2), (10), (11), (12) in (13)

4.5

Tiamin hidroklorid

– /CAS 67-03-8

Spis 2.3.3 (1976); 4.1.7 (1995)

COEI-1-THIAMIN

x

Samo za alkoholno vrenje.

sveže grozdje, (2), (10), (11), (12), (13), drugo alkoholno vrenje (4), (5), (6) in (7)

4.6

Avtolizati kvasovk

– / –

Spis 2.3.2 (2005); 3.4.21 (2015)

COEI-1-AUTLYS

x (5)

sveže grozdje, (2), (10), (11), (12) in (13)

4.7

Celične stene kvasovk

– / –

Spis 2.3.4 (1988); 3.4.21 (2015)

COEI-1-YEHULL

x (5)

sveže grozdje, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

4.8

Inaktivirane kvasovke

– / –

Spis 2.3.2 (2005); 3.4.21 (2015)

COEI-1-INAYEA

x (5)

sveže grozdje, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

4.9

Inaktivirane kvasovke z zagotovljeno vsebnostjo glutationa

– / –

Spis 2.2.9 (2017)

COEI-1-LEVGLU

x (5)

Samo za alkoholno vrenje.

sveže grozdje, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

5

Sredstva za zbistritev

5.1

Jedilna želatina

– /CAS 9000-70-8

Spis 2.1.6 (1997); 3.2.1 (2011)

COEI-1-GELATI

x (5)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

5.2

Pšenične beljakovine

Spis 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (5)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

5.3

Beljakovine graha

Spis 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (5)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

5.4

Krompirjeve beljakovine

Spis 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (5)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

5.5

Želatina iz ribjih mehurjev

Spis 3.2.1 (2011)

COEI-1-COLPOI

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

5.6

Kazein

– /CAS 9005-43-0

Spis 2.1.16 (2004)

COEI-1-CASEIN

x (5)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

5.7

Kalijevi kazeinati

– / CAS 68131-54-4

Spis 2.1.15 (2004); 3.2.1 (2011)

COEI-1-POTCAS

x (5)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

5.8

Jajčni albumin

– / CAS 9006-59-1

Spis 3.2.1 (2011)

COEI-1-OEUALB

x (5)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

5.9

Bentonit

E 558 / –

Spis 2.1.8 (1970); 3.3.5 (1970)

COEI-1-BENTON

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

5.10

Silicijev dioksid (gel ali koloidna raztopina)

E 551 / –

Spis 2.1.10 (1991); 3.2.1 (2011); 3.2.4 (1991)

COEI-1-DIOSIL

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

5.11

Kaolin

– / CAS 1332-58-7

Spis 3.2.1 (2011)

COEI-1-KAOLIN

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

5.12

Tanini

Spis 2.1.7 (1970); 2.1.17 (2004); 3.2.6 (1970); 3.2.7 (2004); 4.1.8 (1981); 4.3.2 (1981)

COEI-1-TANINS

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (15) in (16)

5.13

Hitosan, pridobljen iz Aspergillus niger

– / CAS 9012-76-4

Spis 2.1.22 (2009); 3.2.1 (2011); 3.2.12 (2009); 3.2.1 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

5.14

Hitin-glukan, pridobljen iz Aspergillus niger

Hitin: CAS 1398-61-4; Glukan: CAS 9041-22-9.

Spis 2.1.23 (2009); 3.2.1 (2011); 3.2.13 (2009); 3.2.1 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

5.15

Beljakovinski izvlečki iz kvasovk

– / –

Spis 2.1.24 (2011); 3.2.14 (2011); 3.2.1 (2011)

COEI-1-EPLEV

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

5.16

Polivinilpolipirolidon

E 1202/CAS 25249-54-1

Spis 3.4.9 (1987)

COEI-1-PVPP

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (15) in (16)

5.17

Kalcijev alginat

E 404/CAS 9005-35-0

Spis 4.1.8 (1981)

COEI-1-ALGIAC

x

Samo pri proizvodnji vseh kategorij penečih in biser vin, ki se pridobivajo z vrenjem v steklenicah in pri katerih se kvasovke odstranijo z degoržiranjem.

(4), (5), (6), (7), (8) in (9)

5.18

Kalijev alginat

E 402/CAS 9005-36-1

Spis 4.1.8 (1981)

COEI-1-POTALG

x

Samo pri proizvodnji vseh kategorij penečih in biser vin, ki se pridobivajo z vrenjem v steklenicah in pri katerih se kvasovke odstranijo z degoržiranjem.

(4), (5), (6), (7), (8) in (9)

6

Stabilizatorji

6.1

Kalijev hidrogentartrat

E336(i)/CAS 868-14-4

Spis 3.3.4 (2004)

COEI-1-POTBIT

x

Samo za pospešitev izločanja vinskega kamna.

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

6.2

Kalcijev tartrat

E354 / –

Spis 3.3.12 (1997)

COEI-1-CALTAR

x

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

6.3

Citronska kislina

E 330

Spis 3.3.8 (1970); 3.3.1 (1970)

COEI-1-CITACI

x

Najvišja vsebnost v obdelanem vinu, danem na trg: 1 g/l.

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

6.4

Tanini

– / –

3.3.1 (1970);

COEI-1-TANINS

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

6.5

Kalijev ferocianid

E 536 / –

Spis 3.3.1 (1970)

COEI-1-POTFER

x

Pod pogoji iz Dodatka 4 k tej prilogi.

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

6.6

Kalcijev fitat

– /CAS 3615-82-5

Spis 3.3.1 (1970)

COEI-1-CALPHY

x

Za rdeča vina, največ do vrednosti 8 g/hl.

Pod pogoji iz Dodatka 4 k tej prilogi.

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

6.7

Metavinska kislina

E 353 / –

Spis 3.3.7 (1970)

COEI-1-METACI

x

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

6.8

Arabski gumi

E 414/CAS 9000-01-5

Spis 3.3.6 (1972)

COEI-1-GOMARA

x

Kolikor je potrebno.

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

6.9

Vinska kislina D, L- ali njene nevtralne kalijeve soli

– / CAS 133-37-9

Spis 2.1.21 (2008); 3.4.15 (2008)

COEI-1-DLTART

x

Samo za obarjanje presežnega kalcija.

Pod pogoji iz Dodatka 4 k tej prilogi.

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

6.10

Manoproteini kvasovk

– / –

Spis 3.3.13 (2005)

COEI-1-MANPRO

x

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

6.11

Karboksimetil celuloza

E466 / –

Spis 3.3.14 (2008)

COEI-1-CMC

x

Samo za zagotovitev stabilizacije vina na vinski kamen.

Bela vina, (4), (5), (6), (7), (8), (9)

6.12

Kopolimeri polivinilimidazola-polivinilpirolidona (PVI/PVP)

– / CAS 87865-40-5

Spis 2.1.20 (2014); 3.4.14 (2014)

COEI-1-PVIPVP

x

Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

6.13

kalijev poliaspartat

E 456/CAS 64723-18-8

Spis 3.3.15 (2016)

COEI-1-POTASP

x

Samo za pomoč k stabilizaciji vina na vinski kamen.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

7

Encimi (9)

7.1

Ureaza

ES 3.5.1.5

Spis 3.4.11 (1995)

COEI-1-UREASE

x

Samo za zmanjšanje vsebnosti sečnine v vinu.

Pod pogoji iz Dodatka 6 k tej prilogi.

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

7.2

Pektin liaze

ES 4.2.2.10

Spis 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTPLY

x

Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

7.3

Pektin metil-esteraza

ES 3.1.1.11

Spis 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTPME

x

Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

7.4

Poligalakturonaza

ES 3.2.1.15

Spis 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTPGA

x

Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

7.5

Hemicelulaza

ES 3.2.1.78

Spis 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTGHE

x

Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

7.6

Celulaza

ES 3.2.1.4

Spis 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTCEL

x

Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

7.7

Beta-glukanaza

ES 3.2.1.58

Spis 3.2.10 (2004)

COEI-1-BGLUCA

x

Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

7.8

Glikosidaza

ES 3.2.1.20

Spis 2.1.19 (2013); 3.2.9 (2013)

COEI-1-GLYCOS

x

Samo za enološke namene pri maceraciji, čiščenju, stabilizaciji, filtriranju in ugotavljanju aromatičnih predhodnih sestavin grozdja.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

8

Plini in plini za pakiranje (10)

8.1

Argon

E 938/CAS 7440-37-1

Spis 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002)

COEI-1-ARGON

x (10)

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

8.2

Dušik

E 941/CAS 7727-37-9

Spis 2.1.14 (1999); 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002)

COEI-1-AZOTE

x (10)

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

8.3

Ogljikov dioksid

E 290/CAS 124-38-9

Spis 1.7 (1970); 2.1.14 (1999); 2.2.3 (1970); 2.2.5 (1970); 2.3.9 (2005); 4.1.10 (2002)

COEI-1-DIOCAR

x (10)

x

Pri mirnih vinih je najvišja vsebnost ogljikovega dioksida v obdelanem vinu, danem na trg, 3 g/l, nadpritisk zaradi ogljikovega dioksida pa mora biti nižji od 1 bara pri temperaturi 20 °C.

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

8.4

Plinasti kisik

E 948/CAS 17778-80-2

Spis 2.1.1 (2016); 3.5.5 (2016)

COEI-1-OXYGEN

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

9

Fermentacijska sredstva

9.1

Kvasovke za proizvodnjo vina

– / –

Spis 2.3.1 (2016); 4.1.8 (1981)

COEI-1-LESEAC

x (5)

sveže grozdje, (2), (10), (11), (12), (13), drugo alkoholno vrenje (4), (5), (6) in (7)

9.2

Mlečnokislinske bakterije

– / –

Spis 3.1.2 (1979); 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x (5)

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (15) in (16)

10

Popravljanje napak

10.1

Bakrov sulfat, pentahidrat

– / CAS 7758-99-8

Spis 3.5.8 (1989)

COEI-1-CUISUL

x

Največ do vrednosti 1 g/hl, če vsebnost bakra v obdelanem proizvodu ne preseže 1 mg/l, razen za likerska vina, pridelana iz svežega neprevretega ali malo prevretega grozdnega mošta, pri katerih vsebnost bakra ne preseže 2 mg/l.

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

10.2

Bakrov citrat

– / CAS 866-82-0

Spis 3.5.14 (2008)

COEI-1-CUICIT

x

Največ do vrednosti 1 g/hl, če vsebnost bakra v obdelanem proizvodu ne preseže 1 mg/l, razen za likerska vina, pridelana iz svežega neprevretega ali malo prevretega grozdnega mošta, pri katerih vsebnost bakra ne preseže 2 mg/l.

delno prevret grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

10.3

Hitosan, pridobljen iz Aspergillus niger

– / CAS 9012-76-4

Spis 3.4.16 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

10.4

Hitin-glukan, pridobljen iz Aspergillus niger

Hitin: CAS 1398-61-4; Glukan: CAS 9041-22-9.

Spis 3.4.17 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

10.5

Inaktivirane kvasovke

– / –

COEI-1-INAYEA

x (5)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

11

Drugi postopki

11.1

Smola alepskega bora

– / –

x

Pod pogoji iz Dodatka 2 k tej prilogi.

(2), (10), (11)

11.2

Sveže droži

– / –

x (5)

Samo pri suhih vinih. Sveže droži, ki so zdrave in nerazredčene ter vsebujejo kvasovke, nastale pri nedavni pridelavi suhega vina. Količine ne presegajo 5 % količine obdelanega proizvoda.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) in (16)

11.3

Karamel

E 150 a-d / –

Spis 4.3 (2007)

COEI-1-CARAMEL

x

Za okrepitev barve, kakor je opredeljeno v točki 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1333/2008.

(3)

11.4

alil izotiocianat

– / 57-06-7

x

Samo za impregnacijo ploščic iz čistega parafina. Glej preglednico 1.

V vinu ne sme biti sledov alilizotiocianata.

Samo pri delno prevretem grozdnem moštu za neposredno prehrano ljudi in vinu.

11.5

Inaktivirane kvasovke

– / –

COEI-1-INAYEA

x (5)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) in (16)

Dodatek 1

Vinska kislina (L(+)-) in pridobljeni proizvodi

| 1. | Vinska kislina, katere uporaba za razkisanje je določena v vrstični postavki 1.1 preglednice 2 te priloge, se lahko uporabi samo za proizvode, ki so: | iz sort vinske trte elbling in rizling ter |
| --- | --- | --- |

1.

iz sort vinske trte elbling in rizling ter

| | pridobljeni iz grozdja, pridelanega na naslednjih vinorodnih območjih v severnem delu vinorodne cone A:






  — | Ahr, |
| --- | --- | --- |

pridobljeni iz grozdja, pridelanega na naslednjih vinorodnih območjih v severnem delu vinorodne cone A:

—

Ahr,

| — | Rheingau, |
| --- | --- |

—

Rheingau,

| — | Mittelrhein, |
| --- | --- |

—

Mittelrhein,

| — | Mosel, |
| --- | --- |

—

Mosel,

| — | Nahe, |
| --- | --- |

—

Nahe,

| — | Rheinhessen, |
| --- | --- |

—

Rheinhessen,

| — | Pfalz, |
| --- | --- |

—

Pfalz,

| — | Moselle luxembourgeoise. |
| --- | --- |

—

Moselle luxembourgeoise.

| 2. | Vinska kislina, uporaba katere je določena v vrstični postavki 1.1 preglednice 2 te priloge, imenovana tudi vinska kislina (L(+)-), mora biti kmetijskega izvora in ekstrahirana iz vinskih proizvodov. Prav tako mora ustrezati merilom čistosti iz Uredbe (EU) št. 231/2012. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Naslednji pridobljeni proizvodi vinske kisline (L(+)-), uporaba katere je določena v naslednjih vrstičnih postavkah preglednice 2 te priloge, morajo biti kmetijskega izvora:






  — | kalcijev tartrat (1.7), |
| --- | --- | --- |

3.

—

kalcijev tartrat (1.7),

| — | kalijev tartrat (1.4), |
| --- | --- |

—

kalijev tartrat (1.4),

| — | kalijev hidrogentartrat (6.1), |
| --- | --- |

—

kalijev hidrogentartrat (6.1),

| — | metavinska kislina (6.7). |
| --- | --- |

—

metavinska kislina (6.7).

Dodatek 2

Smola alepskega bora

| 1. | Smola alepskega bora, katere uporaba je določena v vrstični postavki 11.1 preglednice 2 te priloge, se lahko uporabi samo za proizvodnjo vina „retsina“. Ta enološki postopek se lahko izvaja samo:






  (a) | na geografskem ozemlju Grčije; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

na geografskem ozemlju Grčije;

| (b) | z uporabo grozdnega mošta iz sort vinske trte s proizvodnih in vinorodnih območij, kakor so opredeljena v grških nacionalnih predpisih, veljavnih na dan 31. decembra 1980; |
| --- | --- |

(b)

z uporabo grozdnega mošta iz sort vinske trte s proizvodnih in vinorodnih območij, kakor so opredeljena v grških nacionalnih predpisih, veljavnih na dan 31. decembra 1980;

| (c) | z dodatkom 1 000 gramov ali manj smole na hektoliter uporabljenega proizvoda pred vrenjem, ali kadar dejanski volumenski delež alkohola ne presega tretjine skupnega volumenskega deleža alkohola, med vrenjem. |
| --- | --- |

(c)

z dodatkom 1 000 gramov ali manj smole na hektoliter uporabljenega proizvoda pred vrenjem, ali kadar dejanski volumenski delež alkohola ne presega tretjine skupnega volumenskega deleža alkohola, med vrenjem.

| 2. | Grčija Komisijo vnaprej uradno obvesti, če namerava spremeniti določbe iz točke 1(b). To uradno obvestilo se pošlje v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183. Če Komisija ne odgovori v dveh mesecih po prejemu takšnega uradnega obvestila, lahko Grčija izvede načrtovane spremembe. |
| --- | --- |

2.

Dodatek 3

Ionskoizmenjevalne smole

Ionskoizmenjevalne smole, ki se lahko uporabijo v skladu z vrstično postavko 6 preglednice 1 te priloge, so kopolimeri stirena in divinilbenzena, ki vsebujejo sulfonsko kislino ali amonijeve skupine. Izpolnjevati morajo zahteve iz Uredbe (ES) št. 1935/2004 ter predpise Unije in nacionalne predpise, sprejete za njeno izvajanje. Poleg tega pri preskušanju z analizno metodo iz tretjega odstavka tega dodatka ne smejo izgubiti več kakor 1 mg/l organske snovi v nobenem od navedenih topil. Regenerirati se morajo s snovmi, dovoljenimi za uporabo pri pripravi živil.

Te smole se lahko uporabijo samo pod nadzorom enologa ali tehnika in v obratih, ki jih odobrijo organi držav članic, na katerih ozemlju se uporabljajo. Organi določijo dolžnosti in odgovornosti odobrenih enologov in tehnikov.

Analizna metoda za določanje izgube organske snovi pri ionskoizmenjevalnih smolah:

1.   NAMEN IN PODROČJE UPORABE

S to metodo določimo izgubo organske snovi pri ionskoizmenjevalnih smolah.

2.   OPREDELITEV

Izguba organske snovi pri ionskoizmenjevalnih smolah. Izguba organske snovi se določi z navedeno metodo.

3.   NAČIN

Topila za izločanje gredo skozi pripravljene smole in teža izločene organske snovi se določi gravimetrično.

4.   REAGENTI

Reagenti morajo biti analitske kakovosti.

Ekstrakcijska topila.

| 4.1 | Destilirana ali deionizirana voda enakovredne čistosti. |
| --- | --- |

4.1

Destilirana ali deionizirana voda enakovredne čistosti.

| 4.2 | Etanol, 15 vol. %. Pripravimo ga z mešanjem 15 delov absolutnega etanola s 85 deli vode (točka 4.1). |
| --- | --- |

4.2

Etanol, 15 vol. %. Pripravimo ga z mešanjem 15 delov absolutnega etanola s 85 deli vode (točka 4.1).

| 4.3 | Ocetna kislina, 5 vol. %. Pripravimo z mešanjem 5 delov ledoceta s 95 deli vode (točka 4.1). |
| --- | --- |

4.3

Ocetna kislina, 5 vol. %. Pripravimo z mešanjem 5 delov ledoceta s 95 deli vode (točka 4.1).

5.   OPREMA

| 5.1 | Kolone za ionskoizmenjevalno kromatografijo. |
| --- | --- |

5.1

Kolone za ionskoizmenjevalno kromatografijo.

| 5.2 | Merilni valji prostornine 2 l. |
| --- | --- |

5.2

Merilni valji prostornine 2 l.

| 5.3 | Izparilnice, ki lahko prenesejo 850 °C v talilni peči. |
| --- | --- |

5.3

Izparilnice, ki lahko prenesejo 850 °C v talilni peči.

| 5.4 | Sušilna peč, termostatsko uravnana pri 105 ± 2 °C. |
| --- | --- |

5.4

Sušilna peč, termostatsko uravnana pri 105 ± 2 °C.

| 5.5 | Talilna peč, termostatsko uravnana pri 850 ± 25 °C. |
| --- | --- |

5.5

Talilna peč, termostatsko uravnana pri 850 ± 25 °C.

| 5.6 | Analitska tehtnica, natančna do 0,1 mg. |
| --- | --- |

5.6

Analitska tehtnica, natančna do 0,1 mg.

| 5.7 | Izparilnik z grelno ploščo ali infrardeči izparilnik. |
| --- | --- |

5.7

Izparilnik z grelno ploščo ali infrardeči izparilnik.

6.   POSTOPEK

| 6.1 | V vsako od treh ločenih kolon za ionskoizmenjevalno kromatografijo (točka 5.1) dodamo 50 ml preskusne ionskoizmenjevalne smole, ki smo jo oprali in obdelali po proizvajalčevih navodilih za pripravo smol, ki se uporabljajo v prehrani. |
| --- | --- |

6.1

V vsako od treh ločenih kolon za ionskoizmenjevalno kromatografijo (točka 5.1) dodamo 50 ml preskusne ionskoizmenjevalne smole, ki smo jo oprali in obdelali po proizvajalčevih navodilih za pripravo smol, ki se uporabljajo v prehrani.

| 6.2 | Pri anionskih smolah tri topila za izločanje (točke 4.1, 4.2 in 4.3) posebej pošljemo skozi pripravljene kolone (točka 6.1) pri stopnji pretoka od 350 do 450 ml/h. V vsakem primeru prvi liter izpirka zavržemo in zberemo naslednja dva litra v merilne valje (točka 5.2). Pri kationskih smolah skozi pripravljene kolone pošljemo samo topili iz točk 4.1 in 4.2. |
| --- | --- |

6.2

Pri anionskih smolah tri topila za izločanje (točke 4.1, 4.2 in 4.3) posebej pošljemo skozi pripravljene kolone (točka 6.1) pri stopnji pretoka od 350 do 450 ml/h. V vsakem primeru prvi liter izpirka zavržemo in zberemo naslednja dva litra v merilne valje (točka 5.2). Pri kationskih smolah skozi pripravljene kolone pošljemo samo topili iz točk 4.1 in 4.2.

| 6.3 | Vse tri izpirke izparevamo na grelni plošči ali z infrardečim izparilnikom (točka 5.7) v posebnih izparilnicah (točka 5.3), ki smo jih prej očistili in stehtali (m0). Izparilnice damo v peč (točka 5.4) in sušimo do konstantne teže (m1). |
| --- | --- |

6.3

Vse tri izpirke izparevamo na grelni plošči ali z infrardečim izparilnikom (točka 5.7) v posebnih izparilnicah (točka 5.3), ki smo jih prej očistili in stehtali (m0). Izparilnice damo v peč (točka 5.4) in sušimo do konstantne teže (m1).

| 6.4 | Ko smo zabeležili konstantno težo (točka 6.3), damo izparilnico v talilno peč (točka 5.5) in upepeljujemo do konstantne teže (m2). |
| --- | --- |

6.4

Ko smo zabeležili konstantno težo (točka 6.3), damo izparilnico v talilno peč (točka 5.5) in upepeljujemo do konstantne teže (m2).

| 6.5 | Izračunamo izločeno organsko snov (točka 7.1). Če rezultat presega 1 mg/l, izvedemo slepi poskus z reagenti in vnovič izračunamo maso izločene organske snovi. |
| --- | --- |

6.5

Izračunamo izločeno organsko snov (točka 7.1). Če rezultat presega 1 mg/l, izvedemo slepi poskus z reagenti in vnovič izračunamo maso izločene organske snovi.

Slepi poskus izvedemo s ponavljanjem postopkov iz točk 6.3 in 6.4, vendar z uporabo dveh litrov topila za izločanje, da v točkah 6.3 oziroma 6.4 dobimo teži m3 oziroma m4.

7.   IZRAŽANJE REZULTATOV

| 7.1 | Formula in izračun rezultatov
  Organska snov, izločena pri ionskoizmenjevalnih smolah, v mg/l, je dana z:
  500 (m1 – m2)
  pri čemer sta m1 in m2 izraženi v gramih.
  Popravljena teža (mg/l) organske snovi, izločene pri ionsoizmenjevalnih smolah, je dana z:
  500 (m1 – m2 – m3 + m4)
  pri čemer so m1, m2, m3 in m4 izražene v gramih. |
| --- | --- |

7.1

Formula in izračun rezultatov

Organska snov, izločena pri ionskoizmenjevalnih smolah, v mg/l, je dana z:

500 (m1 – m2)

pri čemer sta m1 in m2 izraženi v gramih.

Popravljena teža (mg/l) organske snovi, izločene pri ionsoizmenjevalnih smolah, je dana z:

500 (m1 – m2 – m3 + m4)

pri čemer so m1, m2, m3 in m4 izražene v gramih.

| 7.2 | Razlika med rezultatoma dveh vzporednih določitev na istem vzorcu ne sme presegati 0,2 mg/l. |
| --- | --- |

7.2

Razlika med rezultatoma dveh vzporednih določitev na istem vzorcu ne sme presegati 0,2 mg/l.

Dodatek 4

Kalijev ferocianid

Kalcijev fitat

D, L-vinska kislina

Kalijev ferocianid in kalcijev fitat, katerih uporaba je določena v vrstičnih postavkah 6.5 in 6.6 preglednice 2 te priloge, in D, L-vinska kislina, katere uporaba je določena v vrstični postavki 6.9 preglednice 2 te priloge, se lahko uporabijo samo pod nadzorom enologa ali tehnika, ki ga je uradno odobril organ države članice, na katere ozemlju se izvaja proces, in mu zadevna država članica po potrebi določi obseg pristojnosti.

Po obdelavi s kalijevim ferocianidom ali kalcijevim fitatom mora vino vsebovati sledi železa.

Nadzor nad uporabo proizvodov iz prvega pododstavka se ureja s predpisi, ki jih sprejmejo države članice.

Dodatek 5

Zahteve za obdelavo z elektrodializo

Namen je doseči stabilnost tartratov v vinu, tj. kalijevega hidrogentartrata in kalcijevega tartrata (ter drugih kalcijevih soli), z izločanjem prenasičenih ionov v vinu ob delovanju električnega polja in uporabi membran, ki so prepustne za anione ali katione.

1.   ZAHTEVE ZA MEMBRANE

| 1.1 | Membrane morajo biti nameščene izmenično na način stiskanja in filtriranja ali na drug primeren način, pri katerem se ločita obdelani (vino) in koncentrirani del (odpadna voda). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Membrane, prepustne za katione, morajo biti oblikovane za izločanje zgolj kationov, zlasti K+ in Ca++. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Membrane, prepustne za anione, morajo biti oblikovane za izločanje zgolj anionov, zlasti tartratnih anionov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Membrane ne smejo preveč spremeniti fizikalno-kemične sestave in senzoričnih značilnosti vina. Izpolnjevati morajo naslednje zahteve:






  — | proizvedene morajo biti z dobro proizvodno prakso iz snovi, ki so odobrene za proizvodnjo plastičnih materialov, namenjenih za stik z živili, kakor so navedeni v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 10/2011, |
| --- | --- | --- |

1.4

—

proizvedene morajo biti z dobro proizvodno prakso iz snovi, ki so odobrene za proizvodnjo plastičnih materialov, namenjenih za stik z živili, kakor so navedeni v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 10/2011,

| — | uporabnik opreme za elektrodializo mora dokazati, da uporabljene membrane izpolnjujejo zgornje zahteve in da je morebitne zamenjave izvedlo specializirano osebje; |
| --- | --- |

—

uporabnik opreme za elektrodializo mora dokazati, da uporabljene membrane izpolnjujejo zgornje zahteve in da je morebitne zamenjave izvedlo specializirano osebje;

| — | ne smejo prepuščati nobene snovi v tolikšni količini, da bi to ogrozilo zdravje ljudi oziroma vplivalo na okus ali vonj živil, in morajo izpolnjevati merila iz Uredbe (EU) št. 10/2011, |
| --- | --- |

—

ne smejo prepuščati nobene snovi v tolikšni količini, da bi to ogrozilo zdravje ljudi oziroma vplivalo na okus ali vonj živil, in morajo izpolnjevati merila iz Uredbe (EU) št. 10/2011,

| — | njihova uporaba ne sme sprožiti reakcij med njihovimi sestavinami in vinom, katerih posledica bi bil lahko nastanek novih spojin v obdelanem proizvodu, ki bi utegnile biti toksične. |
| --- | --- |

—

njihova uporaba ne sme sprožiti reakcij med njihovimi sestavinami in vinom, katerih posledica bi bil lahko nastanek novih spojin v obdelanem proizvodu, ki bi utegnile biti toksične.

Stabilnost svežih membran za elektrodializo se določi z uporabo simulanta, ki reproducira fizikalno-kemično sestavo vina, da bi se preučila morebitna migracija nekaterih snovi iz njih.

Priporočen je naslednji preskusni postopek:

Simulant je raztopina vode in alkohola z dodanim puferjem na pH in prevodnost vina. Njegova sestava je naslednja:

| — | absolutni etanol: 11 l, |
| --- | --- |

—

absolutni etanol: 11 l,

| — | kalijev hidrogentartrat: 380 g, |
| --- | --- |

—

kalijev hidrogentartrat: 380 g,

| — | kalijev klorid: 60 g, |
| --- | --- |

—

kalijev klorid: 60 g,

| — | koncentrirana žveplova kislina: 5 ml, |
| --- | --- |

—

koncentrirana žveplova kislina: 5 ml,

| — | destilirana voda: kolikor potrebno za 100 l. |
| --- | --- |

—

destilirana voda: kolikor potrebno za 100 l.

Ta raztopina se uporablja za preskuse migracije v zaprtem tokokrogu na plasti elektrodializnih celic pod napetostjo (1 volt/celico), na podlagi 50 l/m2 anionskih in kationskih membran, do 50-odstotne demineralizacije raztopine. Odpadni tokokrog začne raztopina kalijevega klorida 5 g/l. Snovi, ki migrirajo, se preskusijo za simulant, pa tudi za elektrodializni tokokrog.

Določijo se organske molekule, ki vstopajo v sestavo membrane in lahko migrirajo v obdelano raztopino. Za vsako od teh sestavin odobreni laboratorij izvede specifično določitev. Vsebnost vseh določenih sestavin v simulantu ne sme presegati 50 μg/l.

Za te membrane morajo veljati splošna pravila o pregledih materialov v stiku z živili.

2.   ZAHTEVE ZA UPORABO MEMBRAN

Membranski par je oblikovan tako, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

| — | znižanje pH vina ne sme preseči 0,3 enote pH, |
| --- | --- |

—

znižanje pH vina ne sme preseči 0,3 enote pH,

| — | znižanje vsebnosti hlapnih kislin mora biti manj kakor 0,12 g/l (2 meq, izraženo kot ocetna kislina), |
| --- | --- |

—

znižanje vsebnosti hlapnih kislin mora biti manj kakor 0,12 g/l (2 meq, izraženo kot ocetna kislina),

| — | obdelava z elektrodializo ne sme vplivati na neionske sestavine vina, zlasti polifenole in polisaharide, |
| --- | --- |

—

obdelava z elektrodializo ne sme vplivati na neionske sestavine vina, zlasti polifenole in polisaharide,

| — | razpršenost majhnih molekul, kakor je etanol, se mora zmanjšati in ne sme povzročiti zmanjšanja alkoholnega deleža za več kakor 0,1 vol. %, |
| --- | --- |

—

razpršenost majhnih molekul, kakor je etanol, se mora zmanjšati in ne sme povzročiti zmanjšanja alkoholnega deleža za več kakor 0,1 vol. %,

| — | membrane morajo biti hranjene in čiščene z odobrenimi postopki in s snovmi, odobrenimi za uporabo pri pripravi živil, |
| --- | --- |

—

membrane morajo biti hranjene in čiščene z odobrenimi postopki in s snovmi, odobrenimi za uporabo pri pripravi živil,

| — | membrane so označene, tako da se lahko preverijo spremembe v plasteh, |
| --- | --- |

—

membrane so označene, tako da se lahko preverijo spremembe v plasteh,

| — | oprema mora delovati prek upravljalnega in nadzornega mehanizma, ki upošteva nestabilnost posameznega vina, tako da odpravil samo prenasičenost kalijevega hidrogentartrata in kalcijevih soli, |
| --- | --- |

—

oprema mora delovati prek upravljalnega in nadzornega mehanizma, ki upošteva nestabilnost posameznega vina, tako da odpravil samo prenasičenost kalijevega hidrogentartrata in kalcijevih soli,

| — | obdelava se izvaja pod odgovornostjo enologa ali usposobljenega tehnika. |
| --- | --- |

—

obdelava se izvaja pod odgovornostjo enologa ali usposobljenega tehnika.

Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Dodatek 6

Zahteve za ureazo

| 1. | Mednarodna šifra za ureazo: EC 3-5-1-5, št. CAS: 9002-13-5. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dejavnost: aktivnost ureaze (aktivna pri kislih pH) za razgrajevanje sečnine na amonijak in ogljikov dioksid. Navedena aktivnost ni manj kakor 5 enot/mg, če je enota opredeljena kot količina, ki proizvede en μmol amonijaka na minuto pri 37 °C iz 5 g/l sečnine s pH 4. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izvor: Lactobacillus fermentum. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Področje uporabe: razgrajevanje sečnine v vinu, namenjenem za daljše staranje, če je njegova začetna koncentracija sečnine višja od 1 mg/l. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Največja uporabljena količina: 75 mg encimskega preparata na liter obdelanega vina, vendar ne več kakor 375 enot ureaze na liter vina. Po obdelavi mora biti vsa preostala encimska aktivnost odpravljena s filtriranjem vina (velikost luknjic < 1 μm). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kemične in mikrobiološke specifikacije o čistosti:






  Izguba pri sušenju | Manj kakor 10 % |
| --- | --- | --- |
| Težke kovine | Manj kakor 30 ppm |
| Pb | Manj kakor 10 ppm |
| Ker: | Manj kakor 2 ppm |
| Skupni koliformi | Jih ni |
| Salmonella spp | Je ni v 25 g vzorca |
| Število aerobov: | Manj kakor 5 × 104 celic/g |

6.

Izguba pri sušenju

Manj kakor 10 %

Težke kovine

Manj kakor 30 ppm

Pb

Manj kakor 10 ppm

Ker:

Manj kakor 2 ppm

Skupni koliformi

Jih ni

Salmonella spp

Je ni v 25 g vzorca

Število aerobov:

Manj kakor 5 × 104 celic/g

Ureaza, uporabljena za obdelavo vina, mora biti pripravljena pod podobnimi pogoji kakor ureaza, na katero se nanaša mnenje „Opinion on the use of urease prepared from Lactobacillus fermentum in wine production“ (Mnenje o uporabi ureaze, pripravljene iz Lactobacillus fermentum pri proizvodnji vina) Znanstvenega odbora za prehrano z dne 10. decembra 1998.

Dodatek 7

Zahteve za trske iz hrastovega lesa

PREDMET, POREKLO IN PODROČJE UPORABE

Trske iz hrastovega lesa se uporabljajo za pridelavo in negovanje vin, vključno z vrenjem svežega grozdja in grozdnega mošta, ter za prenos nekaterih lastnosti hrastovega lesa na vino.

Trske morajo izvirati izključno iz rodu Quercus.

Biti morajo v naravnem stanju ali pa lahno, srednje ali močno segrete, vendar ne smejo biti ožgane, tudi po površini ne, niti oglene ali drobljive na otip. Ne smejo biti kemično, encimsko ali fizično obdelane, razen segrevanja. Dodan jim ne sme biti noben proizvod za povečanje njihove naravne arome ali količine njihovih fenolnih spojin, ki jih je mogoče ekstrahirati.

OZNAČEVANJE UPORABLJENEGA PROIZVODA

Pri označevanju je treba navesti poreklo botanične vrste hrasta in intenzivnost morebitnega segretja, pogoje shranjevanja ter varnostna navodila.

VELIKOST

Velikost delcev lesa mora biti taka, da sito z 2-milimetrskimi mrežnimi očesi zadrži najmanj 95 % mase (tj. mrežna očesa 9).

ČISTOST

Trske iz hrastovega lesa ne smejo sproščati snovi v koncentracijah, ki bi lahko bile škodljive zdravju.

To obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Dodatek 8

Zahteve za popravek vsebnosti alkohola v vinih

Cilj popravka vsebnosti alkohola (v nadaljnjem besedilu: obdelava) je znižati prekomerno vsebnost etanola v vinu, da bi se izboljšalo njegovo ravnotežje okusov.

Zahteve:

| (1) | Navedene cilje je mogoče doseči s posameznimi ali kombiniranimi postopki ločevanja. |
| --- | --- |

(1)

Navedene cilje je mogoče doseči s posameznimi ali kombiniranimi postopki ločevanja.

| (2) | Obdelana vina ne smejo imeti organoleptičnih pomanjkljivosti in morajo biti primerna za neposredno prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(2)

Obdelana vina ne smejo imeti organoleptičnih pomanjkljivosti in morajo biti primerna za neposredno prehrano ljudi.

| (3) | Odstranitev alkohola iz vina ni mogoča, če se je na enem od vinskih proizvodov, uporabljenih pri proizvodnji zadevnega vina, izvedel eden od postopkov obogatitve iz dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Odstranitev alkohola iz vina ni mogoča, če se je na enem od vinskih proizvodov, uporabljenih pri proizvodnji zadevnega vina, izvedel eden od postopkov obogatitve iz dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

| (4) | Delež alkohola se lahko zmanjša za največ 20 %, skupni volumenski delež alkohola končnega proizvoda pa mora biti v skladu z deležem iz točke (a) drugega odstavka točke 1 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Delež alkohola se lahko zmanjša za največ 20 %, skupni volumenski delež alkohola končnega proizvoda pa mora biti v skladu z deležem iz točke (a) drugega odstavka točke 1 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

| (5) | Obdelava se izvaja pod odgovornostjo enologa ali usposobljenega tehnika. |
| --- | --- |

(5)

Obdelava se izvaja pod odgovornostjo enologa ali usposobljenega tehnika.

| (6) | Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(6)

Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (7) | Države članice lahko določijo, da je treba o obdelavi vnaprej uradno obvestiti pristojne organe. |
| --- | --- |

(7)

Države članice lahko določijo, da je treba o obdelavi vnaprej uradno obvestiti pristojne organe.

Dodatek 9

Zahteve za znižanje vsebnosti sladkorja v moštih s sklopitvijo membran

Cilj znižanja vsebnosti sladkorja (v nadaljnjem besedilu: obdelava) je izločiti sladkor iz mošta s sklopitvijo membran, pri čemer se združita mikrofiltracija ali ultrafiltracija z nanofiltracijo ali reverzno osmozo.

Zahteve:

| (1) | Pri obdelavi se količina zmanjša glede na količino in vsebnost sladkorja v sladkorni raztopini, izločeni iz začetnega mošta. |
| --- | --- |

(1)

Pri obdelavi se količina zmanjša glede na količino in vsebnost sladkorja v sladkorni raztopini, izločeni iz začetnega mošta.

| (2) | Pri navedenih postopkih se mora ohraniti vsebnost sestavin mošta, ki niso sladkorji. |
| --- | --- |

(2)

Pri navedenih postopkih se mora ohraniti vsebnost sestavin mošta, ki niso sladkorji.

| (3) | Znižanje vsebnosti sladkorja v moštih izključuje popravek vsebnosti alkohola v vinih, ki se pridobijo iz njih. |
| --- | --- |

(3)

Znižanje vsebnosti sladkorja v moštih izključuje popravek vsebnosti alkohola v vinih, ki se pridobijo iz njih.

| (4) | Obdelava ni mogoča v kombinaciji s katerim od postopkov obogatitve iz dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Obdelava ni mogoča v kombinaciji s katerim od postopkov obogatitve iz dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

| (5) | Obdelava poteka na količini mošta, določeni glede na zaželeno znižanje vsebnosti sladkorja. |
| --- | --- |

(5)

Obdelava poteka na količini mošta, določeni glede na zaželeno znižanje vsebnosti sladkorja.

| (6) | Cilj prve faze je po eni strani pripraviti mošt za drugo fazo koncentriranja in po drugi strani ohraniti makromolekule, ki so večje od praga prepustnosti membrane. To fazo je mogoče izvesti z ultrafiltracijo. |
| --- | --- |

(6)

Cilj prve faze je po eni strani pripraviti mošt za drugo fazo koncentriranja in po drugi strani ohraniti makromolekule, ki so večje od praga prepustnosti membrane. To fazo je mogoče izvesti z ultrafiltracijo.

| (7) | Permeat, pridobljen med prvo fazo obdelave, se nato skoncentrira z nanofiltracijo ali reverzno osmozo.
  Začetna voda in zlasti organske kisline, ki z nanofiltracijo niso bile zadržane, se lahko znova dodajo v obdelani mošt. |
| --- | --- |

(7)

Permeat, pridobljen med prvo fazo obdelave, se nato skoncentrira z nanofiltracijo ali reverzno osmozo.

Začetna voda in zlasti organske kisline, ki z nanofiltracijo niso bile zadržane, se lahko znova dodajo v obdelani mošt.

| (8) | Obdelava se izvaja pod odgovornostjo enologa ali usposobljenega tehnika. |
| --- | --- |

(8)

Obdelava se izvaja pod odgovornostjo enologa ali usposobljenega tehnika.

| (9) | Uporabljene membrane morajo izpolnjevati zahteve iz uredb (ES) št. 1935/2004 in (EU) št. 10/2011 ter nacionalne predpise, sprejete za njuno izvajanje. Izpolnjevati morajo zahteve iz mednarodnega enološkega kodeksa, ki ga je objavil OIV. |
| --- | --- |

(9)

Uporabljene membrane morajo izpolnjevati zahteve iz uredb (ES) št. 1935/2004 in (EU) št. 10/2011 ter nacionalne predpise, sprejete za njuno izvajanje. Izpolnjevati morajo zahteve iz mednarodnega enološkega kodeksa, ki ga je objavil OIV.

Dodatek 10

Zahteve za obdelavo vin z membransko tehnologijo skupaj z aktivnim ogljem za zmanjšanje presežnega 4-etilfenola in 4-etilgvajakola

Namen obdelave je znižati vsebnost 4-etilfenola in 4-etilgvajakola mikrobnega izvora, ki je organoleptična napaka in zakrije vinske arome.

Zahteve:

| (1) | Obdelava se izvaja pod odgovornostjo enologa ali usposobljenega tehnika. |
| --- | --- |

(1)

Obdelava se izvaja pod odgovornostjo enologa ali usposobljenega tehnika.

| (2) | Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Obdelavo je treba vpisati v register iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (3) | Uporabljene membrane morajo izpolnjevati zahteve iz uredb (ES) št. 1935/2004 in (EU) št. 10/2011 ter nacionalne predpise, sprejete za njuno izvajanje. Izpolnjevati morajo zahteve iz mednarodnega enološkega kodeksa, ki ga je objavil OIV. |
| --- | --- |

(3)

Uporabljene membrane morajo izpolnjevati zahteve iz uredb (ES) št. 1935/2004 in (EU) št. 10/2011 ter nacionalne predpise, sprejete za njuno izvajanje. Izpolnjevati morajo zahteve iz mednarodnega enološkega kodeksa, ki ga je objavil OIV.

DEL B

NAJVIŠJA VSEBNOST ŽVEPLOVEGA DIOKSIDA V VINIH

NAJVIŠJA VSEBNOST ŽVEPLOVEGA DIOKSIDA V VINIH

A.   VSEBNOST ŽVEPLOVEGA DIOKSIDA V VINIH

| 1. | Vsebnost skupnega žveplovega dioksida v vinih, razen penečih in likerskih vinih, ob sprostitvi na trg za neposredno prehrano ljudi ne sme presegati:






  (a) | 150 miligramov na liter za rdeča vina ter |
| --- | --- | --- |

1.

Vsebnost skupnega žveplovega dioksida v vinih, razen penečih in likerskih vinih, ob sprostitvi na trg za neposredno prehrano ljudi ne sme presegati:

(a)

150 miligramov na liter za rdeča vina ter

| (b) | 200 miligramov na liter za bela vina in vina rosé. |
| --- | --- |

(b)

200 miligramov na liter za bela vina in vina rosé.

| 2. | Ne glede na točki 1(a) in (b) se najvišja vsebnost žveplovega dioksida pri vinih z vsebnostjo sladkorjev, izraženo z vsoto glukoze in fruktoze, ki znaša najmanj pet gramov na liter, poviša na:






  (a) | 200 miligramov na liter za rdeča vina; |
| --- | --- | --- |

2.

Ne glede na točki 1(a) in (b) se najvišja vsebnost žveplovega dioksida pri vinih z vsebnostjo sladkorjev, izraženo z vsoto glukoze in fruktoze, ki znaša najmanj pet gramov na liter, poviša na:

(a)

200 miligramov na liter za rdeča vina;

| (b) | 250 miligramov na liter za bela vina in vina rosé; |
| --- | --- |

(b)

250 miligramov na liter za bela vina in vina rosé;

| (c) | 300 miligramov na liter za:






  — | vina, ki so v skladu s predpisi Unije upravičena do opisa z izrazom „Spätlese“, |
| --- | --- | --- |

(c)

300 miligramov na liter za:

—

vina, ki so v skladu s predpisi Unije upravičena do opisa z izrazom „Spätlese“,

| — | bela vina, ki so upravičena do naslednjih zaščitenih označb porekla: Bordeaux supérieur, Graves de Vayres, Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire za t. i. vina „moelleux“, Premières Côtes de Bordeaux, Côtes de Bergerac, Côtes de Montravel, Gaillac, ki jim sledi izraz „doux“ ali „vendanges tardives“, Rosette in Savennières, |
| --- | --- |

—

bela vina, ki so upravičena do naslednjih zaščitenih označb porekla: Bordeaux supérieur, Graves de Vayres, Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire za t. i. vina „moelleux“, Premières Côtes de Bordeaux, Côtes de Bergerac, Côtes de Montravel, Gaillac, ki jim sledi izraz „doux“ ali „vendanges tardives“, Rosette in Savennières,

| — | bela vina, ki so upravičena do zaščitenih označb porekla Allela, Navarra, Penedès, Tarragona in Valencia, ter vina, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla iz regije Comunidad Autónoma del Pais Vasco in so opisana z izrazom „vendimia tardia“, |
| --- | --- |

—

bela vina, ki so upravičena do zaščitenih označb porekla Allela, Navarra, Penedès, Tarragona in Valencia, ter vina, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla iz regije Comunidad Autónoma del Pais Vasco in so opisana z izrazom „vendimia tardia“,

| — | sladka vina, upravičena do zaščitene označbe porekla „Binissalem-Mallorca“, |
| --- | --- |

—

sladka vina, upravičena do zaščitene označbe porekla „Binissalem-Mallorca“,

| — | vina iz prezrelega grozdja in sušenega grozdja, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Malaga“ in katerih vsebnost nepovretega sladkorja znaša najmanj 45 g/l, |
| --- | --- |

—

vina iz prezrelega grozdja in sušenega grozdja, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Malaga“ in katerih vsebnost nepovretega sladkorja znaša najmanj 45 g/l,

| — | vina iz Združenega kraljestva, proizvedena v skladu s predpisi Združenega kraljestva, če vsebnost sladkorja presega 45 g/l, |
| --- | --- |

—

vina iz Združenega kraljestva, proizvedena v skladu s predpisi Združenega kraljestva, če vsebnost sladkorja presega 45 g/l,

| — | vina iz Madžarske z zaščiteno označbo porekla „Tokaji“, ki so v skladu z madžarskimi predpisi opisana z izrazoma „Tokaji édes szamorodni“ ali „Tokaji szàraz szamorodni“, |
| --- | --- |

—

vina iz Madžarske z zaščiteno označbo porekla „Tokaji“, ki so v skladu z madžarskimi predpisi opisana z izrazoma „Tokaji édes szamorodni“ ali „Tokaji szàraz szamorodni“,

| — | vina, ki so upravičena do ene od naslednjih zaščitenih označb porekla: Loazzolo, Alto Adige in Trentino in so opisana z izrazoma ali enim od izrazov: „passito“ ali „vendemmia tardiva“, |
| --- | --- |

—

vina, ki so upravičena do ene od naslednjih zaščitenih označb porekla: Loazzolo, Alto Adige in Trentino in so opisana z izrazoma ali enim od izrazov: „passito“ ali „vendemmia tardiva“,

| — | vina, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla: „Colli orientali del Friuli“ skupaj z izrazom „Picolit“, |
| --- | --- |

—

vina, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla: „Colli orientali del Friuli“ skupaj z izrazom „Picolit“,

| — | vina, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Moscato di Pantelleria naturale“ in „Moscato di Pantelleria“, |
| --- | --- |

—

vina, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Moscato di Pantelleria naturale“ in „Moscato di Pantelleria“,

| — | vina iz Češke, ki so upravičena do opisa z izrazom „pozdní sběr“, |
| --- | --- |

—

vina iz Češke, ki so upravičena do opisa z izrazom „pozdní sběr“,

| — | vina iz Slovaške, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazom „neskorý zber“, ter slovaška vina „tokaj“, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Tokajské samorodné suché“ ali „Tokajské samorodné sladké“, |
| --- | --- |

—

vina iz Slovaške, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazom „neskorý zber“, ter slovaška vina „tokaj“, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Tokajské samorodné suché“ ali „Tokajské samorodné sladké“,

| — | vina iz Slovenije, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazom „vrhunsko vino ZGP – pozna trgatev“, |
| --- | --- |

—

vina iz Slovenije, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazom „vrhunsko vino ZGP – pozna trgatev“,

| — | bela vina z naslednjimi zaščitenimi geografskimi označbami, če skupni volumenski delež alkohola znaša več kot 15 vol. %, vsebnost sladkorjev pa je višja od 45 g/l:






  — | Franche-Comté, |
| --- | --- | --- |

—

bela vina z naslednjimi zaščitenimi geografskimi označbami, če skupni volumenski delež alkohola znaša več kot 15 vol. %, vsebnost sladkorjev pa je višja od 45 g/l:

—

Franche-Comté,

| — | Coteaux de l'Auxois, |
| --- | --- |

—

Coteaux de l'Auxois,

| — | Saône-et-Loire, |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire,

| — | Coteaux de l'Ardèche, |
| --- | --- |

—

Coteaux de l'Ardèche,

| — | Collines rhodaniennes, |
| --- | --- |

—

Collines rhodaniennes,

| — | Comté Tolosan, |
| --- | --- |

—

Comté Tolosan,

| — | Côtes de Gascogne, |
| --- | --- |

—

Côtes de Gascogne,

| — | Gers, |
| --- | --- |

—

Gers,

| — | Lot, |
| --- | --- |

—

Lot,

| — | Côtes du Tarn, |
| --- | --- |

—

Côtes du Tarn,

| — | Corrèze, |
| --- | --- |

—

Corrèze,

| — | Ile de Beauté, |
| --- | --- |

—

Ile de Beauté,

| — | Oc, |
| --- | --- |

—

Oc,

| — | Thau, |
| --- | --- |

—

Thau,

| — | Val de Loire, |
| --- | --- |

—

Val de Loire,

| — | Méditerranée, |
| --- | --- |

—

Méditerranée,

| — | Comtés rhodaniens, |
| --- | --- |

—

Comtés rhodaniens,

| — | Côtes de Thongue, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thongue,

| — | Côte Vermeille, |
| --- | --- |

—

Côte Vermeille,

| — | Agenais, |
| --- | --- |

—

Agenais,

| — | Landes, |
| --- | --- |

—

Landes,

| — | Allobrogie, |
| --- | --- |

—

Allobrogie,

| — | Var, |
| --- | --- |

—

Var,

| — | sladka vina iz Grčije, katerih dejanski volumenski delež alkohola znaša najmanj 15 vol. % in vsebnost sladkorjev najmanj 45 g/l ter so upravičena do ene od naslednjih zaščitenih geografskih označb:






  — | Άγιο Όρος (Mount Athos – Holly Mount Athos – Holly Mountain Athos – Mont Athos – Άγιο Όρος Άθως), |
| --- | --- | --- |

—

sladka vina iz Grčije, katerih dejanski volumenski delež alkohola znaša najmanj 15 vol. % in vsebnost sladkorjev najmanj 45 g/l ter so upravičena do ene od naslednjih zaščitenih geografskih označb:

—

Άγιο Όρος (Mount Athos – Holly Mount Athos – Holly Mountain Athos – Mont Athos – Άγιο Όρος Άθως),

| — | Αργολίδα (Αrgolida), |
| --- | --- |

—

Αργολίδα (Αrgolida),

| — | Αχαΐα (Achaia), |
| --- | --- |

—

Αχαΐα (Achaia),

| — | Επανομή (Epanomi), |
| --- | --- |

—

Επανομή (Epanomi),

| — | Κυκλάδες (Cyclades), |
| --- | --- |

—

Κυκλάδες (Cyclades),

| — | Λακωνία (Lakonia), |
| --- | --- |

—

Λακωνία (Lakonia),

| — | Πιερία (Pieria), |
| --- | --- |

—

Πιερία (Pieria),

| — | Τύρναβος (Tyrnavos), |
| --- | --- |

—

Τύρναβος (Tyrnavos),

| — | Φλώρινα (Florina), |
| --- | --- |

—

Φλώρινα (Florina),

| — | sladka vina s Cipra, katerih dejanski volumenski delež alkohola znaša največ 15 vol. % in vsebnost sladkorjev najmanj 45 g/l ter so upravičena do zaščitene označbe porekla Κουμανδαρία (Commandaria), |
| --- | --- |

—

sladka vina s Cipra, katerih dejanski volumenski delež alkohola znaša največ 15 vol. % in vsebnost sladkorjev najmanj 45 g/l ter so upravičena do zaščitene označbe porekla Κουμανδαρία (Commandaria),

| — | sladka vina s Cipra, ki so pridelana iz prezrelega ali sušenega grozdja, katerih skupni volumenski delež alkohola znaša najmanj 15 vol. % in vsebnost sladkorjev najmanj 45 g/l ter so upravičena do ene od naslednjih zaščitenih geografskih označb:






  — | Τοπικός Οίνος Λεμεσός (Regional wine of Lemesos), |
| --- | --- | --- |

—

sladka vina s Cipra, ki so pridelana iz prezrelega ali sušenega grozdja, katerih skupni volumenski delež alkohola znaša najmanj 15 vol. % in vsebnost sladkorjev najmanj 45 g/l ter so upravičena do ene od naslednjih zaščitenih geografskih označb:

—

Τοπικός Οίνος Λεμεσός (Regional wine of Lemesos),

| — | Τοπικός Οίνος Πάφος (Regional wine of Pafos), |
| --- | --- |

—

Τοπικός Οίνος Πάφος (Regional wine of Pafos),

| — | Τοπικός Οίνος Λάρνακα (Regional wine of Larnaka), |
| --- | --- |

—

Τοπικός Οίνος Λάρνακα (Regional wine of Larnaka),

| — | Τοπικός Οίνος Λευκωσία (Regional wine of Lefkosia), |
| --- | --- |

—

Τοπικός Οίνος Λευκωσία (Regional wine of Lefkosia),

| — | sladka vina z Malte, katerih skupni volumenski delež alkohola znaša najmanj 13,5 vol. % in vsebnost sladkorjev najmanj 45 g/l ter so upravičena do zaščitene označbe porekla „Malta“ in „Gozo“, |
| --- | --- |

—

sladka vina z Malte, katerih skupni volumenski delež alkohola znaša najmanj 13,5 vol. % in vsebnost sladkorjev najmanj 45 g/l ter so upravičena do zaščitene označbe porekla „Malta“ in „Gozo“,

| — | vina iz Hrvaške, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazi „kvalitetno vino KZP – desertno vino“, „vrhunsko vino KZP – desertno vino“, pri katerih je vsebnost sladkorja višja od 50 g/l, ali „vrhunsko vino KZP – kasna berba“; |
| --- | --- |

—

vina iz Hrvaške, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazi „kvalitetno vino KZP – desertno vino“, „vrhunsko vino KZP – desertno vino“, pri katerih je vsebnost sladkorja višja od 50 g/l, ali „vrhunsko vino KZP – kasna berba“;

| — | vina iz sušenega grozdja z zaščiteno označbo porekla „Ponikve“, pri katerih je vsebnost sladkorja višja od 50 g/l, |
| --- | --- |

—

vina iz sušenega grozdja z zaščiteno označbo porekla „Ponikve“, pri katerih je vsebnost sladkorja višja od 50 g/l,

| — | vina z zaščiteno označbo porekla „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“, ki so opisana z izrazoma „kvalitetno vino KZP – desertno vino“ ali „vrhunsko vino KZP – desertno vino“, pri katerih je vsebnost sladkorja višja od 50 g/l; |
| --- | --- |

—

vina z zaščiteno označbo porekla „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“, ki so opisana z izrazoma „kvalitetno vino KZP – desertno vino“ ali „vrhunsko vino KZP – desertno vino“, pri katerih je vsebnost sladkorja višja od 50 g/l;

| (d) | 350 miligramov na liter za:






  — | vina, ki so v skladu s predpisi Unije upravičena do opisa z izrazom „Auslese“, |
| --- | --- | --- |

(d)

350 miligramov na liter za:

—

vina, ki so v skladu s predpisi Unije upravičena do opisa z izrazom „Auslese“,

| — | bela romunska vina, ki so upravičena do ene od naslednjih zaščitenih označb porekla: Murfatlar, Cotnari, Târnave, Pietroasa, Valea Călugărească, |
| --- | --- |

—

bela romunska vina, ki so upravičena do ene od naslednjih zaščitenih označb porekla: Murfatlar, Cotnari, Târnave, Pietroasa, Valea Călugărească,

| — | vina iz Češke, ki so upravičena do opisa z izrazom „výběr z hroznů“, |
| --- | --- |

—

vina iz Češke, ki so upravičena do opisa z izrazom „výběr z hroznů“,

| — | vina iz Slovaške, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazom „výber z hrozna“, ter slovaška vina „tokaj“, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Tokajský másláš“ ali „Tokajský forditáš“, |
| --- | --- |

—

vina iz Slovaške, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazom „výber z hrozna“, ter slovaška vina „tokaj“, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Tokajský másláš“ ali „Tokajský forditáš“,

| — | vina iz Slovenije, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazom „vrhunsko vino ZGP – izbor“, |
| --- | --- |

—

vina iz Slovenije, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazom „vrhunsko vino ZGP – izbor“,

| — | vina, ki so upravičena do tradicionalnega izraza „Késői szüretelésű bor“, |
| --- | --- |

—

vina, ki so upravičena do tradicionalnega izraza „Késői szüretelésű bor“,

| — | vina vrste „aleatico“ iz Italije, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Pergola“ in do tradicionalnega izraza „passito“, |
| --- | --- |

—

vina vrste „aleatico“ iz Italije, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Pergola“ in do tradicionalnega izraza „passito“,

| — | vina iz Hrvaške, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in opisa z izrazom „vrhunsko vino KZP – izborna berba“, |
| --- | --- |

—

vina iz Hrvaške, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in opisa z izrazom „vrhunsko vino KZP – izborna berba“,

| — | vina iz Madžarske, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so v skladu z madžarskimi predpisi opisana z izrazoma „Válogatott szüretelésű bor“ ali „Főbor“; |
| --- | --- |

—

vina iz Madžarske, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so v skladu z madžarskimi predpisi opisana z izrazoma „Válogatott szüretelésű bor“ ali „Főbor“;

| (e) | 400 miligramov na liter za:






  — | vina, ki so v skladu s predpisi Unije upravičena do opisa z izrazi „Beerenauslese“, „Ausbruch“, „Ausbruchwein“, „Trockenbeerenauslese“, „Strohwein“, „Schilfwein“ in „Eiswein“, |
| --- | --- | --- |

(e)

400 miligramov na liter za:

—

vina, ki so v skladu s predpisi Unije upravičena do opisa z izrazi „Beerenauslese“, „Ausbruch“, „Ausbruchwein“, „Trockenbeerenauslese“, „Strohwein“, „Schilfwein“ in „Eiswein“,

| — | bela vina, ki so upravičena do naslednjih zaščitenih označb porekla: Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l'Aubance, Graves Supérieures, Sainte-Foy Bordeaux, Haut-Montravel, Saussignac, Jurançon, razen če ji sledi izraz„sec“, Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux du Layon, ki ji sledi ime občine porekla, Chaume, Coteaux de Saumur, Coteaux du Layon, ki ji sledi izraz „premier cru“ ob dopolnilnem geografskem imenu Chaume, Pacherenc du Vic Bilh, razen če ji sledi izraz „sec“, Alsace in Alsace grand cru, ki ji sledi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, |
| --- | --- |

—

bela vina, ki so upravičena do naslednjih zaščitenih označb porekla: Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l'Aubance, Graves Supérieures, Sainte-Foy Bordeaux, Haut-Montravel, Saussignac, Jurançon, razen če ji sledi izraz„sec“, Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux du Layon, ki ji sledi ime občine porekla, Chaume, Coteaux de Saumur, Coteaux du Layon, ki ji sledi izraz „premier cru“ ob dopolnilnem geografskem imenu Chaume, Pacherenc du Vic Bilh, razen če ji sledi izraz „sec“, Alsace in Alsace grand cru, ki ji sledi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“,

| — | sladka vina iz Grčije, pridelana iz prezrelega grozdja in sušenega grozdja, katerih vsebnost nepovretega sladkorja, izražena kot sladkor, znaša najmanj 45 g/l in so upravičena do ene od naslednjih zaščitenih označb porekla:






  — | Δαφνές (Dafnes), |
| --- | --- | --- |

—

sladka vina iz Grčije, pridelana iz prezrelega grozdja in sušenega grozdja, katerih vsebnost nepovretega sladkorja, izražena kot sladkor, znaša najmanj 45 g/l in so upravičena do ene od naslednjih zaščitenih označb porekla:

—

Δαφνές (Dafnes),

| — | Λήμνος (Limnos), |
| --- | --- |

—

Λήμνος (Limnos),

| — | Malvasia Πάρος (Malvasia Paros), |
| --- | --- |

—

Malvasia Πάρος (Malvasia Paros),

| — | Malvasia Σητείας (Malvasia Sitia), |
| --- | --- |

—

Malvasia Σητείας (Malvasia Sitia),

| — | Malvasia Χάνδακας – Candia, |
| --- | --- |

—

Malvasia Χάνδακας – Candia,

| — | Μονεμβασία – Malvasia (Monemvasia – Malvasia), |
| --- | --- |

—

Μονεμβασία – Malvasia (Monemvasia – Malvasia),

| — | Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat of Kefalonia – Muscat de Céphalonie), |
| --- | --- |

—

Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat of Kefalonia – Muscat de Céphalonie),

| — | Μοσχάτος Λήμνου (Muscat of Limnos), |
| --- | --- |

—

Μοσχάτος Λήμνου (Muscat of Limnos),

| — | Μοσχάτο Πατρών (Muscat of Patra), |
| --- | --- |

—

Μοσχάτο Πατρών (Muscat of Patra),

| — | Μοσχάτος Ρίου Πάτρας (Muscat of Rio Patra), |
| --- | --- |

—

Μοσχάτος Ρίου Πάτρας (Muscat of Rio Patra),

| — | Μοσχάτος Ρόδου (Muscat of Rodos), |
| --- | --- |

—

Μοσχάτος Ρόδου (Muscat of Rodos),

| — | Νεμέα (Nemea), |
| --- | --- |

—

Νεμέα (Nemea),

| — | Σάμος (Samos), |
| --- | --- |

—

Σάμος (Samos),

| — | Σαντορίνη (Santorini), |
| --- | --- |

—

Σαντορίνη (Santorini),

| — | Σητεία (Sitia), |
| --- | --- |

—

Σητεία (Sitia),

ter sladka vina iz Grčije, pridelana iz prezrelega grozdja in sušenega grozdja, ki so upravičena do ene od naslednjih zaščitenih geografskih označb:

| — | Άγιο Όρος (Mount Athos – Holly Mount Athos – Holly Mountain Athos – Mont Athos – Άγιο Όρος Άθως), |
| --- | --- |

—

Άγιο Όρος (Mount Athos – Holly Mount Athos – Holly Mountain Athos – Mont Athos – Άγιο Όρος Άθως),

| — | Αιγαίο Πέλαγος (Aegean Sea – Aigaio Pelagos), |
| --- | --- |

—

Αιγαίο Πέλαγος (Aegean Sea – Aigaio Pelagos),

| — | Δράμα (Drama), |
| --- | --- |

—

Δράμα (Drama),

| — | Ηράκλειο (Iraklio), |
| --- | --- |

—

Ηράκλειο (Iraklio),

| — | Καστοριά (Kastoria), |
| --- | --- |

—

Καστοριά (Kastoria),

| — | Κρήτη (Crete), |
| --- | --- |

—

Κρήτη (Crete),

| — | Μακεδονία (Macedonia), |
| --- | --- |

—

Μακεδονία (Macedonia),

| — | Ρέθυμνο (Rethimno), |
| --- | --- |

—

Ρέθυμνο (Rethimno),

| — | Σιάτιστα (Siatista), |
| --- | --- |

—

Σιάτιστα (Siatista),

| — | Στερεά Ελλάδα (Sterea Ellada), |
| --- | --- |

—

Στερεά Ελλάδα (Sterea Ellada),

| — | Χανιά (Chania), |
| --- | --- |

—

Χανιά (Chania),

| — | vina iz Češke, ki so upravičena do opisa z izrazi „výběr z bobulí“, „výběr z cibéb“, „ledové víno“ ali „slámové víno“, |
| --- | --- |

—

vina iz Češke, ki so upravičena do opisa z izrazi „výběr z bobulí“, „výběr z cibéb“, „ledové víno“ ali „slámové víno“,

| — | vina iz Slovaške, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazi „bobuľový výber“, „hrozienkový výber“, „cibébový výber“, „ľadové víno“ ali „slamové víno“, ter slovaška vina „tokaj“, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Tokajský výber“, „Tokajská esencia“, „Tokajská výberová esencia“, |
| --- | --- |

—

vina iz Slovaške, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazi „bobuľový výber“, „hrozienkový výber“, „cibébový výber“, „ľadové víno“ ali „slamové víno“, ter slovaška vina „tokaj“, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Tokajský výber“, „Tokajská esencia“, „Tokajská výberová esencia“,

| — | vina iz Madžarske, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla ter so v skladu z madžarskimi predpisi opisana z izrazi „Tokaji máslás“, „Tokaji fordítás“, „Tokaji aszúeszencia“, „Tokaji eszencia“, „Tokaji aszú“, „Töppedt szőlőből készült bor“ ali „Jégbor“, |
| --- | --- |

—

vina iz Madžarske, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla ter so v skladu z madžarskimi predpisi opisana z izrazi „Tokaji máslás“, „Tokaji fordítás“, „Tokaji aszúeszencia“, „Tokaji eszencia“, „Tokaji aszú“, „Töppedt szőlőből készült bor“ ali „Jégbor“,

| — | vina, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Albana di Romagna“ in so opisana z izrazom „passito“, |
| --- | --- |

—

vina, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla „Albana di Romagna“ in so opisana z izrazom „passito“,

| — | luksemburška vina, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazi „vendanges tardives“, „vin de glace“ ali „vin de paille“, |
| --- | --- |

—

luksemburška vina, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazi „vendanges tardives“, „vin de glace“ ali „vin de paille“,

| — | vina, ki izvirajo iz Portugalske, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe in izraza „colheita tardia“, |
| --- | --- |

—

vina, ki izvirajo iz Portugalske, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe in izraza „colheita tardia“,

| — | vina iz Slovenije, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla so opisana z izrazi „vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor“, „vrhunsko vino ZGP – ledeno vino“ ali „vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor“, |
| --- | --- |

—

vina iz Slovenije, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla so opisana z izrazi „vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor“, „vrhunsko vino ZGP – ledeno vino“ ali „vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor“,

| — | vina iz Kanade, ki so upravičena do opisa z izrazom „Icewine“, |
| --- | --- |

—

vina iz Kanade, ki so upravičena do opisa z izrazom „Icewine“,

| — | vina iz Hrvaške, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazi „vrhunsko vino KZP – izborna berba bobica“, „vrhunsko vino KZP – izborna berba prosušenih bobica“ ali „vrhunsko vino KZP – ledeno vino“. |
| --- | --- |

—

vina iz Hrvaške, ki so upravičena do zaščitene označbe porekla in so opisana z izrazi „vrhunsko vino KZP – izborna berba bobica“, „vrhunsko vino KZP – izborna berba prosušenih bobica“ ali „vrhunsko vino KZP – ledeno vino“.

| 3. | Seznami vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz točk 2(c), (d) in (e) se lahko spremenijo, da se vključijo nova vina oziroma če se spremenijo pogoji proizvodnje vin ali če se spremeni njihova označba porekla ali geografska označba. Države članice pošljejo Komisij zahtevo za odstopanje skladno z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183 in sporočijo vse potrebne tehnične informacije za zadevna vina, vključno s specifikacijami proizvoda in letno proizvedenimi količinami. |
| --- | --- |

3.

Seznami vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz točk 2(c), (d) in (e) se lahko spremenijo, da se vključijo nova vina oziroma če se spremenijo pogoji proizvodnje vin ali če se spremeni njihova označba porekla ali geografska označba. Države članice pošljejo Komisij zahtevo za odstopanje skladno z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183 in sporočijo vse potrebne tehnične informacije za zadevna vina, vključno s specifikacijami proizvoda in letno proizvedenimi količinami.

| 4. | V letih, ko je to izjemoma potrebno zaradi vremenskih razmer, lahko države članice za vina, proizvedena na nekaterih vinorodnih območjih na njihovem ozemlju, odobrijo povišanje najvišje skupne vsebnosti žveplovega dioksida, ki je določena na manj kot 300 miligramov na liter, in sicer za največ 50 miligramov na liter. Države članice ta odstopanja v enem mesecu po odobritvi sporočijo Komisiji v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183, tako da navedejo leto, vinorodna območja in zadevna vina ter predložijo dokaze, da je povišanje potrebno zaradi vremenskih razmer. Komisija nato odstopanje objavi na svoji spletni strani. |
| --- | --- |

4.

V letih, ko je to izjemoma potrebno zaradi vremenskih razmer, lahko države članice za vina, proizvedena na nekaterih vinorodnih območjih na njihovem ozemlju, odobrijo povišanje najvišje skupne vsebnosti žveplovega dioksida, ki je določena na manj kot 300 miligramov na liter, in sicer za največ 50 miligramov na liter. Države članice ta odstopanja v enem mesecu po odobritvi sporočijo Komisiji v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183, tako da navedejo leto, vinorodna območja in zadevna vina ter predložijo dokaze, da je povišanje potrebno zaradi vremenskih razmer. Komisija nato odstopanje objavi na svoji spletni strani.

| 5. | Države članice lahko uporabijo strožje določbe za vina, proizvedena na njihovem ozemlju. |
| --- | --- |

5.

Države članice lahko uporabijo strožje določbe za vina, proizvedena na njihovem ozemlju.

B.   VSEBNOST ŽVEPLOVEGA DIOKSIDA V LIKERSKIH VINIH

Vsebnost skupnega žveplovega dioksida v likerskih vinih ob sprostitvi na trg za neposredno prehrano ljudi ne sme presegati:

| (a) | 150 mg/l, če je vsebnost sladkorja nižja od 5 g/l; |
| --- | --- |

(a)

150 mg/l, če je vsebnost sladkorja nižja od 5 g/l;

| (b) | 200 mg/l, če vsebnost sladkorja ni nižja od 5 g/l. |
| --- | --- |

(b)

200 mg/l, če vsebnost sladkorja ni nižja od 5 g/l.

C.   VSEBNOST ŽVEPLOVEGA DIOKSIDA V PENEČIH VINIH

| 1. | Vsebnost skupnega žveplovega dioksida v penečih vinih ob sprostitvi na trg za neposredno prehrano ljudi ne sme presegati:






  (a) | 185 mg/l za vse kategorije kakovostnih penečih vin in |
| --- | --- | --- |

1.

Vsebnost skupnega žveplovega dioksida v penečih vinih ob sprostitvi na trg za neposredno prehrano ljudi ne sme presegati:

(a)

185 mg/l za vse kategorije kakovostnih penečih vin in

| (b) | 235 mg/l za vsa druga peneča vina. |
| --- | --- |

(b)

235 mg/l za vsa druga peneča vina.

| 2. | Če je to na nekaterih vinorodnih območjih Unije potrebno zaradi vremenskih razmer, lahko zadevne države članice dovolijo, da se najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida za peneča vina iz točk 1(a) in (b), proizvedena na njihovem ozemlju, poviša za največ 40 miligramov na liter, če vina, za katera velja to dovoljenje, ne zapustijo ozemlja zadevne države članice. |
| --- | --- |

2.

Če je to na nekaterih vinorodnih območjih Unije potrebno zaradi vremenskih razmer, lahko zadevne države članice dovolijo, da se najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida za peneča vina iz točk 1(a) in (b), proizvedena na njihovem ozemlju, poviša za največ 40 miligramov na liter, če vina, za katera velja to dovoljenje, ne zapustijo ozemlja zadevne države članice.

DEL C

NAJVIŠJA VSEBNOST HLAPNIH KISLIN V VINIH

NAJVIŠJA VSEBNOST HLAPNIH KISLIN V VINIH

| 1. | Vsebnost hlapnih kislin ne sme biti višja od:






  (a) | 18 miliekvivalentov na liter za delno prevreti grozdni mošt; |
| --- | --- | --- |

1.

Vsebnost hlapnih kislin ne sme biti višja od:

(a)

18 miliekvivalentov na liter za delno prevreti grozdni mošt;

| (b) | 18 miliekvivalentov na liter za bela vina in vina rosé ali |
| --- | --- |

(b)

18 miliekvivalentov na liter za bela vina in vina rosé ali

| (c) | 20 miliekvivalentov na liter za rdeča vina. |
| --- | --- |

(c)

20 miliekvivalentov na liter za rdeča vina.

| 2. | Najvišje vsebnosti iz točke 1 se uporabljajo:






  (a) | za proizvode iz grozdja, pridelanega v Uniji, na proizvodni stopnji in vseh stopnjah trženja; |
| --- | --- | --- |

2.

Najvišje vsebnosti iz točke 1 se uporabljajo:

(a)

za proizvode iz grozdja, pridelanega v Uniji, na proizvodni stopnji in vseh stopnjah trženja;

| (b) | za delno prevreti grozdni mošt in vina s poreklom iz tretjih držav na vseh stopnjah po vstopu na geografsko območje Unije. |
| --- | --- |

(b)

za delno prevreti grozdni mošt in vina s poreklom iz tretjih držav na vseh stopnjah po vstopu na geografsko območje Unije.

| 3. | Države članice lahko odobrijo odstopanja od mejnih vrednosti iz točke 1:






  (a) | za nekatera vina z zaščiteno označbo porekla (ZOP) ali z zaščiteno geografsko označbo (ZGO):






  — | če so bila starana najmanj dve leti ali |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Države članice lahko odobrijo odstopanja od mejnih vrednosti iz točke 1:

(a)

za nekatera vina z zaščiteno označbo porekla (ZOP) ali z zaščiteno geografsko označbo (ZGO):

—

če so bila starana najmanj dve leti ali

| — | če so bila proizvedena po posebnih postopkih; |
| --- | --- |

—

če so bila proizvedena po posebnih postopkih;

| (b) | za vina, katerih skupni volumenski delež alkohola znaša najmanj 13 vol. %. |
| --- | --- |

(b)

za vina, katerih skupni volumenski delež alkohola znaša najmanj 13 vol. %.

Države članice ta odstopanja v enem mesecu po odobritvi sporočijo Komisiji skladno z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183. Komisija nato odstopanje objavi na svoji spletni strani.

DEL D

OMEJITVE IN POGOJI ZA DOSLADKANJE VIN

OMEJITVE IN POGOJI ZA DOSLADKANJE VIN

| 1. | Dosladkanje vina je dovoljeno samo, če se pri tem uporabi vsaj eden od naslednjih proizvodov:






  (a) | grozdni mošt; |
| --- | --- | --- |

1.

Dosladkanje vina je dovoljeno samo, če se pri tem uporabi vsaj eden od naslednjih proizvodov:

(a)

grozdni mošt;

| (b) | zgoščeni grozdni mošt; |
| --- | --- |

(b)

zgoščeni grozdni mošt;

| (c) | rektificirani zgoščeni grozdni mošt. |
| --- | --- |

(c)

rektificirani zgoščeni grozdni mošt.

Skupni volumenski delež alkohola v zadevnem vinu se lahko poveča za največ 4 vol. %.

| 2. | Dosladkanje uvoženih vin, ki so namenjena za neposredno prehrano ljudi in nosijo geografsko označbo, je na območju Unije prepovedano. Za dosladkanje drugih uvoženih vin veljajo isti pogoji kot za vina, proizvedena v Uniji. |
| --- | --- |

2.

Dosladkanje uvoženih vin, ki so namenjena za neposredno prehrano ljudi in nosijo geografsko označbo, je na območju Unije prepovedano. Za dosladkanje drugih uvoženih vin veljajo isti pogoji kot za vina, proizvedena v Uniji.

| 3. | Dosladkanje vina z zaščiteno označbo porekla lahko država članica dovoli samo, če se izvede:






  (a) | v skladu s pogoji in omejitvami iz te priloge; |
| --- | --- | --- |

3.

Dosladkanje vina z zaščiteno označbo porekla lahko država članica dovoli samo, če se izvede:

(a)

v skladu s pogoji in omejitvami iz te priloge;

| (b) | na območju, na katerem je bilo vino proizvedeno, ali v njegovi neposredni bližini. |
| --- | --- |

(b)

na območju, na katerem je bilo vino proizvedeno, ali v njegovi neposredni bližini.

Grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt iz točke 1 morata izvirati z istega območja kot vino, za katerega dosladkanje se uporabita.

| 4. | Dosladkanje vin je dovoljeno samo na stopnji proizvodnje in prodaje na debelo. |
| --- | --- |

4.

Dosladkanje vin je dovoljeno samo na stopnji proizvodnje in prodaje na debelo.

---

(1)  Leto v oklepajih, ki sledi sklicem na spis Kodeksa enoloških postopkov Mednarodne organizacije za vinsko trto in vino (OIV), označuje različico spisa, ki ga Unija dovoli kot dovoljene enološke postopke, za katere veljajo pogoji in omejitve uporabe iz te preglednice.

1

(2)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (UL L 338, 13.11.2004, str. 4).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 10/2011 z dne 14. januarja 2011 o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (UL L 12, 15.1.2011, str. 1).

3

(4)  Leto v oklepajih, ki sledi sklicem na spis Kodeksa enoloških postopkov Mednarodne organizacije za vinsko trto in vino (OIV), označuje različico spisa, ki ga Unija dovoli kot dovoljene enološke postopke, za katere veljajo pogoji in omejitve uporabe iz te preglednice.

4

(5)  Snovi, uporabljene kot pomožna tehnološka sredstva iz člena 20(d) Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

5

(6)  Dovoljena enološka sredstva je treba uporabljati v skladu z določbami spisov Kodeksa enoloških postopkov OIV iz stolpca 3, razen če veljajo dodatni pogoji in omejitve uporabe, kot so določeni v tem stolpcu.

6

(7)  Če ne velja za vse kategorije vinskih proizvodov iz dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

7

(8)  Amonijeve soli iz vrstic 4.2, 4.3 in 4.4 se lahko uporabijo tudi v kombinaciji do splošne mejne vrednosti 1 g/l oziroma 0,3 g/l pri sekundarnem vrenju penečega vina. Vendar amonijeva sol iz vrstice 4.4 ne sme preseči mejne vrednosti iz vrstice 4.4.

8

(9)  Glejte tudi člen 9(2) te uredbe.

9

(10)  Kadar se uporabljajo kot aditivi iz točke 20 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 16).

10

---

PRILOGA II

DOVOLJENI ENOLOŠKI POSTOPKI IN OMEJITVE ZA PENEČA VINA, KAKOVOSTNA PENEČA VINA IN KAKOVOSTNA AROMATIČNA PENEČA VINA

A.   Peneča vina

| 1. | V tej točki ter oddelkih B in C te priloge:






  (a) | „vrelni liker“ pomeni proizvod, ki se doda cuvéeju, da sproži sekundarno vrenje; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

„vrelni liker“ pomeni proizvod, ki se doda cuvéeju, da sproži sekundarno vrenje;

| (b) | „sladilni liker“ pomeni proizvod, ki se doda penečim vinom, da dobijo značilen okus. |
| --- | --- |

(b)

„sladilni liker“ pomeni proizvod, ki se doda penečim vinom, da dobijo značilen okus.

| 2. | Sladilni liker sme vsebovati le:






  — | saharozo, |
| --- | --- | --- |

2.

—

saharozo,

| — | grozdni mošt, |
| --- | --- |

—

grozdni mošt,

| — | delno prevreti grozdni mošt, |
| --- | --- |

—

delno prevreti grozdni mošt,

| — | zgoščeni grozdni mošt, |
| --- | --- |

—

zgoščeni grozdni mošt,

| — | rektificirani zgoščeni grozdni mošt, |
| --- | --- |

—

rektificirani zgoščeni grozdni mošt,

| — | vino ali |
| --- | --- |

—

vino ali

| — | njihovo mešanico |
| --- | --- |

—

njihovo mešanico

z možnim dodatkom vinskega destilata.

| 3. | Ne glede na dovoljeno obogatitev sestavin cuvéeja v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 je vsaka obogatitev cuvéeja prepovedana. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vendar lahko vsaka država članica za območja in sorte, za katere je to tehnično upravičeno, odobri obogatitev cuvéeja na kraju proizvodnje penečih vin, če:






  (a) | prej ni bila obogatena nobena sestavina cuvéeja; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

prej ni bila obogatena nobena sestavina cuvéeja;

| (b) | se navedene sestavine pridobijo izključno iz grozdja, pridelanega na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

(b)

se navedene sestavine pridobijo izključno iz grozdja, pridelanega na njenem ozemlju;

| (c) | se obogatitev izvede z enkratnim postopkom; |
| --- | --- |

(c)

se obogatitev izvede z enkratnim postopkom;

| (d) | niso presežene naslednje mejne vrednosti:






  (i) | 3 vol. % za cuvée, ki vsebuje sestavine iz vinorodne cone A; |
| --- | --- | --- |

(d)

niso presežene naslednje mejne vrednosti:

(i)

3 vol. % za cuvée, ki vsebuje sestavine iz vinorodne cone A;

| (ii) | 2 vol. % za cuvée, ki vsebuje sestavine iz vinorodne cone B; |
| --- | --- |

(ii)

2 vol. % za cuvée, ki vsebuje sestavine iz vinorodne cone B;

| (iii) | 1,5 vol. % za cuvée, ki vsebuje sestavine iz vinorodne cone C; |
| --- | --- |

(iii)

1,5 vol. % za cuvée, ki vsebuje sestavine iz vinorodne cone C;

| (e) | je uporabljeni postopek dodajanje saharoze, zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta. |
| --- | --- |

(e)

je uporabljeni postopek dodajanje saharoze, zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta.

| 5. | Dodajanje vrelnega in sladilnega likerja se ne šteje niti za obogatitev niti za dosladkanje. Dodajanje vrelnega likerja ne sme povečati skupnega volumenskega deleža alkohola cuvéeja za več kakor 1,5 vol. %. Povečanje se izračuna iz razlike med skupnim volumenskim deležem alkohola v cuvéeju in skupnim volumenskim deležem alkohola v penečem vinu pred dodajanjem sladilnega likerja. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Z dodajanjem sladilnega likerja se dejanski volumenski delež alkohola v penečem vinu ne sme povečati za več kakor za 0,5 vol. %. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dosladkanje cuvéeja in njegovih sestavin je prepovedano. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Poleg zakisanja ali razkisanja sestavin cuvéeja v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 se cuvée lahko zakisa ali razkisa. Zakisanje in razkisanje cuvéeja se med seboj izključujeta. Zakisanje sme znašati največ do 1,5 g/l, izraženo kot vinska kislina, tj. 20 miliekvivalentov na liter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V letih z izjemnimi vremenskimi razmerami se lahko zgornja meja dodatka z 1,5 g/l ali 20 miliekvivalentov na liter dvigne na 2,5 g/l ali 34 miliekvivalentov na liter, če naravna kislost proizvodov ni nižja kakor 3 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 40 miliekvivalentov na liter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ogljikov dioksid v penečih vinih lahko izvira izključno iz alkoholnega vrenja cuvéeja, iz katerega je takšno vino pridelano.
  To vrenje lahko nastane samo kot posledica dodajanja vrelnega likerja, razen če je namenjeno za neposredno predelavo grozdja, grozdnega mošta ali delno prevretega grozdnega mošta v peneče vino. To se lahko dogaja samo v steklenicah ali zaprtih posodah.
  Uporaba ogljikovega dioksida pri postopku pretakanja s protipritiskom je dovoljena pod nadzorom in pod pogojem, da se zaradi neizogibne izmenjave plinov z ogljikovim dioksidom, ki izvira iz alkoholnega vrenja cuvéeja, ne poviša pritisk ogljikovega dioksida v penečih vinih. |
| --- | --- |

10.

To vrenje lahko nastane samo kot posledica dodajanja vrelnega likerja, razen če je namenjeno za neposredno predelavo grozdja, grozdnega mošta ali delno prevretega grozdnega mošta v peneče vino. To se lahko dogaja samo v steklenicah ali zaprtih posodah.

Uporaba ogljikovega dioksida pri postopku pretakanja s protipritiskom je dovoljena pod nadzorom in pod pogojem, da se zaradi neizogibne izmenjave plinov z ogljikovim dioksidom, ki izvira iz alkoholnega vrenja cuvéeja, ne poviša pritisk ogljikovega dioksida v penečih vinih.

| 11. | Za druga peneča vina, razen za peneča vina z zaščiteno označbo porekla, velja:






  (a) | vrelni liker, namenjen za njihovo proizvodnjo, sme vsebovati samo:






  — | grozdni mošt, |
| --- | --- | --- | --- |

11.

(a)

vrelni liker, namenjen za njihovo proizvodnjo, sme vsebovati samo:

—

grozdni mošt,

| — | delno prevreti grozdni mošt, |
| --- | --- |

—

delno prevreti grozdni mošt,

| — | zgoščeni grozdni mošt, |
| --- | --- |

—

zgoščeni grozdni mošt,

| — | rektificirani zgoščeni grozdni mošt ali |
| --- | --- |

—

rektificirani zgoščeni grozdni mošt ali

| — | saharozo in vino; |
| --- | --- |

—

saharozo in vino;

| (b) | njihov dejanski volumenski delež alkohola, vključno z alkoholom, ki ga vsebuje dodani sladilni liker, mora znašati najmanj 9,5 vol. %. |
| --- | --- |

(b)

njihov dejanski volumenski delež alkohola, vključno z alkoholom, ki ga vsebuje dodani sladilni liker, mora znašati najmanj 9,5 vol. %.

B.   Kakovostna peneča vina

| 1. | Vrelni liker, namenjen za pripravo kakovostnega penečega vina, sme vsebovati samo:






  (a) | saharozo; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

saharozo;

| (b) | zgoščeni grozdni mošt; |
| --- | --- |

(b)

zgoščeni grozdni mošt;

| (c) | rektificirani zgoščeni grozdni mošt; |
| --- | --- |

(c)

rektificirani zgoščeni grozdni mošt;

| (d) | grozdni mošt ali delno prevreti grozdni mošt ali |
| --- | --- |

(d)

grozdni mošt ali delno prevreti grozdni mošt ali

| (e) | vino. |
| --- | --- |

(e)

vino.

| 2. | Države članice proizvajalke lahko določijo dodatne ali strožje zahteve ali pogoje za proizvodnjo kakovostnih penečih vin na svojem ozemlju ter promet z njimi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za proizvodnjo kakovostnih penečih vin veljajo tudi pravila:






  — | iz točk 1 do 10 oddelka A, |
| --- | --- | --- |

3.

—

iz točk 1 do 10 oddelka A,

| — | iz točke 3 oddelka C za dejanski volumenski delež alkohola, iz točke 5 oddelka C za minimalni pritisk ter iz točk 6 in 7 oddelka C za minimalno trajanje proizvodnih procesov, ne glede na točko 4(d) oddelka B te priloge. |
| --- | --- |

—

iz točke 3 oddelka C za dejanski volumenski delež alkohola, iz točke 5 oddelka C za minimalni pritisk ter iz točk 6 in 7 oddelka C za minimalno trajanje proizvodnih procesov, ne glede na točko 4(d) oddelka B te priloge.

| 4. | Za kakovostna aromatična peneča vina velja:






  (a) | razen v izjemnih primerih se lahko proizvedejo samo tako, da se za pripravo cuvéeja uporabi izključno grozdni mošt ali delno prevreti grozdni mošt, ki se pridobi iz sort vina s seznama iz dodatka te priloge. Vendar se kakovostno aromatično peneče vino lahko pridobiva po tradicionalni metodi, če se za sestavino cuvéeja uporabijo vina iz grozdja sorte „Glera“, pridelanega v deželah Benečija in Furlanija - Julijska krajina; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

razen v izjemnih primerih se lahko proizvedejo samo tako, da se za pripravo cuvéeja uporabi izključno grozdni mošt ali delno prevreti grozdni mošt, ki se pridobi iz sort vina s seznama iz dodatka te priloge. Vendar se kakovostno aromatično peneče vino lahko pridobiva po tradicionalni metodi, če se za sestavino cuvéeja uporabijo vina iz grozdja sorte „Glera“, pridelanega v deželah Benečija in Furlanija - Julijska krajina;

| (b) | postopek vrenja se pred pripravo cuvéeja in po njej zato, da bi v njem nastal ogljikov dioksid, vodi le s hlajenjem ali z drugimi fizikalnimi metodami; |
| --- | --- |

(b)

postopek vrenja se pred pripravo cuvéeja in po njej zato, da bi v njem nastal ogljikov dioksid, vodi le s hlajenjem ali z drugimi fizikalnimi metodami;

| (c) | dodajanje sladilnega likerja je prepovedano; |
| --- | --- |

(c)

dodajanje sladilnega likerja je prepovedano;

| (d) | postopek pridobivanja kakovostnega aromatičnega penečega vina mora trajati najmanj en mesec. |
| --- | --- |

(d)

postopek pridobivanja kakovostnega aromatičnega penečega vina mora trajati najmanj en mesec.

C.   Peneča vina in kakovostna peneča vina z zaščiteno označbo porekla

| 1. | Skupni volumenski delež alkohola v cuvéeju, namenjenem za pripravo kakovostnih penečih vin z zaščiteno označbo porekla, znaša najmanj:






  — | 9,5 vol. % v vinorodnih conah C III, |
| --- | --- | --- |

1.

—

9,5 vol. % v vinorodnih conah C III,

| — | 9 vol. % v drugih vinorodnih conah. |
| --- | --- |

—

9 vol. % v drugih vinorodnih conah.

| 2. | Skupni volumenski delež alkohola v cuvéeju, namenjenem za proizvodnjo kakovostnih penečih vin z zaščiteno označbo porekla „Prosecco“, „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“ in „Colli Asolani – Prosecco“ ali „Asolo – Prosecco“, proizvedenih iz ene same sorte vinske trte, lahko znaša najmanj 8,5 vol. %. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dejanski volumenski delež alkohola v kakovostnih penečih vinih z zaščiteno označbo porekla, vključno z alkoholom, ki ga vsebuje dodani sladilni liker, znaša najmanj 10 vol. %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vrelni liker za peneča vina in kakovostna peneča vina z zaščiteno označbo porekla sme vsebovati samo:






  (a) | saharozo, |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

saharozo,

| (b) | zgoščeni grozdni most, |
| --- | --- |

(b)

zgoščeni grozdni most,

| (c) | rektificirani zgoščeni grozdni mošt |
| --- | --- |

(c)

rektificirani zgoščeni grozdni mošt

ter:

| (a) | grozdni most, |
| --- | --- |

(a)

grozdni most,

| (b) | delno prevreti grozdni most, |
| --- | --- |

(b)

delno prevreti grozdni most,

| (c) | vino, |
| --- | --- |

(c)

vino,

primerno za pripravo enakega penečega vina ali kakovostnega penečega vina z zaščiteno označbo porekla, kot je vino, ki mu je bil dodan vrelni liker.

| 5. | Ne glede na točko 5(c) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 morajo imeti kakovostna peneča vina z zaščiteno označbo porekla v zaprtih posodah s prostornino največ 25 centilitrov in pri temperaturi 20 °C nadpritisk najmanj 3 bare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Postopek proizvodnje kakovostnih penečih vin z zaščiteno označbo porekla, vključno s staranjem v proizvodnem obratu, od začetka vrenja, pri katerem naj bi se razvil ogljikov dioksid, mora trajati najmanj:






  (a) | šest mesecev, kadar postopek vrenja za razvoj ogljikovega dioksida poteka v zaprtih jeklenih posodah; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

šest mesecev, kadar postopek vrenja za razvoj ogljikovega dioksida poteka v zaprtih jeklenih posodah;

| (b) | devet mesecev, kadar postopek vrenja za razvoj ogljikovega dioksida poteka v steklenicah. |
| --- | --- |

(b)

devet mesecev, kadar postopek vrenja za razvoj ogljikovega dioksida poteka v steklenicah.

| 7. | Čas vrenja za razvoj ogljikovega dioksida v cuvéeju in čas, v katerem cuvée ni ločen od usedline, morata znašati najmanj:






  — | 90 dni, |
| --- | --- | --- |

7.

—

90 dni,

| — | 30 dni, kadar vrenje poteka v posodah, opremljenih z mešalnimi napravami. |
| --- | --- |

—

30 dni, kadar vrenje poteka v posodah, opremljenih z mešalnimi napravami.

| 8. | Pravila iz točk od 1 do 10 oddelka A in točke 2 oddelka B veljajo tudi za peneča vina in kakovostna peneča vina z zaščiteno označbo porekla. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Za kakovostna aromatična peneča vina z zaščiteno označbo porekla velja:






  (a) | pridobljena so lahko samo tako, da se za pripravo cuvéeja uporabi izključno grozdni mošt ali delno prevreti grozdni mošt, ki izvira iz sort vinske trte s seznama iz Dodatka k tej prilogi, če so priznane kot primerne za proizvodnjo kakovostnega penečega vina z zaščiteno označbo porekla na območju, katerega ime nosi kakovostno peneče vino z zaščiteno označbo porekla. Ne glede na to se kakovostno aromatično peneče vino z zaščiteno označbo porekla lahko pridobiva tako, da se za sestavino cuvéeja uporabijo vina iz grozdja sorte vinske trte „Glera“, pridelanega na območjih z označbami porekla „Prosecco“, „Conegliano-Valdobbiadene – Prosecco“, „Colli Asolani – Prosecco“ in „Asolo – Prosecco“; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

pridobljena so lahko samo tako, da se za pripravo cuvéeja uporabi izključno grozdni mošt ali delno prevreti grozdni mošt, ki izvira iz sort vinske trte s seznama iz Dodatka k tej prilogi, če so priznane kot primerne za proizvodnjo kakovostnega penečega vina z zaščiteno označbo porekla na območju, katerega ime nosi kakovostno peneče vino z zaščiteno označbo porekla. Ne glede na to se kakovostno aromatično peneče vino z zaščiteno označbo porekla lahko pridobiva tako, da se za sestavino cuvéeja uporabijo vina iz grozdja sorte vinske trte „Glera“, pridelanega na območjih z označbami porekla „Prosecco“, „Conegliano-Valdobbiadene – Prosecco“, „Colli Asolani – Prosecco“ in „Asolo – Prosecco“;

| (b) | postopek vrenja se pred pripravo cuvéeja in po njej zato, da bi v njem nastal ogljikov dioksid, vodi le s hlajenjem ali z drugimi fizikalnimi metodami; |
| --- | --- |

(b)

postopek vrenja se pred pripravo cuvéeja in po njej zato, da bi v njem nastal ogljikov dioksid, vodi le s hlajenjem ali z drugimi fizikalnimi metodami;

| (c) | dodajanje sladilnega likerja je prepovedano; |
| --- | --- |

(c)

dodajanje sladilnega likerja je prepovedano;

| (d) | dejanski volumenski delež alkohola v kakovostnih aromatičnih penečih vinih z zaščiteno označbo porekla ne sme znašati manj od 6 vol. %; |
| --- | --- |

(d)

dejanski volumenski delež alkohola v kakovostnih aromatičnih penečih vinih z zaščiteno označbo porekla ne sme znašati manj od 6 vol. %;

| (e) | skupni volumenski delež alkohola v kakovostnih aromatičnih penečih vinih z zaščiteno označbo porekla ne sme znašati manj od 10 vol. %; |
| --- | --- |

(e)

skupni volumenski delež alkohola v kakovostnih aromatičnih penečih vinih z zaščiteno označbo porekla ne sme znašati manj od 10 vol. %;

| (f) | kakovostna aromatična peneča vina z zaščiteno označbo porekla v zaprtih posodah in pri temperaturi 20 °C morajo imeti nadpritisk najmanj 3 bare; |
| --- | --- |

(f)

kakovostna aromatična peneča vina z zaščiteno označbo porekla v zaprtih posodah in pri temperaturi 20 °C morajo imeti nadpritisk najmanj 3 bare;

| (g) | ne glede na točko 6 tega oddelka mora postopek pridobivanja kakovostnih aromatičnih penečih vin z zaščiteno označbo porekla trajati najmanj en mesec. |
| --- | --- |

(g)

ne glede na točko 6 tega oddelka mora postopek pridobivanja kakovostnih aromatičnih penečih vin z zaščiteno označbo porekla trajati najmanj en mesec.

Dodatek

Seznam sort vinske trte, katerih grozdje se lahko uporabi za pripravo cuvéeja za kakovostna aromatična peneča vina in kakovostna peneča vina z zaščiteno označbo porekla

| | Airén |
| --- | --- |

Airén

| | Albariño |
| --- | --- |

Albariño

| | Aleatico N |
| --- | --- |

Aleatico N

| | Alvarinho |
| --- | --- |

Alvarinho

| | Ασύρτικο (assyrtiko) |
| --- | --- |

Ασύρτικο (assyrtiko)

| | Bourboulenc B |
| --- | --- |

Bourboulenc B

| | Brachetto N. |
| --- | --- |

Brachetto N.

| | Busuioacă de bohotin |
| --- | --- |

Busuioacă de bohotin

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Csaba gyöngye B |
| --- | --- |

Csaba gyöngye B

| | Cserszegi fűszeres B |
| --- | --- |

Cserszegi fűszeres B

| | Devín |
| --- | --- |

Devín

| | Fernão pires |
| --- | --- |

Fernão pires

| | Freisa N |
| --- | --- |

Freisa N

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gewürztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewürztraminer Rs

| | Girò N |
| --- | --- |

Girò N

| | Glera |
| --- | --- |

Glera

| | Γλυκερύθρα (glykerythra) |
| --- | --- |

Γλυκερύθρα (glykerythra)

| | Huxelrebe |
| --- | --- |

Huxelrebe

| | Irsai olivér B |
| --- | --- |

Irsai olivér B

| | Macabeo B |
| --- | --- |

Macabeo B

| | Macabeu B |
| --- | --- |

Macabeu B

| | Vse malvasías |
| --- | --- |

Vse malvasías

| | Vse malvazije |
| --- | --- |

Vse malvazije

| | Mauzac blanc in rosé |
| --- | --- |

Mauzac blanc in rosé

| | Monica N |
| --- | --- |

Monica N

| | Vsi moscateles |
| --- | --- |

Vsi moscateles

| | Μοσχοφίλερο (moschofilero) |
| --- | --- |

Μοσχοφίλερο (moschofilero)

| | Müller-thurgau B |
| --- | --- |

Müller-thurgau B

| | Vsi muškati |
| --- | --- |

Vsi muškati

| | Manzoni moscato |
| --- | --- |

Manzoni moscato

| | Nektár |
| --- | --- |

Nektár

| | Pálava B |
| --- | --- |

Pálava B

| | Parellada B |
| --- | --- |

Parellada B

| | Perle B |
| --- | --- |

Perle B

| | Piquepoul B |
| --- | --- |

Piquepoul B

| | Poulsard |
| --- | --- |

Poulsard

| | Ροδίτης (roditis) |
| --- | --- |

Ροδίτης (roditis)

| | Scheurebe |
| --- | --- |

Scheurebe

| | Tămâioasă românească |
| --- | --- |

Tămâioasă românească

| | Torbato |
| --- | --- |

Torbato

| | Touriga nacional |
| --- | --- |

Touriga nacional

| | Verdejo |
| --- | --- |

Verdejo

| | Zefír B |
| --- | --- |

Zefír B

---

PRILOGA III

DOVOLJENI ENOLOŠKI POSTOPKI IN OMEJITVE ZA LIKERSKA VINA IN LIKERSKA VINA Z ZAŠČITENO OZNAČBO POREKLA ALI ZAŠČITENO GEOGRAFSKO OZNAČBO

A.   Likerska vina

| 1. | Za proizvode iz točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, ki se uporabijo za pripravo likerskih vin in likerskih vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, se po potrebi lahko izvajajo le enološki postopki in obdelave iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 ali te uredbe. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vendar






  (a) | lahko povečanje naravnega volumenskega deleža alkohola izhaja le iz uporabe proizvodov iz točk 3(e) in (f) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 in |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

lahko povečanje naravnega volumenskega deleža alkohola izhaja le iz uporabe proizvodov iz točk 3(e) in (f) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 in

| (b) | se ne glede na to Španiji dovoli uporaba kalcijevega sulfata za španska vina s tradicionalnim izrazom „vino generoso“ ali „vino generoso de licor“, če je to tradicionalni postopek in če vsebnost sulfata, izražena kot vsebnost kalijevega sulfata, v tako obdelanem proizvodu ni višja od 2,5 g/l. Poleg tega je te proizvode dovoljeno zakisati do največ 1,5 g/l. |
| --- | --- |

(b)

se ne glede na to Španiji dovoli uporaba kalcijevega sulfata za španska vina s tradicionalnim izrazom „vino generoso“ ali „vino generoso de licor“, če je to tradicionalni postopek in če vsebnost sulfata, izražena kot vsebnost kalijevega sulfata, v tako obdelanem proizvodu ni višja od 2,5 g/l. Poleg tega je te proizvode dovoljeno zakisati do največ 1,5 g/l.

| 3. | Brez poseganja v morebitne strožje določbe, ki jih lahko države članice sprejmejo za likerska vina in likerska vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, proizvedena na njihovem ozemlju, so pri navedenih proizvodih dovoljeni enološki postopki iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 in te uredbe. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poleg tega je dovoljeno še:






  (a) | dosladkanje, ki mora biti prijavljeno in registrirano, kadar proizvodi niso bili že obogateni z zgoščenim grozdnim moštom z uporabo:






  — | zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta, če se skupni volumenski delež alkohola takega vina poveča za največ 3 vol. %; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

(a)

dosladkanje, ki mora biti prijavljeno in registrirano, kadar proizvodi niso bili že obogateni z zgoščenim grozdnim moštom z uporabo:

—

zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta, če se skupni volumenski delež alkohola takega vina poveča za največ 3 vol. %;

| — | zgoščenega grozdnega mošta, rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta ali mošta iz sušenega grozdja, ki mu je dodan nevtralni alkohol vinskega izvora za preprečitev vrenja, za špansko vino s tradicionalnim izrazom „vino generoso de licor“, če se skupni volumenski delež alkohola takšnega vina poveča za največ 8 vol. %; |
| --- | --- |

—

zgoščenega grozdnega mošta, rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta ali mošta iz sušenega grozdja, ki mu je dodan nevtralni alkohol vinskega izvora za preprečitev vrenja, za špansko vino s tradicionalnim izrazom „vino generoso de licor“, če se skupni volumenski delež alkohola takšnega vina poveča za največ 8 vol. %;

| — | zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta za likerska vina z zaščiteno označbo porekla „Madeira“, če se skupni volumenski delež alkohola takšnega vina poveča za največ 8 vol. %; |
| --- | --- |

—

zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta za likerska vina z zaščiteno označbo porekla „Madeira“, če se skupni volumenski delež alkohola takšnega vina poveča za največ 8 vol. %;

| (b) | dodajanje alkohola, destilata ali žganja, kakor je navedeno v točkah 3(e) in (f) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, za izravnavo osuška med staranjem; |
| --- | --- |

(b)

dodajanje alkohola, destilata ali žganja, kakor je navedeno v točkah 3(e) in (f) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, za izravnavo osuška med staranjem;

| (c) | staranje v posodah pri temperaturi pod 50 °C za likerska vina z zaščiteno označbo porekla „Madeira“. |
| --- | --- |

(c)

staranje v posodah pri temperaturi pod 50 °C za likerska vina z zaščiteno označbo porekla „Madeira“.

| 5. | Sorte vinske trte, iz katerih so proizvedeni proizvodi iz točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, ki se uporabijo za pripravo likerskih vin in likerskih vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, se izberejo med sortami iz člena 81(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Naravni volumenski delež alkohola v proizvodih iz točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, ki se uporabijo za pripravo likerskega vina, razen za pripravo likerskega vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ne sme znašati manj kakor 12 vol. %. |
| --- | --- |

6.

B.   Likerska vina z zaščiteno označbo porekla (dodatne določbe k oddelku A te priloge, ki veljajo posebej za likerska vina z zaščiteno označbo porekla)

| 1. | Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, katerih priprava vključuje uporabo grozdnega mošta ali mešanice grozdnega mošta z vinom iz četrte alinee točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, je v oddelku A Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, ki se jim lahko dodajo proizvodi iz točke 3(f) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, je v oddelku B Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Proizvodi iz točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 ter zgoščeni grozdni mošt in delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja iz točke 3(f)(iii) navedenega dela II Priloge VII, ki se uporabijo za pripravo likerskega vina z zaščiteno označbo porekla, morajo izvirati z območja, po katerem je likersko vino z zaščiteno označbo porekla poimenovano.
  Pri likerskih vinih z zaščitenima označbama porekla „Málaga“ in „Jerez-Xérès-Sherry“ mošt iz sušenega grozdja, ki mu je dodan nevtralni alkohol vinskega izvora za preprečitev vrenja in je pridobljen iz sorte vinske trte pedro ximénez, lahko izvira z območja „Montilla-Moriles“. |
| --- | --- |

3.

Pri likerskih vinih z zaščitenima označbama porekla „Málaga“ in „Jerez-Xérès-Sherry“ mošt iz sušenega grozdja, ki mu je dodan nevtralni alkohol vinskega izvora za preprečitev vrenja in je pridobljen iz sorte vinske trte pedro ximénez, lahko izvira z območja „Montilla-Moriles“.

| 4. | Postopki iz točk od 1 do 4 oddelka A te priloge za pripravo likerskega vina z zaščiteno označbo porekla se lahko izvajajo samo na območju iz točke 3.
  Za likersko vino z zaščiteno označbo porekla, pri katerem se označba „Porto“ uporablja samo za proizvod, pridelan iz grozdja z razmejenega območja „Douro“, se dodatni postopki pri proizvodnji in staranju lahko izvajajo na navedenem območju ali na območju Vila Nova de Gaia – Porto. |
| --- | --- |

4.

Za likersko vino z zaščiteno označbo porekla, pri katerem se označba „Porto“ uporablja samo za proizvod, pridelan iz grozdja z razmejenega območja „Douro“, se dodatni postopki pri proizvodnji in staranju lahko izvajajo na navedenem območju ali na območju Vila Nova de Gaia – Porto.

| 5. | Brez poseganje v morebitne strožje predpise, ki jih lahko države članice sprejmejo za likerska vina z zaščiteno označbo porekla, proizvedena na njihovem ozemlju, velja:






  (a) | naravni volumenski delež alkohola v proizvodih iz točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, ki se uporabijo za pripravo likerskega vina z zaščiteno označbo porekla, mora biti najmanj 12 vol. %. Nekatera likerska vina z zaščiteno označbo porekla, ki so navedena na enem od seznamov iz oddelka A Dodatka 2 k tej prilogi, se lahko pridobijo iz:






  (i) | grozdnega mošta z naravnim volumenskim deležem alkohola, ki znaša najmanj 10 vol. %, za likerska vina z zaščiteno označbo porekla, pridobljena z dodajanjem žganja iz vina ali grozdnih tropin z označbo porekla, po možnosti z istega posestva, ali |
| --- | --- | --- | --- |

5.

(a)

naravni volumenski delež alkohola v proizvodih iz točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, ki se uporabijo za pripravo likerskega vina z zaščiteno označbo porekla, mora biti najmanj 12 vol. %. Nekatera likerska vina z zaščiteno označbo porekla, ki so navedena na enem od seznamov iz oddelka A Dodatka 2 k tej prilogi, se lahko pridobijo iz:

(i)

grozdnega mošta z naravnim volumenskim deležem alkohola, ki znaša najmanj 10 vol. %, za likerska vina z zaščiteno označbo porekla, pridobljena z dodajanjem žganja iz vina ali grozdnih tropin z označbo porekla, po možnosti z istega posestva, ali

| (ii) | delno prevretega grozdnega mošta, ali če gre za primer iz druge alinee spodaj, iz vina, katerega začetni naravni volumenski delež alkohola znaša najmanj:






  — | 11 vol. % pri likerskih vinih z zaščiteno označbo porekla, pridobljenih z dodajanjem nevtralnega alkohola, vinskega destilata z dejanskim volumenskim deležem alkohola vsaj 70 vol. % ali žgane pijače vinskega izvora, |
| --- | --- | --- |

(ii)

delno prevretega grozdnega mošta, ali če gre za primer iz druge alinee spodaj, iz vina, katerega začetni naravni volumenski delež alkohola znaša najmanj:

—

11 vol. % pri likerskih vinih z zaščiteno označbo porekla, pridobljenih z dodajanjem nevtralnega alkohola, vinskega destilata z dejanskim volumenskim deležem alkohola vsaj 70 vol. % ali žgane pijače vinskega izvora,

| — | 10,5 vol. % za vina, pridobljena iz mošta belega grozdja s seznama 3 iz oddelka A Dodatka 2, |
| --- | --- |

—

10,5 vol. % za vina, pridobljena iz mošta belega grozdja s seznama 3 iz oddelka A Dodatka 2,

| — | 9 vol. % za portugalsko likersko vino z zaščiteno označbo porekla „Madeira“, katerega proizvodnja je tradicionalna in običajna v skladu z izrecnimi nacionalnimi predpisi o tem vinu; |
| --- | --- |

—

9 vol. % za portugalsko likersko vino z zaščiteno označbo porekla „Madeira“, katerega proizvodnja je tradicionalna in običajna v skladu z izrecnimi nacionalnimi predpisi o tem vinu;

| (b) | seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, katerih skupni volumenski delež alkohola v odstopanju od točke 3(b) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 znaša manj od 17,5 vol. %, vendar ne manj od 15 vol. %, in za katera je bilo to izrecno določeno v nacionalnih predpisih, ki so veljali pred 1. januarjem 1985, je v oddelku B Dodatka 2. |
| --- | --- |

(b)

seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, katerih skupni volumenski delež alkohola v odstopanju od točke 3(b) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 znaša manj od 17,5 vol. %, vendar ne manj od 15 vol. %, in za katera je bilo to izrecno določeno v nacionalnih predpisih, ki so veljali pred 1. januarjem 1985, je v oddelku B Dodatka 2.

| 6. | Posebni tradicionalni izrazi „οίνος γλυκύς φυσικός“, „vino dulce natural“, „vino dolce naturale“, „vinho doce natural“ se uporabljajo samo za likerska vina z zaščiteno označbo porekla:






  — | pridobljena iz grozdja, ki v vsaj 85 % izhaja iz sort vinske trte s seznama iz Dodatka 3, |
| --- | --- | --- |

6.

—

pridobljena iz grozdja, ki v vsaj 85 % izhaja iz sort vinske trte s seznama iz Dodatka 3,

| — | pridobljena iz mošta z začetno naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 212 g/l, |
| --- | --- |

—

pridobljena iz mošta z začetno naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 212 g/l,

| — | brez drugih obogatitev pridobljena z dodajanjem alkohola, destilata ali žganja iz točk 3(e) in (f) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

—

brez drugih obogatitev pridobljena z dodajanjem alkohola, destilata ali žganja iz točk 3(e) in (f) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

| 7. | Če je zaradi uskladitve s postopki tradicionalne proizvodnje to potrebno, lahko države članice za likerska vina z zaščiteno označbo porekla, ki se proizvajajo na njihovem ozemlju, določijo, da se posebni tradicionalni izraz „vin doux naturel“ uporablja samo za likerska vina z zaščiteno označbo porekla, ki:






  — | jih neposredno pridelajo vinogradniki sami, in sicer izključno iz grozdja muscatel, grenache, maccabeo ali malvoisie; vendar se lahko vključi tudi grozdje iz vinogradov, v katerih so poleg navedenih štirih sort vinske trte zasajene tudi druge sorte, če ne predstavljajo več kot 10 % skupnega števila trt, |
| --- | --- | --- |

7.

—

jih neposredno pridelajo vinogradniki sami, in sicer izključno iz grozdja muscatel, grenache, maccabeo ali malvoisie; vendar se lahko vključi tudi grozdje iz vinogradov, v katerih so poleg navedenih štirih sort vinske trte zasajene tudi druge sorte, če ne predstavljajo več kot 10 % skupnega števila trt,

| — | so pridelana v mejah donosa 40 hl na hektar grozdnega mošta iz prve in četrte alinee točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, pri čemer vsaka prekoračitev donosa povzroči izgubo oznake „vin doux naturel“ za celotni pridelek, |
| --- | --- |

—

so pridelana v mejah donosa 40 hl na hektar grozdnega mošta iz prve in četrte alinee točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, pri čemer vsaka prekoračitev donosa povzroči izgubo oznake „vin doux naturel“ za celotni pridelek,

| — | so pridobljena iz prej navedenega grozdnega mošta z začetno naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 252 g/l, |
| --- | --- |

—

so pridobljena iz prej navedenega grozdnega mošta z začetno naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 252 g/l,

| — | so brez katerih koli drugih obogatitev pridobljena z dodajanjem alkohola vinskega izvora, ki v čistem alkoholu predstavlja najmanj 5 % volumna uporabljenega grozdnega mošta, kot je bil prej naveden, in največ nižjo od obeh naslednjih vrednosti: |
| --- | --- |

—

so brez katerih koli drugih obogatitev pridobljena z dodajanjem alkohola vinskega izvora, ki v čistem alkoholu predstavlja najmanj 5 % volumna uporabljenega grozdnega mošta, kot je bil prej naveden, in največ nižjo od obeh naslednjih vrednosti:

| — | ali 10 % volumna prej navedenega uporabljenega grozdnega mošta ali |
| --- | --- |

—

ali 10 % volumna prej navedenega uporabljenega grozdnega mošta ali

| — | 40 % skupnega volumenskega deleža alkohola končnega proizvoda, ki pomeni vsoto dejanskega volumenskega deleža alkohola in ekvivalenta potencialnega volumenskega deleža alkohola, izračunanega na podlagi 1 vol. % čistega alkohola za 17,5 g ostanka sladkorja na liter. |
| --- | --- |

—

40 % skupnega volumenskega deleža alkohola končnega proizvoda, ki pomeni vsoto dejanskega volumenskega deleža alkohola in ekvivalenta potencialnega volumenskega deleža alkohola, izračunanega na podlagi 1 vol. % čistega alkohola za 17,5 g ostanka sladkorja na liter.

| 8. | Posebni tradicionalni izraz „vino generoso“ se pri likerskih vinih uporablja samo za suha likerska vina z zaščiteno označbo porekla, v celoti ali delno pridobljena s površinskim delovanjem kvasovk in:






  — | samo iz belega grozdja sort vinske trte palomino de jerez, palomino fino, pedro ximénez, verdejo, zalema in garrido fino, |
| --- | --- | --- |

8.

—

samo iz belega grozdja sort vinske trte palomino de jerez, palomino fino, pedro ximénez, verdejo, zalema in garrido fino,

| — | dana na trg, potem ko so zorela v povprečju dve leti v hrastovih sodih. |
| --- | --- |

—

dana na trg, potem ko so zorela v povprečju dve leti v hrastovih sodih.

Pridobivanje s površinskim delovanjem kvasovk, navedeno v prvem pododstavku, pomeni biološki proces, ki poteka, ko se na prosti površini vina po popolnem alkoholnem vrenju mošta spontano razvije značilna mrena iz kvasovk, kar daje proizvodu posebne analitske in organoleptične lastnosti.

| 9. | Posebni tradicionalni izraz „vinho generoso“ se uporablja samo za likerska vina z zaščitenimi označbami porekla „Porto“, „Madeira“, „Moscatel de Setúbal“ in „Carcavelos“, skupaj z zadevno označbo porekla. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Posebni tradicionalni izraz „vino generoso de licor“ se uporablja samo za likerska vina z zaščiteno označbo porekla:






  — | pridobljena iz vina „vino generoso“ iz točke 8 ali iz vina, pridobljenega s površinskim delovanjem kvasovk in primernega za proizvodnjo takšnega vina „vino generoso“, ki se mu doda bodisi mošt iz sušenega grozdj z dodatkom nevtralnega alkohola vinskega izvora za preprečitev vrenja ali rektificirani zgoščeni grozdni mošt ali „vino dulce natural“, |
| --- | --- | --- |

10.

—

pridobljena iz vina „vino generoso“ iz točke 8 ali iz vina, pridobljenega s površinskim delovanjem kvasovk in primernega za proizvodnjo takšnega vina „vino generoso“, ki se mu doda bodisi mošt iz sušenega grozdj z dodatkom nevtralnega alkohola vinskega izvora za preprečitev vrenja ali rektificirani zgoščeni grozdni mošt ali „vino dulce natural“,

| — | dana na trg, potem ko so zorela v povprečju dve leti v hrastovih sodih. |
| --- | --- |

—

dana na trg, potem ko so zorela v povprečju dve leti v hrastovih sodih.

Dodatek 1

Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, za pripravo katerih veljajo posebna pravila

A.   SEZNAM LIKERSKIH VIN Z ZAŠČITENO OZNAČBO POREKLA, KATERIH PRIPRAVA VKLJUČUJE UPORABO GROZDNEGA MOŠTA ALI NJEGOVE MEŠANICE Z VINOM

(Točka 1 oddelka B te priloge)

GRČIJA

Σάμος (Samos), Μοσχάτος Πατρών (muškat iz Patrasa), Μοσχάτος Ρίου Πατρών (muškat iz Riona pri Patrasu), Μοσχάτος Κεφαλληνίας (muškat iz Kefalonije/Muscat de Kephalonia), Μοσχάτος Ρόδου (muškat z Rodosa), Μοσχάτος Λήμνου (muškat z Lemnosa), Σητεία (Sitia), Νεμέα (Nemea), Σαντορίνη (Santorini), Δαφνές (Dafnes), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (mavrodafne iz Kefalonije), Μαυροδάφνη Πατρών (mavrodafne iz Patrasa)

ŠPANIJA

| Likerska vina z zaščiteno označbo porekla | Poimenovanje proizvoda, kakor ga določajo pravila Unije ali nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |
| Alicante | Moscatel de Alicante
  Vino dulce |
| Cariñena | Vino dulce |
| Condado de Huelva | Pedro Ximénez
  Moscatel
  Mistela |
| Empordà | Mistela
  Moscatel |
| Jerez-Xérès-Sherry | Pedro Ximénez
  Moscatel |
| Malaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Pedro Ximénez
  Moscatel |
| Priorato | Vino dulce |
| Tarragona | Vino dulce |
| Valencia | Moscatel de Valencia
  Vino dulce |

Likerska vina z zaščiteno označbo porekla

Poimenovanje proizvoda, kakor ga določajo pravila Unije ali nacionalna zakonodaja

Alicante

Moscatel de Alicante

Vino dulce

Cariñena

Vino dulce

Condado de Huelva

Pedro Ximénez

Moscatel

Mistela

Empordà

Mistela

Moscatel

Jerez-Xérès-Sherry

Pedro Ximénez

Moscatel

Malaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Pedro Ximénez

Moscatel

Priorato

Vino dulce

Tarragona

Vino dulce

Valencia

Moscatel de Valencia

Vino dulce

ITALIJA

Cannonau di Sardegna, Giró di Cagliari, Malvasia di Bosa, Marsala, Moscato di Sorso-Sennori, Moscato di Trani, Nascodi Cagliari, Oltrepó Pavese Moscato, San Martino della Battaglia, Trentino, Vesuvio Lacrima Christi.

B.   SEZNAM LIKERSKIH VIN Z ZAŠČITENO OZNAČBO POREKLA, KATERIH PRIPRAVA VKLJUČUJE DODAJANJE PROIZVODOV IZ TOČKE (3)(f) DELA II PRILOGE VII K UREDBI (EU) št. 1308/2013

(Točka 2 oddelka B te priloge)

1.   Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, katerih proizvodnja vključuje dodajanje vinskega destilata ali destilata iz sušenega grozdja z dejanskim volumenskim deležem alkohola najmanj 95 vol. % in največ 96 vol. %

(Prva alinea točke 3(f)(ii) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013)

GRČIJA

Σάμος (Samos), Μοσχάτος Πατρών (muškat iz Patrasa), Μοσχάτος Ρίου Πατρών (muškat iz Riona pri Patrasu), Μοσχάτος Κεφαλληνίας (muškat iz Kefalonije/Muscat de Kephalonia), Μοσχάτος Ρόδου (muškat z Rodosa), Μοσχάτος Λήμνου (muškat z Lemnosa), Σητεία (Sitia), Σαντορίνη (Santorini), Δαφνές (Dafnes), Μαυροδάφνη Πατρών (mavrodafne iz Patrasa), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (mavrodafne iz Kefalonije).

ŠPANIJA

Condado de Huelva, Jerez-Xérès-Sherry, Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda, Málaga, Montilla-Moriles, Rueda, Terra Alta.

CIPER

Κουμανδαρία (Commandaria).

2.   Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, katerih priprava vključuje dodajanje žganja iz vina ali grozdnih tropin, z dejanskim volumenskim deležem alkohola najmanj 52 vol. % in največ 86 vol. %

(Druga alinea točke 3(f)(ii) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013)

GRČIJA

Μαυροδάφνη Πατρών (mavrodafne iz Patrasa), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (mavrodafne iz Kefalonije), Σητεία (Sitia), Σαντορίνη (Santorini), Δαφνές (Dafnes), Νεμέα (Nemea).

FRANCIJA

Pineau des Charentes ali Pineau charentais, Floc de Gascogne, Macvin du Jura.

CIPER

Κουμανδαρία (Commandaria).

3.   Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, katerih priprava vključuje dodajanje žganja iz sušenega grozdja z volumenskim deležem alkohola najmanj 52 vol. % in manj kot 94,5 vol. %

(Tretja alinea točke 3(f)(ii) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013)

GRČIJA

Μαυροδάφνη Πατρών (mavrodafne iz Patrasa), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (mavrodafne iz Kefalonije).

4.   Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, katerih priprava vključuje dodajanje delno prevretega grozdnega mošta iz sušenega grozdja

(Prva alinea točke 3(f)(iii) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013)

ŠPANIJA

| Likerska vina z zaščiteno označbo porekla | Poimenovanje proizvoda, kakor ga določajo pravila Unije ali nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |
| Jerez-Xérès-Sherry
  Málaga
  Montilla-Moriles | Vino generoso de licor
  Vino dulce
  Vino generoso de licor |

Likerska vina z zaščiteno označbo porekla

Poimenovanje proizvoda, kakor ga določajo pravila Unije ali nacionalna zakonodaja

Jerez-Xérès-Sherry

Málaga

Montilla-Moriles

Vino generoso de licor

Vino dulce

Vino generoso de licor

ITALIJA

Aleatico di Gradoli, Giró di Cagliari, Malvasia delle Lipari, Pantelleria passito

CIPER

Κουμανδαρία (Commandaria).

5.   Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, katerih priprava vključuje dodajanje zgoščenega grozdnega mošta, pridobljenega z neposrednim segrevanjem, ki razen tega postopka ustreza opredelitvi zgoščenega grozdnega mošta

(Druga alinea točke 3(f)(iii) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013)

ŠPANIJA

| Likerska vina z zaščiteno označbo porekla | Poimenovanje proizvoda, kakor ga določajo pravila Unije ali nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |
| Alicante | |
| Condado de Huelva
  Empordà
  Jerez-Xérès-Sherry
  Málaga
  Montilla-Moriles
  Navarra | Vino generoso de licor
  Garnacha/Garnatxa
  Vino generoso de licor
  Vino dulce
  Vino generoso de licor
  Moscatel |

Likerska vina z zaščiteno označbo porekla

Poimenovanje proizvoda, kakor ga določajo pravila Unije ali nacionalna zakonodaja

Alicante

Condado de Huelva

Empordà

Jerez-Xérès-Sherry

Málaga

Montilla-Moriles

Navarra

Vino generoso de licor

Garnacha/Garnatxa

Vino generoso de licor

Vino dulce

Vino generoso de licor

Moscatel

ITALIJA

Marsala

6.   Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, katerih priprava vključuje dodajanje zgoščenega grozdnega mošta

(Tretja alinea točke 3(f)(iii) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013)

ŠPANIJA

| Likerska vina z zaščiteno označbo porekla | Poimenovanje proizvoda, kakor ga določajo pravila Unije ali nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Vino dulce
  Vino generoso de licor |
| Tarragona | Vino dulce |
| Jerez-Xerès-Sherry | Vino generoso de licor |
| Condado de Huelva | Vino generoso de licor |

Likerska vina z zaščiteno označbo porekla

Poimenovanje proizvoda, kakor ga določajo pravila Unije ali nacionalna zakonodaja

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Vino dulce

Vino generoso de licor

Tarragona

Vino dulce

Jerez-Xerès-Sherry

Vino generoso de licor

Condado de Huelva

Vino generoso de licor

ITALIJA

Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani.

Dodatek 2

A.   Seznami iz točke 5(a) oddelka B Priloge III

1.   Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla iz grozdnega mošta z naravnim volumenskim deležem alkohola najmanj 10 vol. %, pridobljenih z dodajanjem žganja iz vina ali grozdnih tropin z zaščiteno označbo porekla, po možnosti z istega posestva

FRANCIJA

Pineau des Charentes ali Pineau charentais, Floc de Gascogne, Macvin du Jura.

2.   Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla iz grozdnega mošta, ki vre, z začetnim naravnim volumenskim deležem alkohola najmanj 11 vol. %, pridobljenih z dodajanjem nevtralnega alkohola ali vinskega destilata z dejanskim volumenskim deležem alkohola, ki ni manjši od 70 vol. %, ali žgane pijače vinskega izvora

PORTUGALSKA

Porto – Port

Moscatel de Setúbal, Setúbal

Carcavelos

Moscatel do Douro

ITALIJA

Moscato di Noto

3.   Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla iz vina z začetnim naravnim volumenskim deležem alkohola najmanj 10,5 vol. %

ŠPANIJA

Jerez-Xérès-Sherry

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Condado de Huelva

Rueda

ITALIJA

Trentino

4.   Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, pridobljenih iz grozdnega mošta, ki vre, z začetnim naravnim volumenskim deležem alkohola najmanj 9 vol. %

PORTUGALSKA

Madeira

B.   Seznami iz točke 5(b) oddelka B Priloge III

Seznam likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, katerih skupni volumenski delež alkohola je manjši od 17,5 vol. %, vendar ne manjši od 15 vol. %, in za katera je bilo to izrecno določeno v nacionalnih predpisih, ki so veljali pred 1. januarjem 1985.

(Točka (3)(b) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013)

ŠPANIJA

| Likerska vina z zaščiteno označbo porekla | Poimenovanje proizvoda, kakor ga določajo pravila Unije ali nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |
| Condado de Huelva
  Jerez-Xérès-Sherry
  Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda
  Málaga
  Montilla-Moriles
  Priorato
  Rueda
  Tarragona | Vino generoso
  Vino generoso
  Vino generoso
  Seco
  Vino generoso
  Rancio seco
  Vino generoso
  Rancio seco |

Likerska vina z zaščiteno označbo porekla

Poimenovanje proizvoda, kakor ga določajo pravila Unije ali nacionalna zakonodaja

Condado de Huelva

Jerez-Xérès-Sherry

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Málaga

Montilla-Moriles

Priorato

Rueda

Tarragona

Vino generoso

Vino generoso

Vino generoso

Seco

Vino generoso

Rancio seco

Vino generoso

Rancio seco

ITALIJA

Trentino

PORTUGALSKA

| Likerska vina z zaščiteno označbo porekla | Poimenovanje proizvoda, kakor ga določajo pravila Unije ali nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |
| Porto – Port | Branco leve seco |

Likerska vina z zaščiteno označbo porekla

Poimenovanje proizvoda, kakor ga določajo pravila Unije ali nacionalna zakonodaja

Porto – Port

Branco leve seco

Dodatek 3

Seznam sort, ki se lahko uporabijo za pripravo likerskih vin z zaščiteno označbo porekla, za katera se uporabljajo posebni tradicionalni izrazi „vino dulce natural“, „vino dolce naturale“, „vinho doce natural“ in „οινος γλυκυς φυσικος“

Muškati – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – malvazije – mavrodafne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino-Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo – Moscateles – Garnacha.

---

| 7.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 149/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 149/53

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/935

z dne 16. aprila 2019

o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede analiznih metod za določanje fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih lastnosti proizvodov vinske trte in uradnih obvestil držav članic o odločitvah glede odobritve povečanja naravnega deleža alkohola

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 80(5), člena 91(c) in (d) ter člena 223(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1308/2013 razveljavlja in nadomešča Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 (2). Oddelek 1 poglavja I naslova II dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa pravila o kategorijah proizvodov vinske trte, enoloških postopkih in z njimi povezanih omejitvah ter Komisijo pooblašča, da o tem sprejme delegirane in izvedbene akte. Da bi v novem pravnem okviru trg vina nemoteno deloval, bi bilo treba s takimi akti sprejeti nekatera pravila. Navedeni akti bi morali nadomestiti določbe Uredbe Komisije (ES) št. 606/2009 (3), ki jo Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934 (4) razveljavlja. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1308/2013 razveljavlja in nadomešča Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 (2). Oddelek 1 poglavja I naslova II dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa pravila o kategorijah proizvodov vinske trte, enoloških postopkih in z njimi povezanih omejitvah ter Komisijo pooblašča, da o tem sprejme delegirane in izvedbene akte. Da bi v novem pravnem okviru trg vina nemoteno deloval, bi bilo treba s takimi akti sprejeti nekatera pravila. Navedeni akti bi morali nadomestiti določbe Uredbe Komisije (ES) št. 606/2009 (3), ki jo Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934 (4) razveljavlja.

| (2) | Na podlagi člena 80(5) in člena 91(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Komisija po potrebi določi pravila za analizne metode za določanje fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih lastnosti proizvodov vinske trte. Metode temeljijo na ustreznih metodah, ki jih priporoča in objavi Mednarodna organizacija za trto in vino (OIV), razen če bi bile navedene metode neučinkovite ali neustrezne. Člen 91(c) Uredbe (EU) št. 1308/2013 poleg tega Komisijo pooblašča, da določi pravila za preverjanje, ali so bili navedeni proizvodi proizvedeni v nasprotju z enološkimi postopki, dovoljenimi v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 80(5) in člena 91(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Komisija po potrebi določi pravila za analizne metode za določanje fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih lastnosti proizvodov vinske trte. Metode temeljijo na ustreznih metodah, ki jih priporoča in objavi Mednarodna organizacija za trto in vino (OIV), razen če bi bile navedene metode neučinkovite ali neustrezne. Člen 91(c) Uredbe (EU) št. 1308/2013 poleg tega Komisijo pooblašča, da določi pravila za preverjanje, ali so bili navedeni proizvodi proizvedeni v nasprotju z enološkimi postopki, dovoljenimi v Uniji.

| (3) | V Prilogi k tej uredbi je določena analizna metoda za določanje, ali je v vinskem proizvodu navzoč alilizotiocianat. Za druge metode za ugotavljanje, ali so bili proizvodi proizvedeni v nasprotju z dovoljenimi enološkimi postopki, bi se morala uporabljati pravila, ki jih dovolijo zadevne države članice. |
| --- | --- |

(3)

V Prilogi k tej uredbi je določena analizna metoda za določanje, ali je v vinskem proizvodu navzoč alilizotiocianat. Za druge metode za ugotavljanje, ali so bili proizvodi proizvedeni v nasprotju z dovoljenimi enološkimi postopki, bi se morala uporabljati pravila, ki jih dovolijo zadevne države članice.

| (4) | Točka 3 oddelka A dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 določa obveznost držav članic, da o vsakem zvišanju mejnih vrednosti iz točke 2 navedenega oddelka uradno obvestijo Komisijo. Treba bi bilo določiti podrobnosti za predložitev teh informacij Komisiji s strani držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Točka 3 oddelka A dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 določa obveznost držav članic, da o vsakem zvišanju mejnih vrednosti iz točke 2 navedenega oddelka uradno obvestijo Komisijo. Treba bi bilo določiti podrobnosti za predložitev teh informacij Komisiji s strani držav članic.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa pravila za uporabo poglavja I naslova II Uredbe (EU) št. 1308/2013 glede analiznih metod za določanje fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih lastnosti proizvodov vinske trte in uradnih obvestil držav članic o odločitvah glede odobritve povečanja naravnega deleža alkohola.

Člen 2

Uporabljene analizne metode Unije

V Prilogi k tej uredbi so določene analizne metode iz točke (d) člena 75(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013, ki se uporabljajo za preverjanje omejitev iz pravil Unije za uporabo alilizotiocianata pri proizvodnji nekaterih proizvodov vinske trte.

Člen 3

Uradna obvestila držav članic o odločitvah glede odobritve povečanja naravnega deleža alkohola

1.   Države članice, ki dovolijo povečanje naravnega volumenskega deleža alkohola v skladu s točko 3 oddelka A dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, o tem Komisijo uradno obvestijo v enem mesecu po odobritvi odstopanja. Države članice v uradnem obvestilu navedejo regije in sorte, ki jih odločitev zadeva, ter predložijo podatke in dokaze, ki kažejo, da so bile vremenske razmere v zadevnih regijah izjemno neugodne.

2.   Uradno obvestilo se predloži v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183 (5) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1185 (6).

3.   Komisija nato obvesti ostale države članice.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 7. decembra 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. aprila 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 606/2009 z dne 10. julija 2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 glede kategorij proizvodov vinske trte, enoloških postopkov in z njimi povezanih omejitev (UL L 193, 24.7.2009, str. 1).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934 z dne 12. marca 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede vinorodnih območij, na katerih je mogoče delež alkohola povečati, dovoljenih enoloških postopkov in omejitev, povezanih s pridelavo in konzerviranjem proizvodov vinske trte, najmanjšega odstotnega deleža alkohola za stranske proizvode in njihovega odstranjevanja ter objave spisov OIV (Glej stran 1 tega Uradnega lista).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1183 z dne 20. aprila 2017 o dopolnitvi uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pošiljanja informacij in dokumentov Komisiji (UL L 171, 4.7.2017, str. 100).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1185 z dne 20. aprila 2017 o določitvi pravil za uporabo uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pošiljanjem informacij in dokumentov Komisiji ter o spremembi in razveljavitvi več uredb Komisije (UL L 171, 4.7.2017, str. 113).

6

---

PRILOGA

POSEBNE ANALIZNE METODE UNIJE

ALILIZOTIOCIANAT

1.   Princip metode

Če je alilizotiocianat navzoč v vinu, ga zberemo z destilacijo in določimo s plinsko kromatografijo.

2.   Reagenti

2.1   Absolutni etanol.

2.2   Standardna raztopina: raztopina alilizotiocianata v absolutnem alkoholu vsebuje 15 mg alilizotiocianata na liter.

2.3   Mešanica za zamrzovanje iz etanola in suhega ledu (temperatura – 60 °C).

3.   Aparature

3.1   Destilator, kakor je prikazano na sliki spodaj. Skozi aparaturo se nepretrgoma pretaka dušik.

3.2   Termostatsko nadzorovana grelna mrežica.

3.3   Merilnik pretoka.

3.4   Plinski kromatograf z detektorjem plamenskega spektrofotometra, opremljen s selektivnim filtrom za žveplove spojine (valovna dolžina (λ) = 394 nm), ali kateri koli drug primeren detektor.

3.5   Kromatografska kolona iz nerjavnega jekla z notranjim premerom 3 mm in dolžine 3 m, napolnjena s Carbowax 20 M pri 10 % na Chromosorb WHP, 80 do 100 mesh.

3.6   Mikrobrizga, 10 μl.

4.   Postopek

Dva litra vina vlijemo v destilacijsko bučko, dolijemo nekaj mililitrov etanola (točka 2.1) v dve zbiralni epruveti, tako da so porozni deli palic za razpršitev plinov v celoti potopljeni. Obe epruveti ohladimo z zunanje strani z mešanico za zamrzovanje. Bučko povežemo z zbiralnima epruvetama in aparaturo izplakujemo z dušikom pri hitrosti tri litre na uro. Vino z grelno mrežico segrejemo na 80 °C, destiliramo in zberemo od 45 do 50 ml destilata.

Stabiliziramo kromatograf. Priporočamo naslednje razmere:

| — | temperatura injektorja: 200 °C, |
| --- | --- |

—

temperatura injektorja: 200 °C,

| — | temperatura kolone: 130 °C, |
| --- | --- |

—

temperatura kolone: 130 °C,

| — | hitrost pretoka nosilnega plina helija: 20 ml na minuto. |
| --- | --- |

—

hitrost pretoka nosilnega plina helija: 20 ml na minuto.

Z mikrobrizgo nanesemo prostornino standardne raztopine, tako da moremo na plinskem kromatogramu zlahka določiti vršno vrednost, ki ustreza alilizotiocianatu.

Prav tako dodamo alikvot destilata v kromatograf. Preverimo, ali retencijski čas dobljene vršne vrednosti ustreza vršni vrednosti alilizotiocianata.

V zgoraj opisanih razmerah spojine, ki so naravno navzoče v vinu, ne povzročijo interferenčnih vršnih vrednosti na kromatogramu vzorčne raztopine.

Aparatura za destilacijo pod tokom dušika

---

| 7.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 149/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 149/58

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/936

z dne 6. junija 2019

o spremembi izvedbenih uredb (EU) št. 808/2014, (EU) št. 809/2014 in (EU) št. 908/2014 glede finančnih instrumentov, vzpostavljenih na podlagi programov za razvoj podeželja

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (1) ter zlasti člena 8(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (2) ter zlasti člena 36(6) in člena 62(2)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Možnost vzpostavitve finančnih instrumentov, ki bi združevali prispevke iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov s finančnimi produkti Evropske investicijske banke v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe, je bila uvedena s členom 38(1)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), spremenjene z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(1)

Možnost vzpostavitve finančnih instrumentov, ki bi združevali prispevke iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov s finančnimi produkti Evropske investicijske banke v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe, je bila uvedena s členom 38(1)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), spremenjene z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (2) | Ta nova določba se uporablja tudi za finančne instrumente, vzpostavljene na podlagi programov Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). Nekatera izvedbena pravila iz izvedbenih uredb Komisije (EU) št. 808/2014 (5), (EU) št. 809/2014 (6) in (EU) št. 908/2014 (7) vsebujejo sklicevanja na finančne instrumente iz člena 38(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013, preden je bila spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. Zato bi bilo treba v ustrezne določbe navedenih aktov vključiti sklicevanje na novo točko (c) člena 38(1). |
| --- | --- |

(2)

Ta nova določba se uporablja tudi za finančne instrumente, vzpostavljene na podlagi programov Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). Nekatera izvedbena pravila iz izvedbenih uredb Komisije (EU) št. 808/2014 (5), (EU) št. 809/2014 (6) in (EU) št. 908/2014 (7) vsebujejo sklicevanja na finančne instrumente iz člena 38(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013, preden je bila spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. Zato bi bilo treba v ustrezne določbe navedenih aktov vključiti sklicevanje na novo točko (c) člena 38(1).

| (3) | Izvedbene uredbe (EU) št. 808/2014, (EU) št. 809/2014 in (EU) št. 908/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbene uredbe (EU) št. 808/2014, (EU) št. 809/2014 in (EU) št. 908/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za razvoj podeželja in Odbora za kmetijska sklada – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za razvoj podeželja in Odbora za kmetijska sklada –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V točki 10(c) dela 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 808/2014 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če ukrep ali vrsta operacije, za katero velja posebna stopnja prispevka EKSRP, prispeva k finančnim instrumentom iz člena 38(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, so v preglednici ločeno navedene stopnje prispevka za finančne instrumente in druge operacije ter okvirni znesek EKSRP, ki ustreza načrtovanemu prispevku k finančnemu instrumentu.“.

Člen 2

Izvedbena uredba (EU) št. 809/2014 se spremeni:

| (a) | v členu 48 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

  „6.   Kar zadeva finančne instrumente iz člena 38(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, se odstavki 1 do 5 tega člena ne uporabljajo za prispevek k finančnemu instrumentu niti za podporo končnemu prejemniku. Vendar se člena 58 in 59 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in člen 9 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014 (*1) uporabljajo.


  (*1)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 480/2014 z dne 3. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (UL L 138, 13.5.2014, str. 5).“;" |
| --- | --- |

(a)

v členu 48 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Kar zadeva finančne instrumente iz člena 38(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, se odstavki 1 do 5 tega člena ne uporabljajo za prispevek k finančnemu instrumentu niti za podporo končnemu prejemniku. Vendar se člena 58 in 59 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in člen 9 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014 (*1) uporabljajo.

(*1)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 480/2014 z dne 3. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (UL L 138, 13.5.2014, str. 5).“;"

*1

| (b) | v členu 51 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

  „5.   Kar zadeva finančne instrumente iz člena 38(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, se odstavki 1 do 4 tega člena ne uporabljajo za prispevek k finančnemu instrumentu niti za podporo končnemu prejemniku. Vendar se člena 58 in 59 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in člen 9 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014 uporabljajo.“. |
| --- | --- |

(b)

v členu 51 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Kar zadeva finančne instrumente iz člena 38(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, se odstavki 1 do 4 tega člena ne uporabljajo za prispevek k finančnemu instrumentu niti za podporo končnemu prejemniku. Vendar se člena 58 in 59 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in člen 9 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014 uporabljajo.“.

Člen 3

V členu 22(2) Delegirane uredbe (EU) št. 908/2014 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Kar zadeva finančne instrumente, vzpostavljene v skladu s členom 38(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, se odhodki prijavijo za referenčna obdobja iz prvega pododstavka, ko so izpolnjeni pogoji za vsak naslednji zahtevek za vmesno plačilo, kot je določeno v členu 41(1) navedene uredbe.“.

Člen 4

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. junija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

1

(2)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 808/2014 z dne 17. julija 2014 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 227, 31.7.2014, str. 18).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 809/2014 z dne 17. julija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom, ukrepi za razvoj podeželja in navzkrižno skladnostjo (UL L 227, 31.7.2014, str. 69).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 908/2014 z dne 6. avgusta 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in drugimi organi, finančnim upravljanjem, potrjevanjem obračunov, pravili o kontrolah, varščinami in preglednostjo (UL L 255, 28.8.2014, str. 59).

7

---

SKLEPI

| 7.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 149/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 149/61

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/937

z dne 27. maja 2019

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v okviru Konvencije o ohranitvi lososa v Severnem Atlantiku v zvezi s prošnjo za pristop k navedeni konvenciji, ki jo je predložilo Združeno kraljestvo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Konvencija o ohranitvi lososa v Severnem Atlantiku (1) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija NASCO) je bila odobrena s Sklepom Sveta 82/886/EGS (2) in je začela veljati 1. oktobra 1983. |
| --- | --- |

(1)

Konvencija o ohranitvi lososa v Severnem Atlantiku (1) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija NASCO) je bila odobrena s Sklepom Sveta 82/886/EGS (2) in je začela veljati 1. oktobra 1983.

| (2) | Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji predložilo uradno obvestilo o nameri o izstopu iz Unije. Pogodbi se bosta za Združeno kraljestvo prenehali uporabljati z dnem začetka veljavnosti sporazuma o izstopu, sicer pa 1. novembra 2019, ob upoštevanju Sklepa Evropskega Sveta (EU) 2019/584 (3), razen če Evropski svet v dogovoru z Združenim kraljestvom soglasno ne sklene, da se to obdobje podaljša. |
| --- | --- |

(2)

Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji predložilo uradno obvestilo o nameri o izstopu iz Unije. Pogodbi se bosta za Združeno kraljestvo prenehali uporabljati z dnem začetka veljavnosti sporazuma o izstopu, sicer pa 1. novembra 2019, ob upoštevanju Sklepa Evropskega Sveta (EU) 2019/584 (3), razen če Evropski svet v dogovoru z Združenim kraljestvom soglasno ne sklene, da se to obdobje podaljša.

| (3) | Do izstopa iz Unije je Združeno kraljestvo še vedno država članica, ki ima vse pravice in obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb, vključno s spoštovanjem načela lojalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(3)

Do izstopa iz Unije je Združeno kraljestvo še vedno država članica, ki ima vse pravice in obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb, vključno s spoštovanjem načela lojalnega sodelovanja.

| (4) | Evropski svet je v smernicah, sprejtih 29. aprila 2017 priznal potrebo, da se v mednarodnem okviru upoštevajo posebnosti Združenega kraljestva kot države članice, ki izstopa, če Združeno kraljestvo v času, ko je še država članica, spoštuje svoje obveznosti in ostaja zvesto interesom Unije. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je v smernicah, sprejtih 29. aprila 2017 priznal potrebo, da se v mednarodnem okviru upoštevajo posebnosti Združenega kraljestva kot države članice, ki izstopa, če Združeno kraljestvo v času, ko je še država članica, spoštuje svoje obveznosti in ostaja zvesto interesom Unije.

| (5) | Sporazum o izstopu, objavljen v Uradnem listu Evropske unije z dne 25. aprila 2019 (4) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu), vsebuje ureditve za uporabo določb prava Unije za Združeno kraljestvo in v njem po dnevu, ko se Pogodbi prenehata uporabljati za Združeno kraljestvo (v nadaljnjem besedilu: prehodno obdobje). Če Sporazum o izstopu začne veljati, se bo pravo Unije, vključno z mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, v prehodnem obdobju v skladu s s Sporazumom o izstopu še naprej uporabljalo za Združeno kraljestvo in v njem, in se bo prenehalo uporabljati ob koncu prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

(5)

Sporazum o izstopu, objavljen v Uradnem listu Evropske unije z dne 25. aprila 2019 (4) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu), vsebuje ureditve za uporabo določb prava Unije za Združeno kraljestvo in v njem po dnevu, ko se Pogodbi prenehata uporabljati za Združeno kraljestvo (v nadaljnjem besedilu: prehodno obdobje). Če Sporazum o izstopu začne veljati, se bo pravo Unije, vključno z mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, v prehodnem obdobju v skladu s s Sporazumom o izstopu še naprej uporabljalo za Združeno kraljestvo in v njem, in se bo prenehalo uporabljati ob koncu prehodnega obdobja.

| (6) | Ker je Unija pogodbenica Konvencije NASCO, se navedena konvencija trenutno uporablja tudi za Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(6)

Ker je Unija pogodbenica Konvencije NASCO, se navedena konvencija trenutno uporablja tudi za Združeno kraljestvo.

| (7) | Na podlagi člena 17(3) Konvencije NASCO je Konvencija NASCO odprta za pristop, če ga odobri svet NASCO, ustanovljen s Konvencijo NASCO, katere koli države, ki izvaja ribolovno jurisdikcijo v Severnem Atlantiku ali je država izvora staležev lososa. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi člena 17(3) Konvencije NASCO je Konvencija NASCO odprta za pristop, če ga odobri svet NASCO, ustanovljen s Konvencijo NASCO, katere koli države, ki izvaja ribolovno jurisdikcijo v Severnem Atlantiku ali je država izvora staležev lososa.

| (8) | Združeno kraljestvo je 28. februarja 2019 predložilo prošnjo za pristop h Konvenciji NASCO kot pogodbenica zaradi možnosti, da se do datuma, ko se za Združeno kraljestvo prenehata uporabljati Pogodbi, ne sklene sporazum o izstopu. |
| --- | --- |

(8)

Združeno kraljestvo je 28. februarja 2019 predložilo prošnjo za pristop h Konvenciji NASCO kot pogodbenica zaradi možnosti, da se do datuma, ko se za Združeno kraljestvo prenehata uporabljati Pogodbi, ne sklene sporazum o izstopu.

| (9) | Na podlagi člena 66 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (v nadaljnjem besedilu: UNCLOS) (5) imajo države, iz katerih rek izvirajo anadromni staleži, primarni interes za te staleže in so odgovorne zanje. Država izvora anadromnih staležev mora zagotoviti njihovo ohranitev tako, da določi primerne ukrepe za urejanje ribolova v vseh vodah znotraj zunanjih meja njene izključne ekonomske cone. Kadar se anadromni staleži selijo v vode ali skozi vode znotraj zunanjih meja izključne ekonomske cone države, ki ni država izvora, mora ta država sodelovati z državo izvora glede ohranjanja in upravljanja takih staležev. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi člena 66 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (v nadaljnjem besedilu: UNCLOS) (5) imajo države, iz katerih rek izvirajo anadromni staleži, primarni interes za te staleže in so odgovorne zanje. Država izvora anadromnih staležev mora zagotoviti njihovo ohranitev tako, da določi primerne ukrepe za urejanje ribolova v vseh vodah znotraj zunanjih meja njene izključne ekonomske cone. Kadar se anadromni staleži selijo v vode ali skozi vode znotraj zunanjih meja izključne ekonomske cone države, ki ni država izvora, mora ta država sodelovati z državo izvora glede ohranjanja in upravljanja takih staležev.

| (10) | Za preprečevanje netrajnostnega ribolova je v interesu Unije, da Združeno kraljestvo pri upravljanju staležev lososa sodeluje ob popolnem upoštevanju določb UNCLOS in Sporazuma Združenih narodov o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib z dne 4. avgusta 1995 (v nadaljnjem besedilu: UNFSA) (6) ter drugih mednarodnih sporazumov in norm mednarodnega prava. |
| --- | --- |

(10)

Za preprečevanje netrajnostnega ribolova je v interesu Unije, da Združeno kraljestvo pri upravljanju staležev lososa sodeluje ob popolnem upoštevanju določb UNCLOS in Sporazuma Združenih narodov o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib z dne 4. avgusta 1995 (v nadaljnjem besedilu: UNFSA) (6) ter drugih mednarodnih sporazumov in norm mednarodnega prava.

| (11) | Kot je določeno v členu 66 UNCLOS, morajo država izvora anadromnih staležev in druge države, ki lovijo te staleže, sprejeti ukrepe za izvajanje navedenega člena. Tako sodelovanje se lahko vzpostavi v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

(11)

Kot je določeno v členu 66 UNCLOS, morajo država izvora anadromnih staležev in druge države, ki lovijo te staleže, sprejeti ukrepe za izvajanje navedenega člena. Tako sodelovanje se lahko vzpostavi v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva.

| (12) | Pristop Združenega kraljestva h Konvenciji NASCO bo Združenemu kraljestvu omogočil, da sodeluje pri potrebnih ukrepih za ohranjanje in upravljanje ob ustreznem upoštevanju pravic, interesov in obveznosti drugih držav in Evropske unije ter zagotavlja, da se ribolovne dejavnosti izvajajo na način, ki vodi v trajnostno izkoriščanje zadevnih staležev lososa. |
| --- | --- |

(12)

Pristop Združenega kraljestva h Konvenciji NASCO bo Združenemu kraljestvu omogočil, da sodeluje pri potrebnih ukrepih za ohranjanje in upravljanje ob ustreznem upoštevanju pravic, interesov in obveznosti drugih držav in Evropske unije ter zagotavlja, da se ribolovne dejavnosti izvajajo na način, ki vodi v trajnostno izkoriščanje zadevnih staležev lososa.

| (13) | Zato je v interesu Unije, da odobri prošnjo za pristop h Konvenciji NASCO, ki jo je predložilo Združeno kraljestvo, od trenutka, ko se pravo Unije preneha uporabljati za Združeno kraljestvo – |
| --- | --- |

(13)

Zato je v interesu Unije, da odobri prošnjo za pristop h Konvenciji NASCO, ki jo je predložilo Združeno kraljestvo, od trenutka, ko se pravo Unije preneha uporabljati za Združeno kraljestvo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v svetu Organizacije za ohranjanje severnoatlantskega lososa, ustanovljene s Konvencijo o ohranitvi lososa v Severnem Atlantiku, je, da se odobri prošnja Združenega kraljestva za pristop k navedeni konvenciji, pod pogojem da začne ta odobritev veljati od trenutka, ko se pravo Unije preneha uporabljati za Združeno kraljestvo.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 27. maja 2019

Za Svet

Predsednik

N. HURDUC

---

(1)  
  UL L 378, 31.12.1982, str. 25.

1

(2)  Sklep Sveta 82/886/EGS z dne 13. decembra 1982 o sklenitvi Konvencije o ohranitvi lososa v Severnem Atlantiku (UL L 378, 31.12.1982, str. 24).

2

(3)  Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/584, sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom, z dne 11. aprila 2019 o podaljšanju obdobja na podlagi člena 50(3) PEU (UL L 101, 11.4.2019, str. 1).

3

(4)  
  UL C 144I, 25.4.2019, str. 1.

4

(5)  
  UL L 179, 23.6.1998, str. 3.

5

(6)  
  UL L 189, 3.7.1998, str. 14.

6

---

| 7.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 149/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 149/63

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2019/938

z dne 6. junija 2019

o podpori procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz leta 2016 ter Strategija Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje iz leta 2003 temeljita na prepričanju, da je večstranski pristop k varnosti, vključno z razoroževanjem in neširjenjem orožja, najboljši način za ohranjanje mednarodnega reda. |
| --- | --- |

(1)

Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz leta 2016 ter Strategija Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje iz leta 2003 temeljita na prepričanju, da je večstranski pristop k varnosti, vključno z razoroževanjem in neširjenjem orožja, najboljši način za ohranjanje mednarodnega reda.

| (2) | Politika Unije je torej podpirati in izvajati obstoječe pogodbe, sporazume in pravila o razoroževanju in neširjenju orožja ter krepiti izvajanje in univerzalizacijo vseh teh instrumentov, pa tudi sodelovati s tretjimi državami pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz večstranskih konvencij in ureditev in jim pri tem pomagati. |
| --- | --- |

(2)

Politika Unije je torej podpirati in izvajati obstoječe pogodbe, sporazume in pravila o razoroževanju in neširjenju orožja ter krepiti izvajanje in univerzalizacijo vseh teh instrumentov, pa tudi sodelovati s tretjimi državami pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz večstranskih konvencij in ureditev in jim pri tem pomagati.

| (3) | V Skupni izjavi pariškega vrha za Sredozemlje z dne 13. julija 2008, s katero je bila ustanovljena Unija za Sredozemlje, so bila ponovno potrjena skupna prizadevanja za mir in regionalno varnost v skladu z barcelonsko deklaracijo, sprejeto na evro-sredozemski konferenci 27. in 28. novembra 1995, ki med drugim spodbuja regionalno varnost, tudi tako, da se zavzema za neširjenje jedrskega, kemičnega in biološkega orožja, in sicer s pridružitvijo nekaterim mednarodnim in regionalnim ureditvam za neširjenje orožja ter sporazumom o nadzoru nad oborožitvijo in razoroževanju, kot so Pogodba o neširjenju jedrskega orožja (NPT), Konvencija o kemičnem orožju, Konvencija o biološkem orožju in toksičnem orožju in Pogodba o celoviti prepovedi jedrskih poskusov, in/ali regionalnim ureditvam, kot so območja brez jedrskega orožja, vključno z njihovimi sistemi preverjanja, in s spoštovanjem takšnih ureditev in sporazumov, ter tako, da zagovarja dobronamerno izpolnjevanje obveznosti podpisnic barcelonske deklaracije iz konvencij o nadzoru nad oborožitvijo, razoroževanju in neširjenju orožja. |
| --- | --- |

(3)

V Skupni izjavi pariškega vrha za Sredozemlje z dne 13. julija 2008, s katero je bila ustanovljena Unija za Sredozemlje, so bila ponovno potrjena skupna prizadevanja za mir in regionalno varnost v skladu z barcelonsko deklaracijo, sprejeto na evro-sredozemski konferenci 27. in 28. novembra 1995, ki med drugim spodbuja regionalno varnost, tudi tako, da se zavzema za neširjenje jedrskega, kemičnega in biološkega orožja, in sicer s pridružitvijo nekaterim mednarodnim in regionalnim ureditvam za neširjenje orožja ter sporazumom o nadzoru nad oborožitvijo in razoroževanju, kot so Pogodba o neširjenju jedrskega orožja (NPT), Konvencija o kemičnem orožju, Konvencija o biološkem orožju in toksičnem orožju in Pogodba o celoviti prepovedi jedrskih poskusov, in/ali regionalnim ureditvam, kot so območja brez jedrskega orožja, vključno z njihovimi sistemi preverjanja, in s spoštovanjem takšnih ureditev in sporazumov, ter tako, da zagovarja dobronamerno izpolnjevanje obveznosti podpisnic barcelonske deklaracije iz konvencij o nadzoru nad oborožitvijo, razoroževanju in neširjenju orožja.

| (4) | Pogodbenice Unije za Sredozemlje si bodo prizadevale, da bi bilo na Bližnjem vzhodu vzpostavljeno območje brez orožja za množično uničevanje - jedrskega, kemičnega in biološkega orožja - in pripadajočih nosilcev, ki bi ga bilo mogoče vzajemno in dejansko preverjati. Ob tem bodo med drugim preučile, kako bi lahko v praksi preprečevali širjenje jedrskega, kemičnega in biološkega orožja ter prekomerno kopičenje konvencionalnega orožja. |
| --- | --- |

(4)

Pogodbenice Unije za Sredozemlje si bodo prizadevale, da bi bilo na Bližnjem vzhodu vzpostavljeno območje brez orožja za množično uničevanje - jedrskega, kemičnega in biološkega orožja - in pripadajočih nosilcev, ki bi ga bilo mogoče vzajemno in dejansko preverjati. Ob tem bodo med drugim preučile, kako bi lahko v praksi preprečevali širjenje jedrskega, kemičnega in biološkega orožja ter prekomerno kopičenje konvencionalnega orožja.

| (5) | Unija je leta 2008 v Parizu organizirala seminar na temo varnosti, neširjenja orožja za množično uničevanje in razoroževanja na Bližnjem vzhodu, v okviru katerega so se sestali predstavniki držav iz regije in držav članic Unije ter akademiki in nacionalne agencije za jedrsko energijo. |
| --- | --- |

(5)

Unija je leta 2008 v Parizu organizirala seminar na temo varnosti, neširjenja orožja za množično uničevanje in razoroževanja na Bližnjem vzhodu, v okviru katerega so se sestali predstavniki držav iz regije in držav članic Unije ter akademiki in nacionalne agencije za jedrsko energijo.

| (6) | Na konferenci o pregledu NPT leta 2010 je bil poudarjen pomen procesa, ki naj bi privedel do popolne uresničitve njene resolucije o Bližnjem vzhodu iz leta 1995 (v nadaljnjem besedilu: resolucija iz leta 1995). Konferenca je v ta namen odobrila praktične ukrepe, med drugim obravnavo vseh ponudb za uresničevanje resolucije iz leta 1995, vključno s ponudbo Unije, da bo gostila seminar, ki bi bil nadaljevanje seminarja, organiziranega junija 2008. |
| --- | --- |

(6)

Na konferenci o pregledu NPT leta 2010 je bil poudarjen pomen procesa, ki naj bi privedel do popolne uresničitve njene resolucije o Bližnjem vzhodu iz leta 1995 (v nadaljnjem besedilu: resolucija iz leta 1995). Konferenca je v ta namen odobrila praktične ukrepe, med drugim obravnavo vseh ponudb za uresničevanje resolucije iz leta 1995, vključno s ponudbo Unije, da bo gostila seminar, ki bi bil nadaljevanje seminarja, organiziranega junija 2008.

| (7) | Nadalje je bilo na konferenci o pregledu NPT leta 2010 poudarjeno, da ima civilna družba pri prispevanju k uresničevanju resolucije iz leta 1995 pomembno vlogo, in podprta so bila vsa tozadevna prizadevanja. |
| --- | --- |

(7)

Nadalje je bilo na konferenci o pregledu NPT leta 2010 poudarjeno, da ima civilna družba pri prispevanju k uresničevanju resolucije iz leta 1995 pomembno vlogo, in podprta so bila vsa tozadevna prizadevanja.

| (8) | Unija je leta 2011 v Bruslju organizirala seminar za krepitev zaupanja in za podporo procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev na Bližnjem vzhodu, v okviru katerega so se sestali visoki predstavniki držav iz regije in treh držav depozitark NPT ter držav članic Unije in drugih zainteresiranih držav, pa tudi akademiki in uradni predstavniki glavnih regionalnih in mednarodnih organizacij. |
| --- | --- |

(8)

Unija je leta 2011 v Bruslju organizirala seminar za krepitev zaupanja in za podporo procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev na Bližnjem vzhodu, v okviru katerega so se sestali visoki predstavniki držav iz regije in treh držav depozitark NPT ter držav članic Unije in drugih zainteresiranih držav, pa tudi akademiki in uradni predstavniki glavnih regionalnih in mednarodnih organizacij.

| (9) | Unija se je leta 2012 odločila, da bo še naprej podpirala proces krepitve zaupanja kot podlago za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, med drugim tako, da bo spodbujala delo s strani ZN imenovanega posrednika za konferenco o vzpostavitvi takšnega območja, ki je potekala leta 2012, ter organizirala delavnico za krepitev zmogljivosti in dogodek, ki naj bi bil nadaljevanje seminarjev Unije iz leta 2008 in leta 2011. |
| --- | --- |

(9)

Unija se je leta 2012 odločila, da bo še naprej podpirala proces krepitve zaupanja kot podlago za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, med drugim tako, da bo spodbujala delo s strani ZN imenovanega posrednika za konferenco o vzpostavitvi takšnega območja, ki je potekala leta 2012, ter organizirala delavnico za krepitev zmogljivosti in dogodek, ki naj bi bil nadaljevanje seminarjev Unije iz leta 2008 in leta 2011.

| (10) | Unija nenehno poudarja, da je pripravljena še naprej pomagati pri procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, in želi še naprej podpirati procese krepitve zaupanja, podobno kot v sklopu seminarjev in delavnic, ki jih je organizirala leta 2008, 2011 in 2012. |
| --- | --- |

(10)

Unija nenehno poudarja, da je pripravljena še naprej pomagati pri procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, in želi še naprej podpirati procese krepitve zaupanja, podobno kot v sklopu seminarjev in delavnic, ki jih je organizirala leta 2008, 2011 in 2012.

| (11) | Generalni sekretar Združenih narodov se je v svojem programu za razorožitev z naslovom „Varovanje naše skupne prihodnosti“, predstavljenem 24. maja 2018, zavezal, da si bo z državami članicami ZN prizadeval za okrepitev in utrditev območji brez jedrskega orožja in da bo v ta namen med drugim podpiral nadaljnje vzpostavljanje takšnih območij, tudi na Bližnjem vzhodu – |
| --- | --- |

(11)

Generalni sekretar Združenih narodov se je v svojem programu za razorožitev z naslovom „Varovanje naše skupne prihodnosti“, predstavljenem 24. maja 2018, zavezal, da si bo z državami članicami ZN prizadeval za okrepitev in utrditev območji brez jedrskega orožja in da bo v ta namen med drugim podpiral nadaljnje vzpostavljanje takšnih območij, tudi na Bližnjem vzhodu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija za dosego napredka pri uresničevanju zaveze o vzpostavitvi območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu in za zagotovitev nadaljnjega ukrepanja po dejavnostih, izpeljanih v letih 2008, 2011 in 2012, ter za krepitev zaupanja v podporo procesu kot podlagi za vzpostavitev takšnega območja, podpira dejavnosti za spodbujanje vključujočega dialoga med strokovnjaki in oblikovalci politik na temo območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, med drugim:

| (a) | z opredelitvijo spoznanj, pridobljenih v obdobju 1996–2015 v okviru prizadevanj za napredek pri vzpostavljanju območja brez orožja za množično uničevanje; |
| --- | --- |

(a)

z opredelitvijo spoznanj, pridobljenih v obdobju 1996–2015 v okviru prizadevanj za napredek pri vzpostavljanju območja brez orožja za množično uničevanje;

| (b) | z razvijanjem analitične zmogljivosti v podporo novemu načinu razmišljanja, kar zadeva regionalna varnostna vprašanja in območje brez orožja za množično uničevanje, tudi z opiranjem na spoznanja, pridobljena pri vzpostavljanju drugih regionalnih območij brez jedrskega orožja; |
| --- | --- |

(b)

z razvijanjem analitične zmogljivosti v podporo novemu načinu razmišljanja, kar zadeva regionalna varnostna vprašanja in območje brez orožja za množično uničevanje, tudi z opiranjem na spoznanja, pridobljena pri vzpostavljanju drugih regionalnih območij brez jedrskega orožja;

| (c) | z zbiranjem idej in oblikovanjem novih predlogov o tem, kako doseči napredek v zvezi s tem vprašanjem. |
| --- | --- |

(c)

z zbiranjem idej in oblikovanjem novih predlogov o tem, kako doseči napredek v zvezi s tem vprašanjem.

2.   Glede na navedeno zajema projekt, ki ga podpira Unija, naslednje specifične dejavnosti:

| (a) | Faza I
  Prva faza projekta bo osredotočena na vzpostavitev mrež strokovnjakov, dejavnosti obveščanja in komuniciranja ter na opredelitev vprašanj in tem za obravnavo. Glavne dejavnosti med drugim vključujejo:






  (i) | vzpostavitev prve regionalne mreže ustreznih strokovnjakov in institucij; |
| --- | --- | --- |

(a)

Faza I

Prva faza projekta bo osredotočena na vzpostavitev mrež strokovnjakov, dejavnosti obveščanja in komuniciranja ter na opredelitev vprašanj in tem za obravnavo. Glavne dejavnosti med drugim vključujejo:

(i)

vzpostavitev prve regionalne mreže ustreznih strokovnjakov in institucij;

| (ii) | vzpostavitev stikov, razgovore in pregled literature ter zbiranje ustrezne dokumentacije; |
| --- | --- |

(ii)

vzpostavitev stikov, razgovore in pregled literature ter zbiranje ustrezne dokumentacije;

| (iii) | prvo srečanje referenčne skupine za projekt; |
| --- | --- |

(iii)

prvo srečanje referenčne skupine za projekt;

| (iv) | dogodek ob robu seje Prvega odbora Generalne skupščine oktobra 2019; |
| --- | --- |

(iv)

dogodek ob robu seje Prvega odbora Generalne skupščine oktobra 2019;

| (v) | delavnico, na kateri se bodo sestali člani (15 do 20) regionalne mreže za projekt in člani referenčne skupine za projekt. |
| --- | --- |

(v)

delavnico, na kateri se bodo sestali člani (15 do 20) regionalne mreže za projekt in člani referenčne skupine za projekt.

| (b) | Faza II
  Druga faza projekta bo osredotočena na sodelovanje z ustreznimi posamezniki, strokovnjaki, akademskimi in političnimi raziskovalci ter inštituti v regiji, da bi se seznanili z njihovimi stališči v zvezi z vprašanji in temami, opredeljenimi v fazi I, ter da bi ta vprašanja in teme bolje razumeli, pa tudi da bi potrdili popis prizadevanj v obdobju 1995–2015 za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje. Glavne dejavnosti med drugim vključujejo:






  (i) | do 50 osebnih razgovorov s posamezniki znotraj in zunaj regije; |
| --- | --- | --- |

(b)

Faza II

Druga faza projekta bo osredotočena na sodelovanje z ustreznimi posamezniki, strokovnjaki, akademskimi in političnimi raziskovalci ter inštituti v regiji, da bi se seznanili z njihovimi stališči v zvezi z vprašanji in temami, opredeljenimi v fazi I, ter da bi ta vprašanja in teme bolje razumeli, pa tudi da bi potrdili popis prizadevanj v obdobju 1995–2015 za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje. Glavne dejavnosti med drugim vključujejo:

(i)

do 50 osebnih razgovorov s posamezniki znotraj in zunaj regije;

| (ii) | do šest sestankov ustreznih regionalnih strokovnjakov v ožji sestavi pod okriljem raziskovalnih inštitutov; |
| --- | --- |

(ii)

do šest sestankov ustreznih regionalnih strokovnjakov v ožji sestavi pod okriljem raziskovalnih inštitutov;

| (iii) | celoten osnutek poročila Inštituta Združenih narodov za raziskave na področju razoroževanja (UNIDIR) o pobudi za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; poročilo bo na voljo državam članicam ZN in Uradu ZN za razorožitev; |
| --- | --- |

(iii)

celoten osnutek poročila Inštituta Združenih narodov za raziskave na področju razoroževanja (UNIDIR) o pobudi za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; poročilo bo na voljo državam članicam ZN in Uradu ZN za razorožitev;

| (iv) | „poseben dogodek“, organiziran ob robu konference o pregledu NPT leta 2020; |
| --- | --- |

(iv)

„poseben dogodek“, organiziran ob robu konference o pregledu NPT leta 2020;

| (v) | srečanje, organizirano na sedežu ZN v New Yorku leta 2020, na katerem se bodo državam članicam ZN in drugim zadevnim deležnikom predstavile pomembne najnovejše informacije in ugotovitve v zvezi s projektom. |
| --- | --- |

(v)

srečanje, organizirano na sedežu ZN v New Yorku leta 2020, na katerem se bodo državam članicam ZN in drugim zadevnim deležnikom predstavile pomembne najnovejše informacije in ugotovitve v zvezi s projektom.

| (c) | Faza III






  (i) | Zaključni delavnici z več deležniki, na katerih se obravnava povzetek možnosti in priporočil za nadaljnje korake; |
| --- | --- | --- |

(c)

Faza III

(i)

Zaključni delavnici z več deležniki, na katerih se obravnava povzetek možnosti in priporočil za nadaljnje korake;

| (ii) | objava preostalih informativnih dokumentov, v katerih se navedejo možnosti in stališča, ki so bili opredeljeni kot potencialno obetavni v smislu okrepljenega regionalnega varnostnega sodelovanja, med drugim prek območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

(ii)

objava preostalih informativnih dokumentov, v katerih se navedejo možnosti in stališča, ki so bili opredeljeni kot potencialno obetavni v smislu okrepljenega regionalnega varnostnega sodelovanja, med drugim prek območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu;

| (iii) | dve delavnici z udeležbo strokovnjakov in uradnikov, delujočih v svojem imenu. |
| --- | --- |

(iii)

dve delavnici z udeležbo strokovnjakov in uradnikov, delujočih v svojem imenu.

Projekti so podrobneje opisani v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).

2.   Za tehnično izvedbo projektov iz člena 1(2) je zadolžen UNIDIR, ki to nalogo opravlja pod odgovornostjo VP. V ta namen se VP po potrebi dogovarja z UNIDIR.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 2 856 278 EUR.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za proračun Unije.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 1. V ta namen z UNIDIR sklene sporazum o financiranju. V tem sporazumu je določeno, da izvajalski partner zagotovi razpoznavnost prispevka Unije, ustrezno njegovemu obsegu.

4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3, kakor hitro je to mogoče po začetku veljavnosti tega sklepa. Svet obvesti o kakršnih koli težavah v zvezi s tem in o datumu sklenitve sporazuma.

Člen 4

1.   VP Svetu o izvajanju tega sklepa poroča na podlagi opisnih poročil, ki jih vsakih šest mesecev pripravi UNIDIR. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga ob zaključku projekta izvede Svet.

2.   Komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih projektov iz člena 1(2).

Člen 5

1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

2.   Ta sklep preneha veljati 36 mesecev po datumu sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3). Če pa sporazum o financiranju v tem času ni bil sklenjen, preneha sklep veljati 6 mesecev po začetku veljavnosti.

V Luxembourgu, 6. junija 2019

Za Svet

Predsednica

A. BIRCHALL

---

PRILOGA

Projekt v podporo procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu

I.   Cilji projekta

Predlagani projekt bo imel štiri splošne cilje:

| (1) | zapolniti pomembno raziskovalno vrzel pri spremljanju tega, kako se je v obdobju 1995–2015 razvijalo vprašanje v zvezi z vzpostavitvijo območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, kar zajema tudi spoznanja za opredelitev sedanjih in prihodnjih možnosti; |
| --- | --- |

(1)

zapolniti pomembno raziskovalno vrzel pri spremljanju tega, kako se je v obdobju 1995–2015 razvijalo vprašanje v zvezi z vzpostavitvijo območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, kar zajema tudi spoznanja za opredelitev sedanjih in prihodnjih možnosti;

| (2) | razviti analitično zmogljivost v podporo novemu načinu razmišljanja o regionalnih varnostnih vprašanjih in zadevnem območju, med drugim z opiranjem na izkušnje, pridobljene pri vzpostavljanju drugih regionalnih območij brez jedrskega orožja; |
| --- | --- |

(2)

razviti analitično zmogljivost v podporo novemu načinu razmišljanja o regionalnih varnostnih vprašanjih in zadevnem območju, med drugim z opiranjem na izkušnje, pridobljene pri vzpostavljanju drugih regionalnih območij brez jedrskega orožja;

| (3) | zbirati ideje in pripraviti nove predloge o tem, kako doseči napredek pri tem vprašanju, ter |
| --- | --- |

(3)

zbirati ideje in pripraviti nove predloge o tem, kako doseči napredek pri tem vprašanju, ter

| (4) | spodbujati vključujoč dialog med strokovnjaki in oblikovalci politike o regionalnih varnostnih vprašanjih, tudi v zvezi z vzpostavitvijo območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; ta dialog bi lahko prispeval k večstranskim procesom v teku, med katere spadajo izvajanje NPT in prizadevanja v sklopu letne konference ZN za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu. |
| --- | --- |

(4)

spodbujati vključujoč dialog med strokovnjaki in oblikovalci politike o regionalnih varnostnih vprašanjih, tudi v zvezi z vzpostavitvijo območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; ta dialog bi lahko prispeval k večstranskim procesom v teku, med katere spadajo izvajanje NPT in prizadevanja v sklopu letne konference ZN za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu.

Prvi cilj je bil zaradi kompleksnosti vprašanja v zvezi z območjem brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, zaradi pomanjkljivega napredka in omejene politične volje znotraj in zunaj regije v preteklih letih deležen manjše pozornosti politike in raziskovalne skupnosti. Obstaja veliko raziskav v okviru priprav na konferenco o pregledu NPT leta 1995 in na sami konferenci o začetkih te pobude in prizadevanjih za dosego napredka v zvezi z njo. Podaljšanje NPT za nedoločen čas istega leta in resolucija o Bližnjem vzhodu, ki je pravzaprav omogočila soglasje o tem podaljšanju, sta bila temeljito obravnavana, med drugim v okviru potekajočega programa ustnega izročila v zvezi s konferenco o pregledu NPT leta 1995.

Precej manj dokumentacije in raziskav pa je na voljo za obdobje med letoma 2010 in 2015, ki ga je kljub vsemu zaznamovalo več pomembnih diplomatskih pobud, posvečenih temu območju. Nekaj akademikov in strokovnjakov se je osredotočilo na obravnavo določenih vidikov tega vprašanja in nekaj pravnih strokovnjakov je skušalo oblikovati vzorčna besedila za morebiten sporazum, vendar za obdobje med letoma 1996 in 2015 ni nikakršnega rigoroznega empiričnega popisa prizadevanj za dosego napredka pri zamisli o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu. Brez take dokumentacije obstaja tveganje, da se bodo izgubile pomembne podrobnosti in dejstva, pa tudi stališča udeleženih akterjev in spoznanja, ki bi lahko služila za načrtovanje prizadevanj v prihodnosti. To bo ovira za prihodnje raziskave ali politična prizadevanja o tem vprašanju. Predlagani projekt UNIDIR bo zapolnil to vrzel.

Kar zadeva drugi cilj, bo ta projekt omogočal, da se bodo raziskovalci in strokovnjaki še naprej posvečali grožnjam, ki jih orožje za množično uničevanje predstavlja na Bližnjem vzhodu, regionalnemu varnostnemu sodelovanju in še zlasti vprašanju v zvezi z območjem brez orožja za množično uničevanje. To se bo dogajalo v času, ko nujno potrebujemo novo in trajnostno razmišljanje ter nove in trajnostne ideje o teh vprašanjih. Projekt bo z obravnavo stalnih, novih ali pozabljenih tem in idej v zvezi z območjem brez orožja za množično uničevanje, starih dve desetletji, prispeval k poznavanju in razumevanju tega vprašanja. Ob opiranju na novejšo literaturo o drugih območjih brez jedrskega orožja ali orožja za množično uničevanje bo mogoče oceniti skupne značilnosti in/ali posebnosti v bližnjevzhodni regiji. Rezultat tega bo celovit nabor tem in idej, ki bodo prispevale k novim ukrepom in razširitvi mreže analitikov in strokovnjakov z dostopom do vsega tega dela.

Kar zadeva tretji cilj, bo projekt z dokumentiranjem vprašanj in pristopov, ki so bili obravnavani v okviru različnih pobud v obdobju navedenih dveh desetletij, prispeval k prihodnji preučitvi vprašanja v zvezi z območjem brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu v širšem regionalnem kontekstu v zvezi z varnostjo in orožjem za množično uničevanje. Projekt bo ob vključujoči udeležbi strokovnjakov iz regije opredelil vprašanja in ideje, ki bi jih po mnenju raziskovalcev, udeležencev in strokovnih opazovalcev lahko nadalje preučili, pa tudi vprašanja, ki so se izkazala za najbolj težavna. Na ta način lahko oblikovalcem politike zagotovimo celovito podlago, da razmislijo o možnostih za napredek pri regionalnem varnostnem sodelovanju v zvezi z grožnjami, ki jih orožje za množično uničevanje predstavlja v sedanjem dinamičnem strateškem okolju, in te možnosti tudi ocenijo. Tako lahko pripomoremo tudi k razvoju zmogljivosti za prihodnja pogajanja o regionalnih varnostnih vprašanjih, tudi o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu.

Nazadnje in najpomembneje v zvezi s četrtim ciljem je, da bo ta projekt spodbudil vključujoč neformalni dialog med strokovnjaki o specifičnih idejah in pobudah za okrepitev regionalne varnosti in za obvladovanje groženj, ki jih orožje za množično uničevanje predstavlja na Bližnjem vzhodu, med državami v regiji in njihovimi zunanjimi partnerji. S tem bodo postavljeni osnovni temelji prihodnjega poluradnega in uradnega dialoga o vidikih, povezanih z orožjem za množično uničevanje in pripadajočimi nosilci. Projekt bo zagotovil zlasti preudaren okvir, ki bo omogočal obravnavo številnih pomembnih vprašanj ter preučitev in razvoj novih perspektiv, ki bodo lahko omogočile nadaljnji napredek, obenem bo pripomogel in prispeval k vzpostavitvi ugodnih pogojev za morebitni prihodnji dialog. Na ta način bo tudi pomembno vsebinsko in idejno prispeval h konferenci ZN o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu ter h krepitvi zaupanja med številnimi strokovnjaki, ki utegnejo sodelovati na tej konferenci in drugih ustreznih forumih.

II.   Opis projekta

(1)   Cilji in ciljna publika

Kot je navedeno zgoraj, ima ta projekt štiri cilje:

| — | pripraviti dejanski popis prizadevanj v obdobju 1995–2015 za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, da bi zapolnili pomembno vrzel v raziskovalni literaturi in na podlagi spoznanj načrtovali prihodnja prizadevanja; |
| --- | --- |

—

pripraviti dejanski popis prizadevanj v obdobju 1995–2015 za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, da bi zapolnili pomembno vrzel v raziskovalni literaturi in na podlagi spoznanj načrtovali prihodnja prizadevanja;

| — | opredeliti ključna vprašanja, priložnosti, ovire in ideje, ki jih je treba trenutno upoštevati pri preučevanju možnosti za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, ter prizadevanja za okrepitev regionalnega varnostnega sodelovanja, s čimer bi začrtali vsebinske in postopkovne vidike takšnega območja ter možne nadaljnje korake v kontekstu spreminjajočega se strateškega okolja; |
| --- | --- |

—

opredeliti ključna vprašanja, priložnosti, ovire in ideje, ki jih je treba trenutno upoštevati pri preučevanju možnosti za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, ter prizadevanja za okrepitev regionalnega varnostnega sodelovanja, s čimer bi začrtali vsebinske in postopkovne vidike takšnega območja ter možne nadaljnje korake v kontekstu spreminjajočega se strateškega okolja;

| — | k sodelovanju pritegniti veliko število raziskovalcev, oblikovalcev politik in akademikov v regiji in pridobiti njihova stališča in poglede na ta vprašanja ter tako razširiti število in raznolikost udeležencev, ki preučujejo možnosti za dialog in napredek v zvezi s tem dolgoletnim vprašanjem območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu in v zvezi z vprašanji, ki se na širši regionalni ravni zastavljajo v zvezi z orožjem za množično uničevanje in varnostjo, ter druge izkušnje v zvezi z regionalnimi območji brez jedrskega orožja; |
| --- | --- |

—

k sodelovanju pritegniti veliko število raziskovalcev, oblikovalcev politik in akademikov v regiji in pridobiti njihova stališča in poglede na ta vprašanja ter tako razširiti število in raznolikost udeležencev, ki preučujejo možnosti za dialog in napredek v zvezi s tem dolgoletnim vprašanjem območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu in v zvezi z vprašanji, ki se na širši regionalni ravni zastavljajo v zvezi z orožjem za množično uničevanje in varnostjo, ter druge izkušnje v zvezi z regionalnimi območji brez jedrskega orožja;

| — | omogočati dialog med temi strokovnjaki in tako spodbujati mrežno povezovanje, komunikacijo in sodelovanje, s čimer bi lahko prispevali k prihodnjim prizadevanjem za dosego napredka v zvezi z regionalno varnostjo, nadzorom nad oborožitvijo, neširjenjem orožja in razoroževanjem v regiji. |
| --- | --- |

—

omogočati dialog med temi strokovnjaki in tako spodbujati mrežno povezovanje, komunikacijo in sodelovanje, s čimer bi lahko prispevali k prihodnjim prizadevanjem za dosego napredka v zvezi z regionalno varnostjo, nadzorom nad oborožitvijo, neširjenjem orožja in razoroževanjem v regiji.

Predvidene so tri prekrivajoče se ciljne publike:

| — | raziskovalci na področju mednarodne varnosti in nadzora nad oborožitvijo, zlasti specialisti za neširjenje jedrskega, kemičnega in biološkega orožja ter pripadajočih nosilcev in razoroževanje, za regionalno varnost ali za varnostna vprašanja na Bližnjem vzhodu. Ciljna skupina bo predvsem nova generacija akademikov, ki večjo pozornost posveča mednarodnim in regionalnim vprašanjem, povezanim z orožjem za množično uničevanje, v luči konflikta v Siriji, nesoglasjem v zvezi z iranskim jedrskim programom in v zvezi z drugimi jedrskimi zmogljivostmi v regiji, tehnološkemu napredku in novim zmogljivostim, povezanim z orožjem, napetim političnim odnosom med ključnimi jedrskimi državami ter nestrinjanju med nekaterimi jedrskimi in nejedrskimi državami glede poti do jedrske razorožitve. Rigorozen popis prizadevanj v obdobju 1995–2015 za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu v angleškem jeziku bo pomembno sredstvo in vir informacij pri obravnavi širokega nabora vprašanj, povezanih z orožjem za množično uničevanje, med drugim vprašanj v zvezi z območji brez jedrskega orožja in vprašanj, specifičnih za Bližnji vzhod; |
| --- | --- |

—

raziskovalci na področju mednarodne varnosti in nadzora nad oborožitvijo, zlasti specialisti za neširjenje jedrskega, kemičnega in biološkega orožja ter pripadajočih nosilcev in razoroževanje, za regionalno varnost ali za varnostna vprašanja na Bližnjem vzhodu. Ciljna skupina bo predvsem nova generacija akademikov, ki večjo pozornost posveča mednarodnim in regionalnim vprašanjem, povezanim z orožjem za množično uničevanje, v luči konflikta v Siriji, nesoglasjem v zvezi z iranskim jedrskim programom in v zvezi z drugimi jedrskimi zmogljivostmi v regiji, tehnološkemu napredku in novim zmogljivostim, povezanim z orožjem, napetim političnim odnosom med ključnimi jedrskimi državami ter nestrinjanju med nekaterimi jedrskimi in nejedrskimi državami glede poti do jedrske razorožitve. Rigorozen popis prizadevanj v obdobju 1995–2015 za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu v angleškem jeziku bo pomembno sredstvo in vir informacij pri obravnavi širokega nabora vprašanj, povezanih z orožjem za množično uničevanje, med drugim vprašanj v zvezi z območji brez jedrskega orožja in vprašanj, specifičnih za Bližnji vzhod;

| — | oblikovalci politik, ki se ukvarjajo z vprašanji nadzora nad oborožitvijo, neširjenja orožja in razoroževanja, z regionalnim in mednarodnim profilom, dejavni v različnih forumih, tudi v okviru konference o pregledu NPT leta 2020. Po mnenju številnih držav – ne glede na njihova stališča o jedrski razorožitvi – je zaradi precejšnjih napetosti, povezanih z NPT, in ker na konferenci o pregledu NPT leta 2015 ni bilo mogoče sprejeti končnega dokumenta, bistvenega pomena doseči soglasje na tem srečanju. Vprašanje napredovanja pri vzpostavljanju območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu velja za ključno spremenljivko pri obetih za uspešen izid konference o pregledu; |
| --- | --- |

—

oblikovalci politik, ki se ukvarjajo z vprašanji nadzora nad oborožitvijo, neširjenja orožja in razoroževanja, z regionalnim in mednarodnim profilom, dejavni v različnih forumih, tudi v okviru konference o pregledu NPT leta 2020. Po mnenju številnih držav – ne glede na njihova stališča o jedrski razorožitvi – je zaradi precejšnjih napetosti, povezanih z NPT, in ker na konferenci o pregledu NPT leta 2015 ni bilo mogoče sprejeti končnega dokumenta, bistvenega pomena doseči soglasje na tem srečanju. Vprašanje napredovanja pri vzpostavljanju območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu velja za ključno spremenljivko pri obetih za uspešen izid konference o pregledu;

| — | akademiki in strokovnjaki z območja Bližnjega vzhoda, ki skušajo spremljati in razumeti hitro spreminjajočo se dinamiko v regiji, njenih državah in med tamkajšnjim prebivalstvom, posledice spreminjajočih se zavezništev in zmogljivosti na področju regionalne varnosti ter možnosti za preprečevanje in ublažitev aktualnih in prihodnjih napetosti in konfliktov. |
| --- | --- |

—

akademiki in strokovnjaki z območja Bližnjega vzhoda, ki skušajo spremljati in razumeti hitro spreminjajočo se dinamiko v regiji, njenih državah in med tamkajšnjim prebivalstvom, posledice spreminjajočih se zavezništev in zmogljivosti na področju regionalne varnosti ter možnosti za preprečevanje in ublažitev aktualnih in prihodnjih napetosti in konfliktov.

(2)   Časovni okvir

Projekt naj bi se začel v drugi polovici leta 2019 in naj bi trajal 36 mesecev. Predvidoma naj bi se zaključil spomladi 2022, do takrat pa naj bi bile tudi objavljene vse publikacije. Končno opisno poročilo projekta in finančno poročilo bosta pripravljena do konca leta 2022.

(3)   Dejavnosti, rezultati in metodologije

Projekt je razdeljen v tri faze. Posebni dogodki in časovni roki bodo po potrebi prilagojeni glede na ključne premike. Projektna dokumentacija, ugotovitve in ideje bodo posredovani sekretariatu ZN in udeležencem kot prispevek v okviru priprav na letne konference, ki jih bo na to temo organiziral generalni sekretar ZN. Te tri faze so naslednje:

| Faza I: | Prva faza projekta bo osredotočena na oblikovanje projekta in vzpostavitev mreže strokovnjakov in mrež za obveščanje in komuniciranje ter opredelitev vprašanj in tem, ki bodo obravnavane. Glavne dejavnosti med drugim vključujejo:






  — | vzpostavitev prve regionalne mreže strokovnjakov in institucij, ki jih projekt zadeva; |
| --- | --- | --- |

Faza I:

Prva faza projekta bo osredotočena na oblikovanje projekta in vzpostavitev mreže strokovnjakov in mrež za obveščanje in komuniciranje ter opredelitev vprašanj in tem, ki bodo obravnavane. Glavne dejavnosti med drugim vključujejo:

—

vzpostavitev prve regionalne mreže strokovnjakov in institucij, ki jih projekt zadeva;

| — | vzpostavitev stikov in razgovore z zadevnimi posamezniki, dejavnimi v okviru različnih pobud, povezanih z območjem brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev stikov in razgovore z zadevnimi posamezniki, dejavnimi v okviru različnih pobud, povezanih z območjem brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu;

| — | pregled literature in zbiranje ustrezne dokumentacije v zvezi z območjem brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, ki obstajata za obdobje med konferenco o pregledu NPT leta 1995 in zaključkom konference o pregledu NPT leta 2015. Pregledano bo tudi širše relevantno politično raziskovanje, opravljeno v zvezi z drugimi območji brez jedrskega orožja in/ali v okviru drugih pobud, pa tudi v zvezi z izkušnjami pri varnostnem sodelovanju na Bližnjem vzhodu. |
| --- | --- |

—

pregled literature in zbiranje ustrezne dokumentacije v zvezi z območjem brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, ki obstajata za obdobje med konferenco o pregledu NPT leta 1995 in zaključkom konference o pregledu NPT leta 2015. Pregledano bo tudi širše relevantno politično raziskovanje, opravljeno v zvezi z drugimi območji brez jedrskega orožja in/ali v okviru drugih pobud, pa tudi v zvezi z izkušnjami pri varnostnem sodelovanju na Bližnjem vzhodu.

Glavni pričakovani dosežki so med drugim naslednji:

| — | sklic prvega srečanja referenčne skupine za projekt; |
| --- | --- |

—

sklic prvega srečanja referenčne skupine za projekt;

| — | organizacija dogodka ob robu seje Prvega odbora Generalne skupščine oktobra 2019, ki naj bi se ga udeležili pristojni regionalni strokovnjaki in institucije in naj bi bil namenjen opisu projekta, predstavitvi začetnih tem in razpravi o ključnih prednostnih področjih, ki jih je treba preučiti; |
| --- | --- |

—

organizacija dogodka ob robu seje Prvega odbora Generalne skupščine oktobra 2019, ki naj bi se ga udeležili pristojni regionalni strokovnjaki in institucije in naj bi bil namenjen opisu projekta, predstavitvi začetnih tem in razpravi o ključnih prednostnih področjih, ki jih je treba preučiti;

| — | priprava kronološkega razporeda ključnih dogodkov ter predstavitev tem, vprašanj in razprav s popisom dela, posvečenega vprašanju območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu. Zaradi lažjega sklicevanja bo v pregledu tudi kazalo, razdeljen pa bo na oddelke, v katerih bodo najpomembnejše ugotovitve. To gradivo bi lahko bilo posredovano udeležencem in opazovalcem konference o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, ki jo bo generalni sekretar ZN sklical v letu 2019; |
| --- | --- |

—

priprava kronološkega razporeda ključnih dogodkov ter predstavitev tem, vprašanj in razprav s popisom dela, posvečenega vprašanju območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu. Zaradi lažjega sklicevanja bo v pregledu tudi kazalo, razdeljen pa bo na oddelke, v katerih bodo najpomembnejše ugotovitve. To gradivo bi lahko bilo posredovano udeležencem in opazovalcem konference o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, ki jo bo generalni sekretar ZN sklical v letu 2019;

| — | organizacija delavnice v Valletti (Malta) decembra 2019, na kateri se bodo sestali člani (15–20) regionalne mreže projekta in člani referenčne skupine za projekt, ki bodo spregovorili o konferenci ZN, možnih nadaljnjih ukrepih in morebitnih novih vprašanjih, ki bi jih bilo morda treba upoštevati v okviru projekta in/ali preučiti po konferenci. |
| --- | --- |

—

organizacija delavnice v Valletti (Malta) decembra 2019, na kateri se bodo sestali člani (15–20) regionalne mreže projekta in člani referenčne skupine za projekt, ki bodo spregovorili o konferenci ZN, možnih nadaljnjih ukrepih in morebitnih novih vprašanjih, ki bi jih bilo morda treba upoštevati v okviru projekta in/ali preučiti po konferenci.

| Faza II: | Druga faza projekta bo osredotočena na sodelovanje z ustreznimi posamezniki, strokovnjaki, akademskimi in političnimi raziskovalci in inštituti v regiji, da bi se seznanili z njihovimi stališči v zvezi z vprašanji in temami, opredeljenimi v fazi I, ter da bi ta vprašanja in teme bolje razumeli, pa tudi da bi potrdili popis prizadevanj v obdobju 1995–2015 za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje. Glavne dejavnosti med drugim vključujejo:






  — | do 50 osebnih razgovorov s posamezniki znotraj in zunaj regije, ki od leta 1995 sodelujejo v razpravah o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (v okviru srečanj v regiji, ob robu ustreznih mednarodnih srečanj ali konferenc, prek Skypa in/ali telefona); |
| --- | --- | --- |

Faza II:

Druga faza projekta bo osredotočena na sodelovanje z ustreznimi posamezniki, strokovnjaki, akademskimi in političnimi raziskovalci in inštituti v regiji, da bi se seznanili z njihovimi stališči v zvezi z vprašanji in temami, opredeljenimi v fazi I, ter da bi ta vprašanja in teme bolje razumeli, pa tudi da bi potrdili popis prizadevanj v obdobju 1995–2015 za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje. Glavne dejavnosti med drugim vključujejo:

—

do 50 osebnih razgovorov s posamezniki znotraj in zunaj regije, ki od leta 1995 sodelujejo v razpravah o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (v okviru srečanj v regiji, ob robu ustreznih mednarodnih srečanj ali konferenc, prek Skypa in/ali telefona);

| — | do šest sestankov pristojnih regionalnih strokovnjakov v ožji sestavi (največ 25 udeležencev) pod okriljem raziskovalnih inštitutov, da bi (a) potrdili in izpopolnili osnutke opisnega poročila, vključno s ključnimi dejstvi in datumi; (b) pridobili stališča o prednostnih vprašanjih, ovirah, izzivih in priložnostih za napredovanje pri vzpostavljanju območja ter (c) preučili, kako premostiti opredeljene ovire in izzive ter tako omogočiti določen napredek pri vzpostavljanju območja brez orožja za množično uničevanje in pri regionalnih varnostnih vprašanjih na Bližnjem vzhodu. Sestanki naj bi bili predvidoma organizirani v Egiptu (Kairo), Jordaniji (Aman), Iranu (Teheran), Libanonu (Bejrut) in Kuvajtu. |
| --- | --- |

—

do šest sestankov pristojnih regionalnih strokovnjakov v ožji sestavi (največ 25 udeležencev) pod okriljem raziskovalnih inštitutov, da bi (a) potrdili in izpopolnili osnutke opisnega poročila, vključno s ključnimi dejstvi in datumi; (b) pridobili stališča o prednostnih vprašanjih, ovirah, izzivih in priložnostih za napredovanje pri vzpostavljanju območja ter (c) preučili, kako premostiti opredeljene ovire in izzive ter tako omogočiti določen napredek pri vzpostavljanju območja brez orožja za množično uničevanje in pri regionalnih varnostnih vprašanjih na Bližnjem vzhodu. Sestanki naj bi bili predvidoma organizirani v Egiptu (Kairo), Jordaniji (Aman), Iranu (Teheran), Libanonu (Bejrut) in Kuvajtu.

Glavni pričakovani dosežki so med drugim naslednji:

| — | priprava celotnega osnutka poročila UNIDIR o pobudi za območje brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

—

priprava celotnega osnutka poročila UNIDIR o pobudi za območje brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu;

| — | seznam ključnih vprašanj in ovir, ki ga pripravi UNIDIR in ki zajema ideje glede sedanjih in/ali prihodnjih pobud ter stališča glede možnih nadaljnjih ukrepov, opredeljenih na podlagi raziskav in strokovnih razprav; |
| --- | --- |

—

seznam ključnih vprašanj in ovir, ki ga pripravi UNIDIR in ki zajema ideje glede sedanjih in/ali prihodnjih pobud ter stališča glede možnih nadaljnjih ukrepov, opredeljenih na podlagi raziskav in strokovnih razprav;

| — | organizacija drugega srečanja referenčne skupine za projekt, da se pregleda in oceni napredek, dosežen v okviru projekta, ter potrdi seznam ključnih vprašanj, ki ga je pripravil UNIDIR; |
| --- | --- |

—

organizacija drugega srečanja referenčne skupine za projekt, da se pregleda in oceni napredek, dosežen v okviru projekta, ter potrdi seznam ključnih vprašanj, ki ga je pripravil UNIDIR;

| — | organizacija „posebnega dogodka“ ob robu konference o pregledu NPT leta 2020; |
| --- | --- |

—

organizacija „posebnega dogodka“ ob robu konference o pregledu NPT leta 2020;

| — | organizacija srečanja na sedežu ZN v New Yorku leta 2020, na katerem se državam članicam ZN in drugim zadevnim deležnikom predstavijo najnovejše informacije in ugotovitve v okviru projekta; |
| --- | --- |

—

organizacija srečanja na sedežu ZN v New Yorku leta 2020, na katerem se državam članicam ZN in drugim zadevnim deležnikom predstavijo najnovejše informacije in ugotovitve v okviru projekta;

| — | organizacija delavnice v Akabi v Jordaniji za pregled napredka, doseženega v okviru procesa konference generalnega sekretarja ZN, in preučitev prednostnih področij, ki bi jih lahko obravnavali na prihodnjih srečanjih. |
| --- | --- |

—

organizacija delavnice v Akabi v Jordaniji za pregled napredka, doseženega v okviru procesa konference generalnega sekretarja ZN, in preučitev prednostnih področij, ki bi jih lahko obravnavali na prihodnjih srečanjih.

| Faza III: | V zaključni fazi projekta bo dokončno oblikovano opisno poročilo, ki ga bo zatem objavil UNIDIR. V tem obdobju bosta na podlagi celovitega pregleda stanja in analiz, opravljenih v fazi II, organizirani dve zaključni delavnici, ki se ju bo udeležilo več deležnikov in na katerih bo obravnavan povzetek možnosti in priporočil za nadaljnje korake.
  Glavne dejavnosti bodo med drugim vključevale:






  — | objavo preostalih informativnih dokumentov, v katerih bodo navedene te možnosti in perspektive, ki so bile opredeljene kot potencialno obetavne za okrepljeno regionalno varnostno sodelovanje, tudi prek območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, ter ustrezne opombe za oblikovalce politik; |
| --- | --- | --- |

Faza III:

V zaključni fazi projekta bo dokončno oblikovano opisno poročilo, ki ga bo zatem objavil UNIDIR. V tem obdobju bosta na podlagi celovitega pregleda stanja in analiz, opravljenih v fazi II, organizirani dve zaključni delavnici, ki se ju bo udeležilo več deležnikov in na katerih bo obravnavan povzetek možnosti in priporočil za nadaljnje korake.

Glavne dejavnosti bodo med drugim vključevale:

—

objavo preostalih informativnih dokumentov, v katerih bodo navedene te možnosti in perspektive, ki so bile opredeljene kot potencialno obetavne za okrepljeno regionalno varnostno sodelovanje, tudi prek območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, ter ustrezne opombe za oblikovalce politik;

| — | otvoritvene dogodke (okrogle mize in razprave) v Ženevi, Bruslju in Washingtonu za predstavitev opisnega poročila UNIDIR in njegovih ugotovitev; |
| --- | --- |

—

otvoritvene dogodke (okrogle mize in razprave) v Ženevi, Bruslju in Washingtonu za predstavitev opisnega poročila UNIDIR in njegovih ugotovitev;

| — | dve delavnici z udeležbo strokovnjakov in uradnikov, ki delujejo v svojem imenu; zasnovani bosta glede na rezultate konference o pregledu NPT leta 2020 in na podlagi ustreznih razprav na konferencah ZN o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu. Organizirani bosta bodisi v Kairu v Egiptu ali v Rimu v Italiji. |
| --- | --- |

—

dve delavnici z udeležbo strokovnjakov in uradnikov, ki delujejo v svojem imenu; zasnovani bosta glede na rezultate konference o pregledu NPT leta 2020 in na podlagi ustreznih razprav na konferencah ZN o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu. Organizirani bosta bodisi v Kairu v Egiptu ali v Rimu v Italiji.

Glavni pričakovani dosežki so med drugim naslednji:

| — | oblikovanje opisnega poročila o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, ki bo prosto dostopno na spletišču UNIDIR, s ključnimi datumu, prilogami in podatki; |
| --- | --- |

—

oblikovanje opisnega poročila o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, ki bo prosto dostopno na spletišču UNIDIR, s ključnimi datumu, prilogami in podatki;

| — | priprava do pet informativnih dokumentov o posebnih vidikih, možnostih in perspektivah območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

—

priprava do pet informativnih dokumentov o posebnih vidikih, možnostih in perspektivah območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu;

| — | priprava povzetkov obeh delavnic, ki se posredujeta pristojnim uradnikom in organom ter v sklopu večstranskih procesov in ki opisujeta perspektive, stališča in nadaljnje korake v zvezi z območjem brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu. |
| --- | --- |

—

priprava povzetkov obeh delavnic, ki se posredujeta pristojnim uradnikom in organom ter v sklopu večstranskih procesov in ki opisujeta perspektive, stališča in nadaljnje korake v zvezi z območjem brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu.

Med izvajanjem projekta bodo uporabljene različne metodologije, med drugim primerjalni pregled in analiza literature, zbiranje in analiza dokumentov iz odprtih virov ter ustni razgovori. Pri slednjih bodo upoštevani standardni postopki, ki se uporabljajo pri raziskavah, med drugim privolitev intervjuvanca z lastnoročnim podpisom, da se razgovor posname, pregled vseh pisnih zapisov ali povzetkov, ki se opravi skupaj z intervjuvancem, da se preveri točnost navedenih dejstev, in prepoved posredovanja posnetka ali zapisa ustnega razgovora brez izrecne privolitve intervjuvanca v skladu s standardnim protokolom za razgovor. Zapisi in podrobnosti, pridobljeni iz odprtih virov in s pomočjo ustnega izročila, bodo navzkrižno preverjeni, da se preveri točnost dejstev.

Vsa srečanja, organizirana med izvajanjem projekta, bodo potekala v skladu s pravili Chatham House.

Celotno projektno gradivo, tudi ustno gradivo in gradivo iz odprtih virov, bo elektronsko arhiviral in za določen čas hranil UNIDIR. Vse publikacije, tudi zunanji medsebojni strokovni pregledi osnutkov rokopisov, bodo skladni s slogovnimi pravili UNIDIR in njegovimi postopki za zagotavljanje kakovosti.

(4)   Projektna sestava

Projekt bo vodil projektni vodja, ki ustrezno pozna regijo in vprašanja, povezana z orožjem za množično uničevanje v njej, ter ima tozadevne izkušnje. Projektni vodja bo ugledna osebnost v regiji s široko mrežo kontaktov. Projektni vodja bo deloval pod vodstvom direktorja UNIDIR, usklajeval projektno skupino, vodil pripravo opisnega poročila o procesih vzpostavljanja območja brez orožja za množično uničevanje od leta 1995 ter usmerjal in vodil postopek za vzpostavljanje sodelovanja s strokovnjaki in nekdanjimi uradniki ter za zbiranje stališč o preteklem delu in trenutnih obetih za to območje.

Zaposlen bo projektni direktor in raziskovalec s polnim delovnim časom, ki bo vodil in opravljal pregled ustrezne literature, zbiranje dokumentacije ter postopke ustnih razgovorov. Projektni direktor in raziskovalec bo imel: (a) univerzitetno izobrazbo na ustreznem področju (Bližnji vzhod, mednarodna varnost in/ali vprašanja, povezana z orožjem za množično uničevanje), odlično poznavanje Bližnjega vzhoda in ustreznih jezikov ter večje število publikacij; (b) dokazane izkušnje pri opravljanju visokokakovostnih, nepristranskih in odgovornih raziskav ter odlične medosebne spretnosti; (c) vodilno vlogo pri pripravi zbirnih poročil o stališčih glede vprašanj in nadaljnjih ukrepov, predlaganih v poročilu.

Višji sodelavec, zaposlen za polovični delovni čas, bo zagotavljal smernice ter s svojim znanjem in nasveti pomagal projektnemu vodji in projektnemu direktorju in raziskovalcu, prispeval pa bo tudi k zbiranju informacij in pripravi poročila. Višji sodelavec bo imel obsežno znanje o regiji Bližnjega vzhoda in prizadevanjih za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu ter številne izkušnje na tem področju.

V okviru projekta bo ustanovljena referenčna skupina štirih ali petih oseb, ki bo zagotavljala nasvete in smernice za projekt, pregledovala osnutke publikacij, pomagala pri vzpostavljanju stikov z ustreznimi strokovnjaki in inštituti ter sodelovala na srečanjih in strokovnih dialogih v regiji. Te osebe bodo izbrane na podlagi njihovega strokovnega znanja in poznavanja pobud, povezanih z območjem brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, sodelovale pa bodo v svojem imenu. Prejele bodo denar za potne stroške, dnevnice za sodelovanje v dejavnostih, povezanih s projektom, in manjše honorarje.

Glede na pogostost potovanj in sodelovanje s široko in raznoliko mrežo strokovnjakov, ki je predvideno v projektu, bo za ta projekt zaposlen asistent skupine, ki bo zagotavljal administrativno in logistično pomoč, vključno s potovanji v regijo in znotraj nje, organizacijo srečanj ter finančnimi in upravnimi postopki v okviru programa ZN za načrtovanje virov podjetja (Umoja). Asistent skupine bo po možnosti govoril arabsko.

Pri projektu bo s skrajšanim delovnim časom (50 %) zaposlen pripravnik, ki bo pomagal pri zbiranju in pregledovanju dokumentacije, preverjanju dejstev, pripravi ustreznih podatkovnih preglednic/seznamov in arhiviranju.

III.   Upravljanje in nadzor projekta

Projekt se bo izvajal pod okriljem UNIDIR. UNIDIR je avtonomna institucija v okviru Združenih narodov, ki je bila ustanovljena leta 1980 za izvajanje neodvisnih raziskav o razoroževanju in s tem povezanih vprašanjih, zlasti o mednarodnih varnostnih vprašanjih. Ta svetovno ugledna institucija, k ima sedež v Ženevi, se ponaša tudi z dolgoletnim strokovnim znanjem o vprašanjih, povezanih z orožjem za množično uničevanje, pomembnim institucionalnim spominom in arhivom o procesih razoroževanja, vključno z NPT in območji brez jedrskega orožja po svetu, pa tudi z mnogimi publikacijami, vse to pa je javno dostopno in brezplačno na voljo na spletu.

Pomemben del nalog UNIDIR je organizacija in spodbujanje neformalnega dialoga med različnimi strokovnjaki o vprašanjih razorožitve, ki zajemajo vse od vprašanj, povezanih z orožjem za množično uničevanje, do novih in razvijajočih se oborožitvenih tehnologij. UNIDIR ima zato široko mrežo kontaktov, na katero se lahko opre, pa tudi izkušnje pri organizaciji srečanj v Ženevi in drugod ter pri pripravi zbirnih poročil in nadaljnjem ukrepanju.

UNIDIR vodi upravni odbor, ki ima tudi vlogo svetovalnega odbora v zvezi z vprašanji razorožitve, pod vodstvom katerega deluje direktor UNIDIR. Upravni odbor združuje raznoliko skupino strokovnjakov iz vsega sveta, ki vsi delujejo v lastnem imenu in ki se sestajajo dvakrat na leto, ko pregledujejo vsebinske in finančne dejavnosti UNIDIR. Upravni odbor vsako leto poroča generalnemu sekretarju ZN o svojem delu. Direktor UNIDIR je odgovoren za organizacijo, vodenje in upravljanje UNIDIR, tudi za rezultate njegovih poglobljenih raziskav ter finančne in upravne postopke.

UNIDIR je sicer avtonomna organizacija, kljub temu pa spoštuje finančna pravila in predpise ZN, revizijo njenih financ pa opravlja revizijski odbor ZN. Vsi finančni vidiki projektov se upravljajo in vodijo v okviru Umoja ter pregledajo vsako četrtletje. UNIDIR zadevnim donatorjem poroča o napredku posameznih projektov in njihovem financiranju vsaj enkrat na leto, lahko pa tudi vsako četrtletje glede na zahteve posameznih donatorjev.

---

| 7.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 149/73 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 149/73

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/939

z dne 6. junija 2019

o imenovanju subjektov izdajateljev, imenovanih za upravljanje sistema za dodeljevanje edinstvenih identifikatorjev pripomočka (Unique Device Identifier – UDI) na področju medicinskih pripomočkov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih, spremembi Direktive 2001/83/ES, Uredbe (ES) št. 178/2002 in Uredbe (ES) št. 1223/2009 ter razveljavitvi direktiv Sveta 90/385/EGS in 93/42/EGS (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 27(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/746 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih ter razveljavitvi Direktive 98/79/ES in Sklepa Komisije 2010/227/EU (2) ter zlasti prvega pododstavka člena 24(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 27(1) Uredbe (EU) 2017/745 in člen 24(1) Uredbe (EU) 2017/746 določata sistem edinstvene identifikacije pripomočka (sistem UDI) za nekatere medicinske pripomočke, ki spadajo na področje uporabe navedenih uredb. |
| --- | --- |

(1)

Člen 27(1) Uredbe (EU) 2017/745 in člen 24(1) Uredbe (EU) 2017/746 določata sistem edinstvene identifikacije pripomočka (sistem UDI) za nekatere medicinske pripomočke, ki spadajo na področje uporabe navedenih uredb.

| (2) | Preden se pripomočki, za katere se uporablja sistem UDI, dajo na trg, mora proizvajalec dodeliti edinstveni identifikator pripomočka (UDI) pripomočku in, če je to ustrezno, vsem višjim stopnjam pakiranja. UDI mora biti določen v skladu s pravili subjekta izdajatelja, ki ga Komisija imenuje za upravljanje sistema za dodeljevanje UDI. Proizvajalci lahko uporabljajo samo standarde kodiranja, ki jih določijo subjekti izdajatelji, ki jih imenuje Komisija. |
| --- | --- |

(2)

Preden se pripomočki, za katere se uporablja sistem UDI, dajo na trg, mora proizvajalec dodeliti edinstveni identifikator pripomočka (UDI) pripomočku in, če je to ustrezno, vsem višjim stopnjam pakiranja. UDI mora biti določen v skladu s pravili subjekta izdajatelja, ki ga Komisija imenuje za upravljanje sistema za dodeljevanje UDI. Proizvajalci lahko uporabljajo samo standarde kodiranja, ki jih določijo subjekti izdajatelji, ki jih imenuje Komisija.

| (3) | Člen 27(2) Uredbe (EU) 2017/745 in člen 24(2) Uredbe (EU) 2017/746 določata merila, ki jih subjekti izdajatelji morajo izpolniti, preden se lahko imenujejo za upravljanje sistema za dodeljevanje UDI v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(3)

Člen 27(2) Uredbe (EU) 2017/745 in člen 24(2) Uredbe (EU) 2017/746 določata merila, ki jih subjekti izdajatelji morajo izpolniti, preden se lahko imenujejo za upravljanje sistema za dodeljevanje UDI v skladu z navedeno uredbo.

| (4) | Povabilo k oddaji prijave subjektov izdajateljev, ki želijo biti imenovani za upravljanje sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/745 in sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/746 je bilo objavljeno na spletišču Komisije 21. decembra 2018 (3) z rokom za prijavo 25. januarja 2019. Prejete so bile štiri prijave. Komisija je ocenila vsako od navedenih prijav in ugotovila, da zadevni subjekti izpolnjujejo ustrezna merila za imenovanje v skladu z obema uredbama. Opravljeno je bilo tudi posvetovanje s Koordinacijsko skupino za medicinske pripomočke, ki ni navedla nobenega ugovora. |
| --- | --- |

(4)

Povabilo k oddaji prijave subjektov izdajateljev, ki želijo biti imenovani za upravljanje sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/745 in sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/746 je bilo objavljeno na spletišču Komisije 21. decembra 2018 (3) z rokom za prijavo 25. januarja 2019. Prejete so bile štiri prijave. Komisija je ocenila vsako od navedenih prijav in ugotovila, da zadevni subjekti izpolnjujejo ustrezna merila za imenovanje v skladu z obema uredbama. Opravljeno je bilo tudi posvetovanje s Koordinacijsko skupino za medicinske pripomočke, ki ni navedla nobenega ugovora.

| (5) | Zato bi bilo treba subjekte s seznama v Prilogi k temu sklepu imenovati za upravljanje sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/745 in sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/746. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba subjekte s seznama v Prilogi k temu sklepu imenovati za upravljanje sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/745 in sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/746.

| (6) | Določbe tega sklepa so tesno povezane, saj Uredba (EU) 2017/745 in Uredba (EU) 2017/746 obe obravnavata medicinske pripomočke, sistema UDI v skladu z obema uredbama pa sta tesno povezana in zanju veljajo enake zahteve. Za upravljanje sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/745 in sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/746 bodo imenovani isti subjekti izdajatelji, zato je zaželeno, da se imenovanja za obe navedeni uredbi vključijo v en sam sklep – |
| --- | --- |

(6)

Določbe tega sklepa so tesno povezane, saj Uredba (EU) 2017/745 in Uredba (EU) 2017/746 obe obravnavata medicinske pripomočke, sistema UDI v skladu z obema uredbama pa sta tesno povezana in zanju veljajo enake zahteve. Za upravljanje sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/745 in sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/746 bodo imenovani isti subjekti izdajatelji, zato je zaželeno, da se imenovanja za obe navedeni uredbi vključijo v en sam sklep –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Imenovanje subjektov izdajateljev

Subjekti izdajatelji s seznama v Prilogi k temu sklepu so imenovani za upravljanje sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/745 in upravljanje sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/746.

Člen 2

Pogoji imenovanja

1.   Imenovanja iz člena 1 ostanejo veljavna za obdobje petih let od 27. junija 2019. Ob koncu navedenega obdobja se lahko vsako od navedenih imenovanj obnovi za nadaljnje obdobje petih let, če subjekt izdajatelj še naprej izpolnjuje merila za imenovanje in pogoje imenovanja.

2.   Komisija lahko kadar koli začasno ali trajno prekliče imenovanje subjekta izdajatelja v skladu s členom 1, če ugotovi, da subjekt ne izpolnjuje več meril za imenovanje, določenih v prvem pododstavku člena 27(2) Uredbe (EU) 2017/745 ali v prvem pododstavku člena 24(2) Uredbe (EU) 2017/746.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 6. junija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 117, 5.5.2017, str. 1.

1

(2)  
  UL L 117, 5.5.2017, str. 176.

2

(3)  Povabilo k oddaji prijave je bilo objavljeno na https://ec.europa.eu/growth/content/call-applications-view-designation-udi-issuing-entities-accordance-article-272-regulation-eu_sl.

3

---

PRILOGA

Seznam subjektov izdajateljev, imenovanih za upravljanje sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/745 in sistema za dodeljevanje UDI v skladu z Uredbo (EU) 2017/746

| (a) | GS1 AISBL |
| --- | --- |

(a)

GS1 AISBL

| (b) | Health Industry Business Communications Council (HIBCC) |
| --- | --- |

(b)

Health Industry Business Communications Council (HIBCC)

| (c) | ICCBBA |
| --- | --- |

(c)

ICCBBA

| (d) | Informationsstelle für Arzneispezialitäten – IFA GmbH |
| --- | --- |

(d)

Informationsstelle für Arzneispezialitäten – IFA GmbH

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 7.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 149/76 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 149/76

---

SKLEP št. 2/2017 SKUPNEGA ODBORA REGIONALNE KONVENCIJE O PAN-EVRO-MEDITERANSKIH PREFERENCIALNIH PRAVILIH O POREKLU

z dne 16. maja 2017

o spremembi določb Dodatka II k Regionalni konvenciji o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu z uvedbo možnosti povračila dajatev in polne kumulacije v trgovini, zajeti v Srednjeevropskem sporazumu o prosti trgovini (CEFTA), ki vključuje Republiko Moldavijo in udeleženke v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Evropske unije [2019/940]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 1(2) Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je navedeno, da so v Dodatku II opredeljene posebne določbe, ki se uporabljajo med nekaterimi pogodbenicami in odstopajo od določb iz Dodatka I. |
| --- | --- |

(1)

V členu 1(2) Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je navedeno, da so v Dodatku II opredeljene posebne določbe, ki se uporabljajo med nekaterimi pogodbenicami in odstopajo od določb iz Dodatka I.

| (2) | Člen 1 Dodatka II h Konvenciji določa, da lahko pogodbenice v svojih dvostranskih trgovinskih odnosih uporabljajo posebne določbe, ki odstopajo od določb iz Dodatka I, in da so te določbe določene v prilogah k Dodatku II. |
| --- | --- |

(2)

Člen 1 Dodatka II h Konvenciji določa, da lahko pogodbenice v svojih dvostranskih trgovinskih odnosih uporabljajo posebne določbe, ki odstopajo od določb iz Dodatka I, in da so te določbe določene v prilogah k Dodatku II.

| (3) | Republika Srbija, ki predseduje pododboru CEFTA o carinah in pravilih o poreklu v okviru Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (v nadaljnjem besedilu: CEFTA), ki vključuje Republiko Moldavijo in udeleženke v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pogodbenice CEFTA), je obvestila sekretariat Skupnega odbora Konvencije o Sklepu Skupnega odbora Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini št. 3/2015 z dne 26. novembra 2015, ki uvaja možnost povračila dajatev in polne kumulacije v trgovini med Republiko Moldavijo in udeleženkami v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Evropske unije v okviru CEFTA. |
| --- | --- |

(3)

Republika Srbija, ki predseduje pododboru CEFTA o carinah in pravilih o poreklu v okviru Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (v nadaljnjem besedilu: CEFTA), ki vključuje Republiko Moldavijo in udeleženke v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pogodbenice CEFTA), je obvestila sekretariat Skupnega odbora Konvencije o Sklepu Skupnega odbora Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini št. 3/2015 z dne 26. novembra 2015, ki uvaja možnost povračila dajatev in polne kumulacije v trgovini med Republiko Moldavijo in udeleženkami v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Evropske unije v okviru CEFTA.

| (4) | Člen 4(3)(a) Konvencije določa, da Skupni odbor sprejme spremembe Konvencije, vključno s spremembami dodatkov – |
| --- | --- |

(4)

Člen 4(3)(a) Konvencije določa, da Skupni odbor sprejme spremembe Konvencije, vključno s spremembami dodatkov –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Dodatek II h Konvenciji, ki določa odstopanja od določb Dodatka I h Konvenciji, se spremeni in dopolni s prilogami XIII, G in H k Dodatku II h Konvenciji, ki so določene v prilogah k temu sklepu.

Člen 2

V prilogah XIII, G in H k Dodatku II h Konvenciji, ki so določene v prilogah k temu sklepu, so določeni pogoji za uporabo prepovedi povračila dajatev in polne kumulacije v trgovini med pogodbenicami CEFTA.

Člen 3

Priloge so sestavni del tega sklepa.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan, ko ga sprejme Skupni odbor.

Uporabljati se začne 1. julija 2019.

V Bruslju, 16. maja 2017

Za Skupni odbor

Predsednik

Péter KOVÀCS

---

(1)  
  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

1

---

PRILOGA I

V Dodatku II h Konvenciji se doda naslednja Priloga XIII:

„PRILOGA XIII

Trgovina, zajeta v Srednjeevropskem sporazumu o prosti trgovini (CEFTA), ki vključuje Republiko Moldavijo in udeleženke v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Evropske unije

Člen 1

Izvzetja iz kumulacije porekla

Izdelki, ki so pridobili poreklo z uporabo določb iz te priloge, se izključijo iz kumulacije, kakor je določeno v členu 3 Dodatka I.

Člen 2

Kumulacija porekla

Za namene izvajanja člena 2(1)(b) Dodatka I se šteje, da je bila obdelava ali predelava, izvedena v Republiki Moldaviji ali udeleženkah v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pogodbenice CEFTA), izvedena v kateri koli drugi pogodbenici CEFTA, kadar so pridobljeni izdelki nadalje obdelani ali predelani v zadevni pogodbenici CEFTA. Kadar so, v skladu s to določbo, izdelki s poreklom pridobljeni v dveh ali več zadevnih pogodbenicah, se štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice CEFTA samo, če obdelava ali predelava presega postopke iz člena 6 Dodatka I.

Člen 3

Dokazila o poreklu

1.   Brez poseganja v člen 16(4) in (5) Dodatka I potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi pogodbenice CEFTA, če se zadevni izdelki z uporabo kumulacije iz člena 2 te priloge lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice CEFTA ter izpolnjujejo druge zahteve iz Dodatka I.

2.   Brez poseganja v člen 21(2) in (3) Dodatka I je izjavo o poreklu mogoče dati, če se zadevni izdelki z uporabo kumulacije iz člena 2 te priloge lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice CEFTA ter izpolnjujejo druge zahteve iz Dodatka I.

Člen 4

Izjave dobavitelja

1.   Kadar se izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali se sestavi izjava o poreklu v pogodbenici CEFTA za izdelke s poreklom, pri izdelavi katerih je bilo uporabljeno blago iz drugih pogodbenic CEFTA, ki je bilo obdelano ali predelano v teh pogodbenicah in ni pridobilo statusa preferencialnega porekla, se upošteva izjava dobavitelja, dana za to blago v skladu s tem členom.

2.   Izjava dobavitelja iz odstavka 1 tega člena služi kot dokazilo o opravljeni obdelavi ali predelavi zadevnega blaga v pogodbenicah CEFTA, da se določi, ali se izdelki, v izdelavi katerih se to blago uporablja, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenic CEFTA in izpolnjujejo druge zahteve iz Dodatka I.

3.   Razen v primerih iz odstavka 4 tega člena dobavitelj sestavi ločeno izjavo dobavitelja za vsako pošiljko blaga v obliki, določeni v Prilogi G k temu dodatku, na listu papirja, priloženem k računu, dobavnici ali kakšnemu drugemu trgovinskemu dokumentu, ki dovolj natančno opisuje zadevno blago, da ga je mogoče prepoznati.

4.   Kadar dobavitelj redno dobavlja blago določeni stranki, za katerega se pričakuje, da bo njegova obdelava ali predelava v pogodbenicah CEFTA daljše obdobje ostala nespremenjena, lahko predloži eno samo izjavo dobavitelja (v nadaljnjem besedilu: dolgoročna izjava dobavitelja), ki velja za nadaljnje pošiljke omenjenega blaga.

Dolgoročna izjava dobavitelja običajno velja do enega leta od datuma, ko se da izjava. Carinski organ pogodbenice CEFTA, v kateri se izjava sestavi, določi pogoje za daljše obdobje veljavnosti.

Dolgoročno izjavo dobavitelja sestavi dobavitelj v obliki, predpisani v Prilogi H k temu dodatku, in v njej zadevno blago opiše dovolj natančno, da ga je mogoče prepoznati. Zadevni stranki jo predloži pred prvo pošiljko blaga, na katero se nanaša taka izjava, ali pa skupaj s prvo pošiljko.

Dobavitelj stranko takoj obvesti, če se dolgoročna izjava dobavitelja za dobavljeno blago ne uporablja več.

5.   Izjave dobavitelja iz odstavkov 3 in 4 tega člena morajo biti natipkane ali natisnjene v angleškem jeziku v skladu z določbami nacionalne zakonodaje pogodbenice CEFTA, v kateri se izjava sestavi, in morajo vsebovati izvirni lastnoročni podpis dobavitelja. Izjava je lahko tudi v rokopisu; v tem primeru mora biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami.

6.   Dobavitelj, ki izjavo sestavi, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskega organa pogodbenice CEFTA, v kateri je bila izjava sestavljena, kadar koli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da so informacije v tej izjavi točne.

Člen 5

Dokazila

Izjave dobavitelja, ki dokazujejo obdelavo ali predelavo z uporabljenimi materiali, opravljeno v pogodbenicah CEFTA, sestavljene v eni od teh pogodbenic, se obravnavajo kot dokument iz člena 16(3) in člena 21(5) Dodatka I in člena 4(6) te priloge, ki se uporablja kot dokazilo, da se izdelki, na katere se nanašata potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava o poreklu, lahko štejejo kot izdelki s poreklom iz pogodbenice CEFTA ter da izpolnjujejo druge zahteve iz Dodatka I.

Člen 6

Shranjevanje izjav dobavitelja

Dobavitelj, ki sestavi izjavo dobavitelja, mora vsaj tri leta hraniti kopije izjave in vseh računov, dobavnic drugih trgovinskih dokumentov, ki jim je ta izjava priložena, kot tudi dokumente iz člena 4(6) te priloge.

Dobavitelj, ki sestavi dolgoročno izjavo dobavitelja, vsaj tri leta hrani kopije izjave in vseh računov, dobavnic ali drugih trgovinskih dokumentov v zvezi z blagom, na katerega se nanaša ta izjava, poslanih zadevni stranki, ter dokumente iz člena 4(6) te priloge. To obdobje začne teči na datum izteka veljavnosti dolgoročne izjave dobavitelja.

Člen 7

Upravno sodelovanje

Za zagotovitev pravilne uporabe te priloge brez poseganja v člena 31 in 32 Dodatka I si pogodbenice CEFTA prek pristojnih carinskih organov medsebojno pomagajo pri preverjanju pristnosti potrdil o gibanju blaga EUR.1, izjav o poreklu ali izjav dobavitelja ter točnosti informacij, navedenih v teh dokumentih.

Člen 8

Preverjanje izjav dobavitelja

1.   Izjave dobavitelja ali dolgoročne izjave dobavitelja se lahko naknadno preverjajo naključno ali kadar carinski organ pogodbenice CEFTA, v kateri so bile take izjave upoštevane pri uporabi potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali sestavljanju izjave o poreklu, upravičeno dvomi o pristnosti dokumenta ali točnosti informacij v njem.

2.   Za namene izvajanja določb odstavka 1 tega člena mora carinski organ pogodbenice CEFTA iz odstavka 1 tega člena vrniti izjavo dobavitelja ali dolgoročno izjavo dobavitelja in račune, dobavnice ali druge trgovinske dokumente za blago, na katerega se nanaša taka izjava, carinskemu organu države, v kateri je bila izjava sestavljena, in po potrebi navesti vsebinske ali oblikovne razloge za zahtevo za preverjanje.

V podporo zahtevi za naknadno preverjanje se pošlje vse pridobljene dokumente in informacije, ki kažejo na to, da so informacije v izjavi dobavitelja ali dolgoročni izjavi dobavitelja nepravilne.

3.   Preverjanje opravi carinski organ pogodbenice CEFTA, v kateri je bila sestavljena izjava dobavitelja ali dolgoročna izjava dobavitelja. V ta namen imajo pravico zahtevati kakršno koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled dobaviteljevega knjigovodstva ali kakršen koli drug pregled, ki se jim zdi primeren.

4.   Carinski organ, ki je zahteval preverjanje, mora biti o rezultatih tega preverjanja obveščen čim prej. Rezultati morajo jasno pokazati, ali so informacije, dane v izjavi dobavitelja ali dolgoročni izjavi dobavitelja, točne, in jim morajo omogočiti, da ugotovijo, ali in v kakšnem obsegu se taka izjava dobavitelja lahko upošteva pri izdajanju potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali pri sestavljanju izjave o poreklu.

Člen 9

Kazni

Kaznuje se vsaka oseba, ki sestavi dokument ali povzroči, da se sestavi dokument, ki vsebuje nepravilne informacije, z namenom, da se pridobi preferencialna obravnava izdelkov.

Člen 10

Prepoved povračila ali izvzetja od carin

Prepoved iz odstavka 1 člena 14 Dodatka I se ne uporablja v dvostranski trgovini med pogodbenicami CEFTA.

---

PRILOGA II

V Dodatku II h Konvenciji se doda naslednja Priloga G:

„PRILOGA G

Izjava dobavitelja za blago, ki je bilo obdelano ali predelano v pogodbenicah CEFTA in ni pridobilo statusa preferencialnega porekla

Izjava dobavitelja, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v skladu s sprotnimi opombami. Pri tem opomb ni treba ponovno navajati.

IZJAVA DOBAVITELJA

za blago, ki je bilo obdelano ali predelano v pogodbenicah CEFTA in ni pridobilo statusa preferencialnega porekla

Podpisani dobavitelj blaga, ki je zajeto v priloženem dokumentu, izjavljam:

| 1. | da so bili naslednji materiali, ki nimajo porekla v pogodbenicah CEFTA, uporabljeni v pogodbenicah CEFTA, za izdelavo tega blaga:








  Poimenovanje dobavljenega blaga (1) | Poimenovanje uporabljenih materialov brez porekla | Tarifna številka uporabljenih materialov brez porekla (2) | Vrednost uporabljenih materialov brez porekla (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Skupna vrednost | |

1.

da so bili naslednji materiali, ki nimajo porekla v pogodbenicah CEFTA, uporabljeni v pogodbenicah CEFTA, za izdelavo tega blaga:

Poimenovanje dobavljenega blaga (1)

Poimenovanje uporabljenih materialov brez porekla

Tarifna številka uporabljenih materialov brez porekla (2)

Vrednost uporabljenih materialov brez porekla (3)

Skupna vrednost

| 2. | vsi drugi materiali, uporabljeni za izdelavo tega blaga v pogodbenicah CEFTA, imajo poreklo v pogodbenicah CEFTA; |
| --- | --- |

2.

vsi drugi materiali, uporabljeni za izdelavo tega blaga v pogodbenicah CEFTA, imajo poreklo v pogodbenicah CEFTA;

| 3. | naslednje blago je bilo obdelano ali predelano zunaj pogodbenic CEFTA v skladu s členom 11 Dodatka I k Regionalni konvenciji o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu in je tam pridobilo skupno dodano vrednost:






  Poimenovanje dobavljenega blaga
  ...
  ...
  ...
  ... | Skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj pogodbenic CEFTA (4)

  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |
| | ...

  (Kraj in datum)

  ...
  ...
  ...

  (Naslov in podpis dobavitelja; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe, ki izjavo podpiše) |

3.

naslednje blago je bilo obdelano ali predelano zunaj pogodbenic CEFTA v skladu s členom 11 Dodatka I k Regionalni konvenciji o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu in je tam pridobilo skupno dodano vrednost:

Poimenovanje dobavljenega blaga

...

...

...

...

Skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj pogodbenic CEFTA (4)

...

...

...

...

...

(Kraj in datum)

...

...

...

(Naslov in podpis dobavitelja; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe, ki izjavo podpiše)

---

(1)  Kadar se račun, dobavnica ali drug trgovinski dokument, h kateremu je priložena izjava, nanaša na različne vrste blaga ali blago, v katerega materiali brez porekla niso vključeni v enakem obsegu, jih mora dobavitelj jasno ločiti.

1

Primer:

Dokument se nanaša na različne modele elektromotorjev iz tarifne številke 8501, uporabljene pri izdelavi pralnih strojev iz tarifne številke 8450. Narava in vrednost materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi teh motorjev, se razlikujeta od modela do modela. Modeli morajo zato biti navedeni ločeno v prvem stolpcu, podatke v drugih stolpcih pa je treba navesti za vsak model posebej, da bi proizvajalec pralnih strojev lahko pravilno ocenil status porekla svojih izdelkov glede na model elektromotorja, ki ga uporablja.

(2)  Navedbe, zahtevane v teh stolpcih, je treba vpisati samo, če so potrebne.

2

Primeri:

Pravilo za oblačila iz ex Poglavja 62 določa, da je dovoljena uporaba preje brez porekla. Če proizvajalec takih oblačil iz Srbije uporablja tkanino, uvoženo iz Črne gore, ki je tam pridobljena s tkanjem preje brez porekla, zadostuje, da dobavitelj iz Črne gore v svoji izjavi opiše material brez porekla, uporabljen kot preja, tarifne številke in vrednosti take preje pa mu ni treba označiti.

Proizvajalec žice iz železa iz tarifne številke 7217, ki jo je izdelal iz železnih palic brez porekla, mora v drugem stolpcu navesti ‚palice iz železa‘. Kadar se ta žica uporablja pri izdelavi stroja, za katerega pravilo omejuje uporabo vseh materialov brez porekla na določen odstotek vrednosti, je treba v tretjem stolpcu navesti vrednost palic brez porekla.

(3)  
  ‚Vrednost materialov‘ pomeni carinsko vrednost pri uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se je ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v eni od pogodbenic CEFTA. Za enoto blaga, opredeljeno v prvem stolpcu, je treba navesti natančno vrednost vsakega uporabljenega materiala brez porekla.

3

(4)  
  ‚Skupna dodana vrednost‘ pomeni vse stroške, nastale zunaj pogodbenic CEFTA, vključno z vrednostjo vseh tam dodanih materialov. Za enoto blaga, opredeljeno v prvem stolpcu, je treba navesti natančno skupno dodano vrednost, pridobljeno zunaj pogodbenic CEFTA.

4

---

PRILOGA III

V Dodatku II h Konvenciji se doda naslednja Priloga H:

„PRILOGA H

Dolgoročna izjava dobavitelja za blago, ki je bilo obdelano ali predelano v pogodbenicah CEFTA in ni pridobilo statusa preferencialnega porekla

Dolgoročna izjava dobavitelja, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v skladu s sprotnimi opombami. Pri tem opomb ni treba ponovno navajati.

DOLGOROČNA IZJAVA DOBAVITELJA

za blago, ki je bilo obdelano ali predelano v pogodbenicah CEFTA in ni pridobilo statusa preferencialnega porekla

Podpisani dobavitelj blaga, ki je zajeto v tem dokumentu in se redno dobavlja ... (1), izjavljam:

| 1. | da so bili naslednji materiali, ki nimajo porekla v pogodbenicah CEFTA, uporabljeni v pogodbenicah CEFTA, za izdelavo tega blaga:








  Poimenovanje dobavljenega blaga (2) | Poimenovanje uporabljenih materialov brez porekla | Tarifna številka uporabljenih materialov brez porekla (3) | Vrednost uporabljenih materialov brez porekla (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Skupna vrednost | |

1.

da so bili naslednji materiali, ki nimajo porekla v pogodbenicah CEFTA, uporabljeni v pogodbenicah CEFTA, za izdelavo tega blaga:

Poimenovanje dobavljenega blaga (2)

Poimenovanje uporabljenih materialov brez porekla

Tarifna številka uporabljenih materialov brez porekla (3)

Vrednost uporabljenih materialov brez porekla (4)

Skupna vrednost

| 2. | vsi drugi materiali, uporabljeni za izdelavo tega blaga v pogodbenicah CEFTA, imajo poreklo v pogodbenicah CEFTA; |
| --- | --- |

2.

vsi drugi materiali, uporabljeni za izdelavo tega blaga v pogodbenicah CEFTA, imajo poreklo v pogodbenicah CEFTA;

| 3. | naslednje blago je bilo obdelano ali predelano zunaj pogodbenic CEFTA v skladu s členom 11 Dodatka I k Regionalni konvenciji o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu in je tam pridobilo skupno dodano vrednost:






  Poimenovanje dobavljenega blaga | Skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj pogodbenic CEFTA (5) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |

3.

naslednje blago je bilo obdelano ali predelano zunaj pogodbenic CEFTA v skladu s členom 11 Dodatka I k Regionalni konvenciji o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu in je tam pridobilo skupno dodano vrednost:

Poimenovanje dobavljenega blaga

Skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj pogodbenic CEFTA (5)

Ta izjava velja za vse nadaljnje pošiljke tega blaga, poslane v času od ...

do ... (6).

Zavezujem se, da bom takoj obvestil ... (7), če ta izjava ne bo več veljavna.

| | ...

  (Kraj in datum)

  ...
  ...
  ...

  (Naslov in podpis dobavitelja; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe, ki izjavo podpiše) |
| --- | --- |

...

(Kraj in datum)

...

...

...

(Naslov in podpis dobavitelja; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe, ki izjavo podpiše)

---

(1)  Ime in naslov stranke.

1

(2)  Kadar se račun, dobavnica ali drug trgovinski dokument, h kateremu je priložena izjava, nanaša na različne vrste blaga ali blago, v katerega materiali brez porekla niso vključeni v enakem obsegu, jih mora dobavitelj jasno ločiti.

2

Primer:

Dokument se nanaša na različne modele elektromotorjev iz tarifne številke 8501, uporabljene pri izdelavi pralnih strojev iz tarifne številke 8450. Narava in vrednost materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi teh motorjev, se razlikujeta od modela do modela. Modeli morajo zato biti navedeni ločeno v prvem stolpcu, navedbe v drugih stolpcih pa je treba zagotoviti za vsak model posebej, da bi bilo proizvajalcu pralnih strojev omogočeno, da pravilno oceni status porekla svojih izdelkov glede na model elektromotorja, ki ga uporablja.

(3)  Navedbe, zahtevane v teh stolpcih, je treba vpisati samo, če so potrebne.

3

Primeri:

FPravilo za oblačila iz ex Poglavja 62 določa, da je dovoljena uporaba preje brez porekla. Če proizvajalec takih oblačil iz Srbije uporablja tkanino, uvoženo iz Črne gore, ki je tam pridobljena s tkanjem preje brez porekla, zadostuje, da dobavitelj iz Črne gore v svoji izjavi opiše material brez porekla, uporabljen kot preja, tarifne številke in vrednosti take preje pa mu ni treba označiti. Proizvajalec žice iz železa iz tarifne številke 7217, ki jo je izdelal iz železnih palic brez porekla, mora v drugem stolpcu navesti ‚palice iz železa‘. Kadar se ta žica uporablja pri izdelavi stroja, za katerega pravilo omejuje uporabo vseh materialov brez porekla na določen odstotek vrednosti, je treba v tretjem stolpcu navesti vrednost palic brez porekla.

(4)  
  ‚Vrednost materialov‘ pomeni carinsko vrednost pri uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se je ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v eni od pogodbenic CEFTA. Za enoto blaga, opredeljeno v prvem stolpcu, je treba navesti natančno vrednost vsakega uporabljenega materiala brez porekla.

4

(5)  
  ‚Skupna dodana vrednost‘ pomeni vse stroške, nastale zunaj pogodbenic CEFTA, vključno z vrednostjo vseh tam dodanih materialov. Za enoto blaga, opredeljeno v prvem stolpcu, je treba navesti natančno skupno dodano vrednost, pridobljeno zunaj pogodbenic CEFTA.

5

(6)  Navedite datume. Obdobje veljavnosti dolgoročne izjave dobavitelja običajno ne sme biti daljše od 12 mesecev ob upoštevanju pogojev, ki jih določijo carinski organi države, kjer je bila sestavljena dolgoročna izjava dobavitelja.

6

(7)  Ime in naslov stranke.

7

---

Popravki

| 7.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 149/85 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 149/85

---

Popravek Sporazuma o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov (Sporazum Interbus)

(
  Uradni list Evropskih skupnosti L 321 z dne 26. novembra 2002
  )

(Slovenska posebna izdaja, poglavje 7, zvezek 7, str. 138)

Stran 144, člen 26:

besedilo:

„Ta sporazum bo odprt za podpis v Bruslju od 14. aprila 2000 do 31. decembra 2000 [...]“

se glasi:

„Ta sporazum bo odprt za podpis v Bruslju od 14. aprila 2000 do 30. junija 2001 [...]“.

---