# Úradný vestník L 165/2019

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 165 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6221. júna 2019 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 165

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6221. júna 2019

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1011 z 13. decembra 2018, ktorým sa mení delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/565, pokiaľ ide o určité podmienky registrácie na podporu využívania rastových trhov MSP na účely smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1012 z 12. marca 2019, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/625 stanovením odchýlok od pravidiel určovania kontrolných staníc a od minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice (
  1
  ) | 4 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1013 zo 16. apríla 2019 o oznámeniach vopred, pokiaľ ide o zásielky určitých kategórií zvierat a tovaru vstupujúcich do Únie (
  1
  ) | 8 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1014 z 12. júna 2019, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice vrátane inšpekčných stredísk a formátu, kategórií a skratiek používaných na zaradenie hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest do zoznamu (
  1
  ) | 10 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1015 z 20. júna 2019, ktorým sa menia prílohy II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí aminopyralidu, kaptánu, cyazofamidu, flutianilu, krezoxím-metylu, lambda-cyhalotrínu, mandipropamidu, pyraklostrobínu, spiromezifénu, spirotetramatu, teflubenzurónu a tetrakonazolu v určitých produktoch alebo na nich (
  1
  ) | 23 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1016 z 20. júna 2019 o minimálnej predajnej cene sušeného odstredeného mlieka pre tridsiatu siedmu výzvu na predkladanie ponúk v rámci verejnej súťaže vyhlásenej vykonávacím nariadením (EÚ) 2016/2080 | 65 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1017 zo 14. júna 2019 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v rámci Rady členov Medzinárodnej rady pre olivy (IOC), pokiaľ ide o podmienky týkajúce sa pristúpenia vlády Gruzínska k Medzinárodnej dohode o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2015 | 66 |
| | * | Rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/1018 z 20. júna 2019, ktorým sa mení rozhodnutie 2014/386/SZBP o reštriktívnych opatreniach v reakcii na protiprávnu anexiu Krymu a Sevastopola | 69 |
| | | ODPORÚČANIA |
| | * | Odporúčanie Komisie (EÚ) 2019/1019 zo 7. júna 2019 o modernizácii budov (
  1
  ) | 70 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1011 z 13. decembra 2018, ktorým sa mení delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/565, pokiaľ ide o určité podmienky registrácie na podporu využívania rastových trhov MSP na účely smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (
  1
  )

1

1

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1012 z 12. marca 2019, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/625 stanovením odchýlok od pravidiel určovania kontrolných staníc a od minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice (
  1
  )

1

4

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1013 zo 16. apríla 2019 o oznámeniach vopred, pokiaľ ide o zásielky určitých kategórií zvierat a tovaru vstupujúcich do Únie (
  1
  )

1

8

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1014 z 12. júna 2019, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice vrátane inšpekčných stredísk a formátu, kategórií a skratiek používaných na zaradenie hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest do zoznamu (
  1
  )

1

10

*

Nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1015 z 20. júna 2019, ktorým sa menia prílohy II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí aminopyralidu, kaptánu, cyazofamidu, flutianilu, krezoxím-metylu, lambda-cyhalotrínu, mandipropamidu, pyraklostrobínu, spiromezifénu, spirotetramatu, teflubenzurónu a tetrakonazolu v určitých produktoch alebo na nich (
  1
  )

1

23

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1016 z 20. júna 2019 o minimálnej predajnej cene sušeného odstredeného mlieka pre tridsiatu siedmu výzvu na predkladanie ponúk v rámci verejnej súťaže vyhlásenej vykonávacím nariadením (EÚ) 2016/2080

65

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1017 zo 14. júna 2019 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v rámci Rady členov Medzinárodnej rady pre olivy (IOC), pokiaľ ide o podmienky týkajúce sa pristúpenia vlády Gruzínska k Medzinárodnej dohode o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2015

66

*

Rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/1018 z 20. júna 2019, ktorým sa mení rozhodnutie 2014/386/SZBP o reštriktívnych opatreniach v reakcii na protiprávnu anexiu Krymu a Sevastopola

69

ODPORÚČANIA

*

Odporúčanie Komisie (EÚ) 2019/1019 zo 7. júna 2019 o modernizácii budov (
  1
  )

1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 21.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 165/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/1011

z 13. decembra 2018,

ktorým sa mení delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/565, pokiaľ ide o určité podmienky registrácie na podporu využívania rastových trhov MSP na účely smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (1), a najmä na jej článok 4 ods. 2 a článok 33 ods. 8,

keďže:

| (1) | Únia kapitálových trhov je iniciatívou, ktorá je zameraná na zníženie závislosti od bankových úverov, na diverzifikovanie trhových zdrojov financovania pre všetky malé a stredné podniky (MSP), ako aj na emisiu dlhopisov a akcií MSP na verejných trhoch. Spoločnosti so sídlom v Únii, ktoré sa usilujú získať kapitál na obchodných miestach, čelia vysokým jednorazovým a priebežným nákladom na zverejňovanie a na dosiahnutie súladu, ktoré ich môžu v prvom rade odrádzať od toho, aby sa uchádzali o prijatie na obchodovanie na obchodných miestach Únie. Akcie, ktoré emitujú MSP na obchodných miestach Únie, okrem toho často doplácajú na nižšie úrovne likvidity a vyššiu volatilitu, čím sa zvyšujú kapitálové náklady, v dôsledku čoho je tento zdroj financovania príliš zaťažujúci. |
| --- | --- |

(1)

Únia kapitálových trhov je iniciatívou, ktorá je zameraná na zníženie závislosti od bankových úverov, na diverzifikovanie trhových zdrojov financovania pre všetky malé a stredné podniky (MSP), ako aj na emisiu dlhopisov a akcií MSP na verejných trhoch. Spoločnosti so sídlom v Únii, ktoré sa usilujú získať kapitál na obchodných miestach, čelia vysokým jednorazovým a priebežným nákladom na zverejňovanie a na dosiahnutie súladu, ktoré ich môžu v prvom rade odrádzať od toho, aby sa uchádzali o prijatie na obchodovanie na obchodných miestach Únie. Akcie, ktoré emitujú MSP na obchodných miestach Únie, okrem toho často doplácajú na nižšie úrovne likvidity a vyššiu volatilitu, čím sa zvyšujú kapitálové náklady, v dôsledku čoho je tento zdroj financovania príliš zaťažujúci.

| (2) | Smernicou 2014/65/EÚ sa vytvoril nový druh obchodného miesta – rastové trhy MSP, ktoré sú podskupinou multilaterálnych obchodných systémov („MTF“) – s cieľom uľahčiť prístup MSP ku kapitálu, ako aj ďalší rozvoj špecializovaných trhov, ktoré sú zamerané na uspokojovanie potrieb emitentov MSP. V smernici 2014/65/EÚ sa zároveň počíta s tým, že pozornosť by sa mala zamerať na to, ako by budúce nariadenie malo ďalej posilniť a podporiť využívanie uvedeného trhu, tak aby bol príťažlivý pre investorov, zabezpečiť zníženie administratívnej záťaže a poskytnúť MSP ďalšiu motiváciu na to, aby vstupovali na kapitálové trhy prostredníctvom rastových trhov MSP. |
| --- | --- |

(2)

Smernicou 2014/65/EÚ sa vytvoril nový druh obchodného miesta – rastové trhy MSP, ktoré sú podskupinou multilaterálnych obchodných systémov („MTF“) – s cieľom uľahčiť prístup MSP ku kapitálu, ako aj ďalší rozvoj špecializovaných trhov, ktoré sú zamerané na uspokojovanie potrieb emitentov MSP. V smernici 2014/65/EÚ sa zároveň počíta s tým, že pozornosť by sa mala zamerať na to, ako by budúce nariadenie malo ďalej posilniť a podporiť využívanie uvedeného trhu, tak aby bol príťažlivý pre investorov, zabezpečiť zníženie administratívnej záťaže a poskytnúť MSP ďalšiu motiváciu na to, aby vstupovali na kapitálové trhy prostredníctvom rastových trhov MSP.

| (3) | S cieľom zabezpečiť likviditu a ziskovosť rastových trhov MSP sa v článku 33 ods. 3 písm. a) smernice 2014/65/EÚ vyžaduje, aby najmenej 50 % emitentov, ktorých finančné nástroje sú prijaté na obchodovanie na rastovom trhu MSP, boli MSP, ktoré emitujú akcie a/alebo dlhové cenné papiere. Podľa smernice 2014/65/EÚ sú emitenti kapitálových cenných papierov MSP vymedzení ako spoločnosť, ktorej priemerná trhová kapitalizácia na základe koncoročných kotácií za predchádzajúce tri kalendárne roky je nižšia ako 200 miliónov EUR. Na druhej strane v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2017/565 (2) sa stanovuje, že emitent nekapitálových cenných papierov MSP (iba dlhopisov) by mal spĺňať aspoň dve z týchto troch podmienok: i) počet zamestnancov je nižší ako 250, ii) celková účtovná súvaha neprevyšuje 43 miliónov EUR a iii) čistý ročný obrat nepresahuje 50 miliónov EUR. Táto požiadavka, aby sa emitent nekapitálových cenných papierov klasifikoval ako MSP, sa považuje za príliš reštriktívnu, pretože takíto emitenti predstavujú zvyčajne väčšie spoločnosti než tradičné MSP. V dôsledku toho sa podľa delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/565 mnohí emitenti nekapitálových cenných papierov nemôžu klasifikovať ako MSP, a to aj napriek ich pomerne malej veľkosti. Mnohé MTF špecializované na emisie dlhopisov MSP alebo umožňujúce emisie dlhopisov aj akcií sa nemôžu zaregistrovať ako rastové trhy MSP, pretože nedokážu splniť 50 % prahovú hodnotu emitentov, ktorí sa klasifikujú ako MSP. Ak prevádzkovatelia MTF nevyužívajú rámec rastových trhov MSP, emitenti v týchto MTF zasa nemôžu mať prospech z jednoduchších regulačných požiadaviek plánovaných na podporu kotácií a emisií na týchto rastových trhoch MSP. S cieľom umožniť, aby sa viac MTF zaregistrovalo ako rastové trhy MSP, by sa preto na účely rastových trhov MSP mala ako jediné kritérium na klasifikáciu emitentov nekapitálových cenných papierov ako MSP stanoviť nominálna hodnota emisií dlhopisov emitenta (s výnimkou úverov) za predchádzajúci kalendárny rok. Komisia bude monitorovať účinnosť nového vymedzenia pojmu emitent nekapitálových cenných papierov MSP zaregistrovaním systémov MTF ako rastové trhy MSP a sledovaním ich vplyvu na vývoj trhu a dôveru investorov. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zabezpečiť likviditu a ziskovosť rastových trhov MSP sa v článku 33 ods. 3 písm. a) smernice 2014/65/EÚ vyžaduje, aby najmenej 50 % emitentov, ktorých finančné nástroje sú prijaté na obchodovanie na rastovom trhu MSP, boli MSP, ktoré emitujú akcie a/alebo dlhové cenné papiere. Podľa smernice 2014/65/EÚ sú emitenti kapitálových cenných papierov MSP vymedzení ako spoločnosť, ktorej priemerná trhová kapitalizácia na základe koncoročných kotácií za predchádzajúce tri kalendárne roky je nižšia ako 200 miliónov EUR. Na druhej strane v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2017/565 (2) sa stanovuje, že emitent nekapitálových cenných papierov MSP (iba dlhopisov) by mal spĺňať aspoň dve z týchto troch podmienok: i) počet zamestnancov je nižší ako 250, ii) celková účtovná súvaha neprevyšuje 43 miliónov EUR a iii) čistý ročný obrat nepresahuje 50 miliónov EUR. Táto požiadavka, aby sa emitent nekapitálových cenných papierov klasifikoval ako MSP, sa považuje za príliš reštriktívnu, pretože takíto emitenti predstavujú zvyčajne väčšie spoločnosti než tradičné MSP. V dôsledku toho sa podľa delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/565 mnohí emitenti nekapitálových cenných papierov nemôžu klasifikovať ako MSP, a to aj napriek ich pomerne malej veľkosti. Mnohé MTF špecializované na emisie dlhopisov MSP alebo umožňujúce emisie dlhopisov aj akcií sa nemôžu zaregistrovať ako rastové trhy MSP, pretože nedokážu splniť 50 % prahovú hodnotu emitentov, ktorí sa klasifikujú ako MSP. Ak prevádzkovatelia MTF nevyužívajú rámec rastových trhov MSP, emitenti v týchto MTF zasa nemôžu mať prospech z jednoduchších regulačných požiadaviek plánovaných na podporu kotácií a emisií na týchto rastových trhoch MSP. S cieľom umožniť, aby sa viac MTF zaregistrovalo ako rastové trhy MSP, by sa preto na účely rastových trhov MSP mala ako jediné kritérium na klasifikáciu emitentov nekapitálových cenných papierov ako MSP stanoviť nominálna hodnota emisií dlhopisov emitenta (s výnimkou úverov) za predchádzajúci kalendárny rok. Komisia bude monitorovať účinnosť nového vymedzenia pojmu emitent nekapitálových cenných papierov MSP zaregistrovaním systémov MTF ako rastové trhy MSP a sledovaním ich vplyvu na vývoj trhu a dôveru investorov.

| (4) | Delegované nariadenie (EÚ) 2017/565 naznačuje, že rastový trh MSP by nemal mať pravidlá, ktoré emitentom ukladajú väčšiu záťaž než pravidlá, ktoré sa vzťahujú na emitentov na regulovaných trhoch. V článku 78 ods. 2 písm. g) delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/565 sa od emitentov na rastových trhoch MSP vyžaduje, aby uverejňovali polročné finančné správy. Na druhej strane na emitentov nekapitálových cenných papierov zameraných na profesionálnych klientov na regulovaných trhoch sa podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES (3) takáto povinnosť nevzťahuje. Ukázalo sa, že povinnosť vypracúvať polročné finančné správy uložená emitentom nekapitálových cenných papierov na rastovom trhu MSP je neprimeraná. Keďže mnohé MTF so zameraním na MSP od emitentov nekapitálových cenných papierov nevyžadujú, aby uverejňovali polročnú finančnú správu, zdá sa, že povinná požiadavka v delegovanom nariadení (EÚ) 2017/565 prispeje k odradeniu organizátorov MTF od snahy zaregistrovať sa ako rastové trhy MSP. Organizátor rastového trhu MSP by preto mal mať možnosť rozhodnúť, či emitentom nekapitálových cenných papierov uloží povinnosť uverejňovať polročné správy alebo nie. |
| --- | --- |

(4)

Delegované nariadenie (EÚ) 2017/565 naznačuje, že rastový trh MSP by nemal mať pravidlá, ktoré emitentom ukladajú väčšiu záťaž než pravidlá, ktoré sa vzťahujú na emitentov na regulovaných trhoch. V článku 78 ods. 2 písm. g) delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/565 sa od emitentov na rastových trhoch MSP vyžaduje, aby uverejňovali polročné finančné správy. Na druhej strane na emitentov nekapitálových cenných papierov zameraných na profesionálnych klientov na regulovaných trhoch sa podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES (3) takáto povinnosť nevzťahuje. Ukázalo sa, že povinnosť vypracúvať polročné finančné správy uložená emitentom nekapitálových cenných papierov na rastovom trhu MSP je neprimeraná. Keďže mnohé MTF so zameraním na MSP od emitentov nekapitálových cenných papierov nevyžadujú, aby uverejňovali polročnú finančnú správu, zdá sa, že povinná požiadavka v delegovanom nariadení (EÚ) 2017/565 prispeje k odradeniu organizátorov MTF od snahy zaregistrovať sa ako rastové trhy MSP. Organizátor rastového trhu MSP by preto mal mať možnosť rozhodnúť, či emitentom nekapitálových cenných papierov uloží povinnosť uverejňovať polročné správy alebo nie.

| (5) | Niektorí emitenti na rastovom trhu MSP dali k dispozícii obmedzený objem svojho emitovaného akciového kapitálu vo verejnom vlastníctve, čo spôsobuje, že obchodovanie s týmito akciami je pre investorov riskantnejšie a má negatívny vplyv na likviditu. To zasa odrádza investorov od investovania do kótovaných akcií na rastovom trhu MSP. S cieľom zabezpečiť likviditu akcií a zvýšiť dôveru investorov by preto organizátori rastových trhov MSP mali ako podmienku na prijatie na obchodovanie po prvýkrát uložiť povinnosť mať v obehu minimálny objem akcií na účely obchodovania („podmienka voľne obchodovaného objemu“). Organizátori rastových trhov MSP by však mali mať možnosť stanoviť vhodnú prahovú hodnotu na základe konkrétnych okolností trhu, ako aj to, či by suma mala byť vyjadrená v absolútnej hodnote alebo ako percentuálny podiel celkového emitovaného akciového kapitálu. |
| --- | --- |

(5)

Niektorí emitenti na rastovom trhu MSP dali k dispozícii obmedzený objem svojho emitovaného akciového kapitálu vo verejnom vlastníctve, čo spôsobuje, že obchodovanie s týmito akciami je pre investorov riskantnejšie a má negatívny vplyv na likviditu. To zasa odrádza investorov od investovania do kótovaných akcií na rastovom trhu MSP. S cieľom zabezpečiť likviditu akcií a zvýšiť dôveru investorov by preto organizátori rastových trhov MSP mali ako podmienku na prijatie na obchodovanie po prvýkrát uložiť povinnosť mať v obehu minimálny objem akcií na účely obchodovania („podmienka voľne obchodovaného objemu“). Organizátori rastových trhov MSP by však mali mať možnosť stanoviť vhodnú prahovú hodnotu na základe konkrétnych okolností trhu, ako aj to, či by suma mala byť vyjadrená v absolútnej hodnote alebo ako percentuálny podiel celkového emitovaného akciového kapitálu.

| (6) | Delegované nariadenie (EÚ) 2017/565 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(6)

Delegované nariadenie (EÚ) 2017/565 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (7) | Po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia by etablovaní organizátori rastových trhov MSP mali dostať minimálnu lehotu na to, aby prispôsobili svoje podmienky týkajúce sa registrácie. Toto nariadenie by sa preto malo začať uplatňovať tri mesiace po nadobudnutí účinnosti, |
| --- | --- |

(7)

Po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia by etablovaní organizátori rastových trhov MSP mali dostať minimálnu lehotu na to, aby prispôsobili svoje podmienky týkajúce sa registrácie. Toto nariadenie by sa preto malo začať uplatňovať tri mesiace po nadobudnutí účinnosti,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Delegované nariadenie (EÚ) 2017/565 sa mení takto:

| 1. | V článku 77 sa odsek 2 nahrádza takto:

  „2.   Emitent, ktorý nemá žiadny kapitálový nástroj, s ktorým sa obchoduje na ktoromkoľvek obchodnom mieste, sa na účely článku 4 ods. 1 bodu 13 smernice 2014/65/EÚ považuje za MSP, ak nominálna hodnota jeho emisií dlhopisov za predchádzajúci kalendárny rok na všetkých obchodných miestach v rámci Únie nepresahuje 50 miliónov EUR.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 77 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Emitent, ktorý nemá žiadny kapitálový nástroj, s ktorým sa obchoduje na ktoromkoľvek obchodnom mieste, sa na účely článku 4 ods. 1 bodu 13 smernice 2014/65/EÚ považuje za MSP, ak nominálna hodnota jeho emisií dlhopisov za predchádzajúci kalendárny rok na všetkých obchodných miestach v rámci Únie nepresahuje 50 miliónov EUR.“

| 2. | V článku 78 sa odsek 2 mení takto:






  a) | Dopĺňa sa toto písmeno j):






  „j) | vyžaduje od emitentov, ktorí sa usilujú o prijatie svojich akcií na obchodovanie na jeho obchodnom mieste po prvýkrát, aby sprístupnili minimálny objem svojich emitovaných akcií na obchodovanie v MTF v súlade s prahovou hodnotou, ktorú má stanoviť prevádzkovateľ MTF, a vyjadrili ho ako absolútnu hodnotu alebo ako percentuálny podiel celkového emitovaného akciového kapitálu.“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V článku 78 sa odsek 2 mení takto:

a)

Dopĺňa sa toto písmeno j):

„j)

vyžaduje od emitentov, ktorí sa usilujú o prijatie svojich akcií na obchodovanie na jeho obchodnom mieste po prvýkrát, aby sprístupnili minimálny objem svojich emitovaných akcií na obchodovanie v MTF v súlade s prahovou hodnotou, ktorú má stanoviť prevádzkovateľ MTF, a vyjadrili ho ako absolútnu hodnotu alebo ako percentuálny podiel celkového emitovaného akciového kapitálu.“

| b) | Dopĺňa sa tento druhý pododsek:
  „Prevádzkovateľ MTF môže emitentov, ktorí nemajú žiadne kapitálové nástroje, s ktorými sa obchoduje v MTF, oslobodiť od povinnosti uverejňovať polročné finančné správy uvedené v tomto odseku prvom pododseku písm. g). Ak prevádzkovateľ MTF využíva možnosť podľa prvej vety tohto pododseku, príslušný orgán nevyžaduje, aby na účely prvého pododseku písm. g) emitenti, ktorí nemajú žiadne kapitálové nástroje, s ktorými sa obchoduje v MTF, boli povinní uverejňovať polročné finančné správy.“ |
| --- | --- |

b)

Dopĺňa sa tento druhý pododsek:

„Prevádzkovateľ MTF môže emitentov, ktorí nemajú žiadne kapitálové nástroje, s ktorými sa obchoduje v MTF, oslobodiť od povinnosti uverejňovať polročné finančné správy uvedené v tomto odseku prvom pododseku písm. g). Ak prevádzkovateľ MTF využíva možnosť podľa prvej vety tohto pododseku, príslušný orgán nevyžaduje, aby na účely prvého pododseku písm. g) emitenti, ktorí nemajú žiadne kapitálové nástroje, s ktorými sa obchoduje v MTF, boli povinní uverejňovať polročné finančné správy.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 11. októbra 2019.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 13. decembra 2018

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349).

1

(2)  Článok 77 ods. 2 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2017/565 z 25. apríla 2016, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ, pokiaľ ide o organizačné požiadavky a podmienky výkonu činnosti investičných spoločností, ako aj o vymedzené pojmy na účely uvedenej smernice (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2017, s. 1).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/34/ES (Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 38).

3

---

| 21.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 165/4

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/1012

z 12. marca 2019,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/625 stanovením odchýlok od pravidiel určovania kontrolných staníc a od minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/625 z 15. marca 2017 o úradných kontrolách a iných úradných činnostiach vykonávaných na zabezpečenie uplatňovania potravinového a krmivového práva a pravidiel pre zdravie zvierat a dobré životné podmienky zvierat, pre zdravie rastlín a pre prípravky na ochranu rastlín, o zmene nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EÚ) č. 1151/2012, (EÚ) č. 652/2014, (EÚ) 2016/429 a (EÚ) 2016/2031, nariadení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a smerníc Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, smerníc Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutia Rady 92/438/EHS (nariadenie o úradných kontrolách) (1), a najmä na jeho článok 62 ods. 3 a článok 64 ods. 2 a ods. 5,

keďže:

| (1) | Nariadením (EÚ) 2017/625 sa okrem iného zriaďuje rámec na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa zvierat a tovaru vstupujúcich do Únie z tretích krajín na overenie dodržiavania právnych predpisov Únie s cieľom chrániť zdravie ľudí, zvierat a rastlín, dobré životné podmienky zvierat a v súvislosti s geneticky modifikovanými organizmami (GMO) a prípravkami na ochranu rastlín aj životné prostredie. Stanovuje sa v ňom, že úradné kontroly sa vykonávajú v prípade určitých zásielok zvierat a tovaru na hraničnej kontrolnej stanici prvého príchodu do Únie. Členské štáty na tento účel určia hraničné kontrolné stanice. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (EÚ) 2017/625 sa okrem iného zriaďuje rámec na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa zvierat a tovaru vstupujúcich do Únie z tretích krajín na overenie dodržiavania právnych predpisov Únie s cieľom chrániť zdravie ľudí, zvierat a rastlín, dobré životné podmienky zvierat a v súvislosti s geneticky modifikovanými organizmami (GMO) a prípravkami na ochranu rastlín aj životné prostredie. Stanovuje sa v ňom, že úradné kontroly sa vykonávajú v prípade určitých zásielok zvierat a tovaru na hraničnej kontrolnej stanici prvého príchodu do Únie. Členské štáty na tento účel určia hraničné kontrolné stanice.

| (2) | V nariadení (EÚ) 2017/625 sa stanovuje, že členské štáty informujú Komisiu pred určením hraničných kontrolných staníc, aby Komisia mohla overiť a v prípade potreby vykonať kontroly na overenie, či spĺňajú minimálne požiadavky na určenie stanovené v tomto nariadení. Nariadením (EÚ) 2017/625 sa Komisia splnomocňuje na stanovenie určitých podrobných pravidiel týkajúcich sa týchto minimálnych požiadaviek. Tieto podrobné pravidlá sú stanovené vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2019/1014 (2) (ďalej spoločne len „minimálne požiadavky“). V nariadení (EÚ) 2017/625 sa takisto stanovuje, že členské štáty zrušia určenie hraničnej kontrolnej stanice, keď táto stanica už nespĺňa požiadavky na určenie pre všetky alebo určité kategórie zvierat a tovaru, pre ktoré bola určená. |
| --- | --- |

(2)

V nariadení (EÚ) 2017/625 sa stanovuje, že členské štáty informujú Komisiu pred určením hraničných kontrolných staníc, aby Komisia mohla overiť a v prípade potreby vykonať kontroly na overenie, či spĺňajú minimálne požiadavky na určenie stanovené v tomto nariadení. Nariadením (EÚ) 2017/625 sa Komisia splnomocňuje na stanovenie určitých podrobných pravidiel týkajúcich sa týchto minimálnych požiadaviek. Tieto podrobné pravidlá sú stanovené vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2019/1014 (2) (ďalej spoločne len „minimálne požiadavky“). V nariadení (EÚ) 2017/625 sa takisto stanovuje, že členské štáty zrušia určenie hraničnej kontrolnej stanice, keď táto stanica už nespĺňa požiadavky na určenie pre všetky alebo určité kategórie zvierat a tovaru, pre ktoré bola určená.

| (3) | Ak však zrušenie určenia bolo len čiastočné, lebo sa týkalo špecifickej kategórie zvierat alebo špecifickej kategórie tovaru alebo všetkých kategórií zvierat alebo všetkých kategórií tovaru, keď bola hraničná stanica určená pre kategórie zvierat a tovaru, členské štáty by mali mať možnosť opätovne určiť hraničnú kontrolnú stanicu pre tie kategórie zvierat alebo tovaru, pre ktoré bolo určenie zrušené, bez toho, aby bolo potrebné najprv poskytnúť Komisii príležitosť vykonať kontroly na overenie dodržania minimálnych požiadaviek. V takýchto prípadoch by si riešenie nedodržania minimálnych požiadaviek nemalo vyžadovať také rozsiahle opatrenia, aké sú potrebné na prvotné určenie hraničnej kontrolnej stanice. Preto je vhodné stanoviť pravidlá, na základe ktorých budú môcť členské štáty opätovne určiť hraničnú kontrolnú stanicu pre dané kategórie zvierat alebo tovaru bez toho, aby museli najprv poskytnúť Komisii príležitosť vykonať kontroly na overenie dodržania minimálnych požiadaviek. |
| --- | --- |

(3)

Ak však zrušenie určenia bolo len čiastočné, lebo sa týkalo špecifickej kategórie zvierat alebo špecifickej kategórie tovaru alebo všetkých kategórií zvierat alebo všetkých kategórií tovaru, keď bola hraničná stanica určená pre kategórie zvierat a tovaru, členské štáty by mali mať možnosť opätovne určiť hraničnú kontrolnú stanicu pre tie kategórie zvierat alebo tovaru, pre ktoré bolo určenie zrušené, bez toho, aby bolo potrebné najprv poskytnúť Komisii príležitosť vykonať kontroly na overenie dodržania minimálnych požiadaviek. V takýchto prípadoch by si riešenie nedodržania minimálnych požiadaviek nemalo vyžadovať také rozsiahle opatrenia, aké sú potrebné na prvotné určenie hraničnej kontrolnej stanice. Preto je vhodné stanoviť pravidlá, na základe ktorých budú môcť členské štáty opätovne určiť hraničnú kontrolnú stanicu pre dané kategórie zvierat alebo tovaru bez toho, aby museli najprv poskytnúť Komisii príležitosť vykonať kontroly na overenie dodržania minimálnych požiadaviek.

| (4) | Na to, aby Komisia mohla vykonať dôkladné posúdenie opatrení, ktoré členský štát prijal na riešenie nedodržania minimálnych požiadaviek, ktoré spôsobilo čiastočné zrušenie určenia, by členské štáty mali tieto opatrenia oznámiť Komisii. Hraničnú kontrolnú stanicu by mali opätovne určiť len vtedy, keď sa Komisia domnieva, že prijaté opatrenia postačujú na nápravu nedodržania požiadaviek. |
| --- | --- |

(4)

Na to, aby Komisia mohla vykonať dôkladné posúdenie opatrení, ktoré členský štát prijal na riešenie nedodržania minimálnych požiadaviek, ktoré spôsobilo čiastočné zrušenie určenia, by členské štáty mali tieto opatrenia oznámiť Komisii. Hraničnú kontrolnú stanicu by mali opätovne určiť len vtedy, keď sa Komisia domnieva, že prijaté opatrenia postačujú na nápravu nedodržania požiadaviek.

| (5) | Odchýlka od pravidiel nariadenia (EÚ) 2017/625 týkajúcich sa určenia hraničných kontrolných staníc by sa mala uplatniť len v prípade, keď je hraničná kontrolná stanica opätovne určená do dvoch rokov od dátumu čiastočného zrušenia určenia. Ak je hraničná kontrolná stanica opätovne určená po viac ako dvoch rokoch od dátumu čiastočného zrušenia, Komisia by si na posúdenie zmien, ku ktorým došlo na hraničných kontrolných staniciach mala zachovať možnosť vykonať kontroly na overenie, či hraničná kontrolná stanica spĺňa minimálne požiadavky. |
| --- | --- |

(5)

Odchýlka od pravidiel nariadenia (EÚ) 2017/625 týkajúcich sa určenia hraničných kontrolných staníc by sa mala uplatniť len v prípade, keď je hraničná kontrolná stanica opätovne určená do dvoch rokov od dátumu čiastočného zrušenia určenia. Ak je hraničná kontrolná stanica opätovne určená po viac ako dvoch rokoch od dátumu čiastočného zrušenia, Komisia by si na posúdenie zmien, ku ktorým došlo na hraničných kontrolných staniciach mala zachovať možnosť vykonať kontroly na overenie, či hraničná kontrolná stanica spĺňa minimálne požiadavky.

| (6) | Nariadením (EÚ) 2017/625 sa v určitých prípadoch povoľuje vykonávať úradné kontroly na kontrolných miestach iných než hraničné kontrolné stanice a požaduje sa, aby tieto kontrolné miesta spĺňali minimálne požiadavky na určenie a zrušenie určenia hraničných kontrolných staníc. Preto je vhodné, aby pravidlá tohto nariadenia týkajúce sa opätovného určenia hraničných kontrolných staníc platili aj pre kontrolné miesta. |
| --- | --- |

(6)

Nariadením (EÚ) 2017/625 sa v určitých prípadoch povoľuje vykonávať úradné kontroly na kontrolných miestach iných než hraničné kontrolné stanice a požaduje sa, aby tieto kontrolné miesta spĺňali minimálne požiadavky na určenie a zrušenie určenia hraničných kontrolných staníc. Preto je vhodné, aby pravidlá tohto nariadenia týkajúce sa opätovného určenia hraničných kontrolných staníc platili aj pre kontrolné miesta.

| (7) | V nariadení (EÚ) 2017/625 sa vyžaduje, aby sa hraničné kontrolné miesta nachádzali v bezprostrednej blízkosti miesta vstupu do Únie. V záujme umožnenia efektívnej organizácie a vykonávania úradných kontrol a iných úradných činností by sa však mali stanoviť pravidlá na určenie prípadov špecifických geografických obmedzení a podmienky, za ktorých sa hraničné kontrolné stanice môžu nachádzať v inej vzdialenosti než v bezprostrednej blízkosti miesta vstupu do Únie. Geografické obmedzenia by mali byť tie, ktoré vyplývajú z prírodných charakteristík a terénu miesta vstupu, a vzdialenosť od miesta vstupu by nemala presiahnuť to, čo je nevyhnutne potrebné na prekonanie ťažkostí spôsobených geografickými obmedzeniami. Vzdialenosť by ďalej nemala predstavovať riziko pre zdravie ľudí a zvierat, dobré životné podmienky zvierat a životné prostredie. Medzi špecifické geografické obmedzenia by sa mali zahrnúť tie, ktoré môžu spôsobiť vážne dopravné obmedzenia, ako napríklad horské priesmyky s cestami nevhodnými na premiestňovanie zvierat a tovaru, alebo ktoré môžu spôsobiť značné zdržania pri ich premiestňovaní. |
| --- | --- |

(7)

V nariadení (EÚ) 2017/625 sa vyžaduje, aby sa hraničné kontrolné miesta nachádzali v bezprostrednej blízkosti miesta vstupu do Únie. V záujme umožnenia efektívnej organizácie a vykonávania úradných kontrol a iných úradných činností by sa však mali stanoviť pravidlá na určenie prípadov špecifických geografických obmedzení a podmienky, za ktorých sa hraničné kontrolné stanice môžu nachádzať v inej vzdialenosti než v bezprostrednej blízkosti miesta vstupu do Únie. Geografické obmedzenia by mali byť tie, ktoré vyplývajú z prírodných charakteristík a terénu miesta vstupu, a vzdialenosť od miesta vstupu by nemala presiahnuť to, čo je nevyhnutne potrebné na prekonanie ťažkostí spôsobených geografickými obmedzeniami. Vzdialenosť by ďalej nemala predstavovať riziko pre zdravie ľudí a zvierat, dobré životné podmienky zvierat a životné prostredie. Medzi špecifické geografické obmedzenia by sa mali zahrnúť tie, ktoré môžu spôsobiť vážne dopravné obmedzenia, ako napríklad horské priesmyky s cestami nevhodnými na premiestňovanie zvierat a tovaru, alebo ktoré môžu spôsobiť značné zdržania pri ich premiestňovaní.

| (8) | Hraničné kontrolné stanice na dovoz zásielok nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva často fungujú v rámci geografických obmedzení, ktoré vyplývajú z dlhých pobreží alebo dlhých hraníc niektorých členských štátov. V dôsledku uvedených geografických obmedzení sú zvyčajne funkčné len v čase vykonávania úradných kontrol. Preto by sa mali stanoviť určité výnimky z minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice stanovených v článku 64 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2017/625 týkajúce sa ich určenia. V záujme zabezpečenia účinnosti úradných kontrol a iných úradných činností by však pri vykonávaní týchto kontrol a činností mobilným tímom pre úradné kontroly príslušného orgánu hraničnej kontrolnej stanice mali byť splnené špecifické podmienky. Mobilný tím pre úradné kontroly by najmä mal byť schopný zabezpečiť dostatočný počet vhodne kvalifikovaných pracovníkov a mal by mať prístup k potrebnému vybaveniu v čase úradných kontrol alebo iných úradných činností. |
| --- | --- |

(8)

Hraničné kontrolné stanice na dovoz zásielok nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva často fungujú v rámci geografických obmedzení, ktoré vyplývajú z dlhých pobreží alebo dlhých hraníc niektorých členských štátov. V dôsledku uvedených geografických obmedzení sú zvyčajne funkčné len v čase vykonávania úradných kontrol. Preto by sa mali stanoviť určité výnimky z minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice stanovených v článku 64 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2017/625 týkajúce sa ich určenia. V záujme zabezpečenia účinnosti úradných kontrol a iných úradných činností by však pri vykonávaní týchto kontrol a činností mobilným tímom pre úradné kontroly príslušného orgánu hraničnej kontrolnej stanice mali byť splnené špecifické podmienky. Mobilný tím pre úradné kontroly by najmä mal byť schopný zabezpečiť dostatočný počet vhodne kvalifikovaných pracovníkov a mal by mať prístup k potrebnému vybaveniu v čase úradných kontrol alebo iných úradných činností.

| (9) | Pravidlá, ktoré má stanoviť Komisia v súlade s článkom 62 ods. 3, článkom 64 ods. 2 a článkom 64 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2017/625 sú úzko prepojené, lebo všetky sa týkajú odchýlok alebo výnimiek z určitých požiadaviek uplatniteľných na hraničné kontrolné stanice. V záujme uľahčenia správneho a komplexného uplatňovania týchto pravidiel, ktoré by sa zároveň mali uplatňovať od rovnakého dátumu, je vhodné stanoviť ich v jednom akte. |
| --- | --- |

(9)

Pravidlá, ktoré má stanoviť Komisia v súlade s článkom 62 ods. 3, článkom 64 ods. 2 a článkom 64 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2017/625 sú úzko prepojené, lebo všetky sa týkajú odchýlok alebo výnimiek z určitých požiadaviek uplatniteľných na hraničné kontrolné stanice. V záujme uľahčenia správneho a komplexného uplatňovania týchto pravidiel, ktoré by sa zároveň mali uplatňovať od rovnakého dátumu, je vhodné stanoviť ich v jednom akte.

| (10) | So zreteľom na skutočnosť, že osobitné právomoci udelené Komisii stanovené v nariadení (EÚ) 2017/625 sa začínajú uplatňovať od 14. decembra 2019, toto nariadenie by sa takisto malo uplatňovať od tohto istého dátumu. |
| --- | --- |

(10)

So zreteľom na skutočnosť, že osobitné právomoci udelené Komisii stanovené v nariadení (EÚ) 2017/625 sa začínajú uplatňovať od 14. decembra 2019, toto nariadenie by sa takisto malo uplatňovať od tohto istého dátumu.

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá týkajúce sa:

| a) | opätovného určenia hraničnej kontrolnej stanice alebo kontrolného miesta iného než hraničná kontrolná stanica, v prípade ktorých bolo určenie čiastočne zrušené; |
| --- | --- |

a)

opätovného určenia hraničnej kontrolnej stanice alebo kontrolného miesta iného než hraničná kontrolná stanica, v prípade ktorých bolo určenie čiastočne zrušené;

| b) | hraničných kontrolných staníc, ktoré sa nachádzajú vo vzdialenosti inej než v bezprostrednej blízkosti miesta vstupu do Únie z dôvodu špecifických geografických obmedzení; |
| --- | --- |

b)

hraničných kontrolných staníc, ktoré sa nachádzajú vo vzdialenosti inej než v bezprostrednej blízkosti miesta vstupu do Únie z dôvodu špecifických geografických obmedzení;

| c) | určenia hraničných kontrolných staníc pre dovoz nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva na zohľadnenie špecifických geografických obmedzení. |
| --- | --- |

c)

určenia hraničných kontrolných staníc pre dovoz nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva na zohľadnenie špecifických geografických obmedzení.

Článok 2

Opätovné určenie hraničnej kontrolnej stanice alebo kontrolného miesta iného než hraničná kontrolná stanica, v prípade ktorých bolo určenie čiastočne zrušené

1.   Odchylne od článku 59 ods. 3, ods. 4 a ods. 5 nariadenia (EÚ) 2017/625, ak členský štát zruší určenie hraničnej kontrolnej stanice alebo kontrolného miesta iného než hraničná kontrolná stanica v zmysle článku 53 ods. 1 písm. a) uvedeného nariadenia pre určité kategórie zvierat alebo tovaru v dôsledku nedodržania minimálnych požiadaviek uvedených v článku 64 ods. 3 uvedeného nariadenia alebo nedodržania podrobných pravidiel týkajúcich sa minimálnych požiadaviek stanovených vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2019/1014, členský štát môže opätovne určiť dotknutú hraničnú kontrolnú stanicu alebo dotknuté kontrolné miesto (ďalej len „opätovné určenie“) v súlade s odsekmi 2 až 5 tohto článku.

2.   Členský štát pred opätovným určením uvedeným v odseku 1 oznámi Komisii opatrenia, ktoré prijal na nápravu nedodržania minimálnych požiadaviek uvedených v odseku 1.

3.   Komisia do jedného mesiaca od dátumu doručenia oznámenia posúdi, či prijaté opatrenia postačujú na zabezpečenie dodržania minimálnych požiadaviek, a v tejto lehote informuje členský štát o výsledkoch svojho posúdenia.

4.   Členský štát pristúpi k opätovnému určeniu len v prípade, keď ho Komisia v súlade s odsekom 3 informovala, že opatrenia prijaté členským štátom postačujú na zabezpečenie dodržania minimálnych požiadaviek.

5.   Opätovné určenie v súlade s odsekom 4 sa môže vykonať len do dvoch rokov od dátumu čiastočného zrušenia určenia uvedeného v odseku 1.

Po uplynutí dvojročného obdobia sa opätovné určenie môže vykonať len v súlade s článkom 59 nariadenia (EÚ) 2017/625.

Článok 3

Hraničné kontrolné stanice, ktoré sa nachádzajú vo vzdialenosti inej než v bezprostrednej blízkosti miesta vstupu do Únie

1.   Odchylne od článku 64 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/625 sa hraničné kontrolné stanice môžu nachádzať vo vzdialenosti inej než v bezprostrednej blízkosti miesta vstupu do Únie, pokiaľ:

| a) | si to vyžadujú špecifické geografické obmedzenia v súlade s odsekom 2 a |
| --- | --- |

a)

si to vyžadujú špecifické geografické obmedzenia v súlade s odsekom 2 a

| b) | sú splnené podmienky stanovené v odseku 3. |
| --- | --- |

b)

sú splnené podmienky stanovené v odseku 3.

2.   Geografické obmedzenia uvedené v odseku 1 sú prekážky, ktoré zamedzujú efektívnemu výkonu úradných kontrol a iných úradných činností alebo ich obmedzujú.

Geografické obmedzenia tvorí jeden alebo viaceré tieto prvky:

| a) | miesta vstupu s geografickým usporiadaním, ktoré značne obmedzuje dopravný systém; |
| --- | --- |

a)

miesta vstupu s geografickým usporiadaním, ktoré značne obmedzuje dopravný systém;

| b) | miesta vstupu sú v určitých obdobiach roka pravidelne zaplavované; |
| --- | --- |

b)

miesta vstupu sú v určitých obdobiach roka pravidelne zaplavované;

| c) | morské prístaviská obklopené útesmi; |
| --- | --- |

c)

morské prístaviská obklopené útesmi;

| d) | hraničné cesty, ktoré prechádzajú horským priesmykom; |
| --- | --- |

d)

hraničné cesty, ktoré prechádzajú horským priesmykom;

| e) | železničná preprava zvierat a tovaru, pre ktorú je potrebné umiestniť hraničnú kontrolnú stanicu v prvej zastávke; alebo |
| --- | --- |

e)

železničná preprava zvierat a tovaru, pre ktorú je potrebné umiestniť hraničnú kontrolnú stanicu v prvej zastávke; alebo

| f) | miesta vstupu, v ktorých bezprostrednej blízkosti sa nenachádza vhodný pozemok na umiestnenie hraničnej kontrolnej stanice a jej vybavenia. |
| --- | --- |

f)

miesta vstupu, v ktorých bezprostrednej blízkosti sa nenachádza vhodný pozemok na umiestnenie hraničnej kontrolnej stanice a jej vybavenia.

3.   Keď sa členský štát rozhodne určiť jednu alebo viaceré hraničné kontrolné stanice uvedené v odseku 1, musia byť na určenie splnené tieto podmienky:

| a) | vzdialenosť hraničnej kontrolnej stanice od miesta vstupu do Únie je úmerná potrebe prekonať geografické obmedzenia a nepresahuje túto potrebu; a |
| --- | --- |

a)

vzdialenosť hraničnej kontrolnej stanice od miesta vstupu do Únie je úmerná potrebe prekonať geografické obmedzenia a nepresahuje túto potrebu; a

| b) | hraničná kontrolná stanica a miesto vstupu podliehajú právomoci toho istého colného orgánu, takže zásielky je možne presúvať z miesta vstupu do hraničnej kontrolnej stanice bez toho, aby boli predmetom colného režimu a museli byť v rámci neho spracované. |
| --- | --- |

b)

hraničná kontrolná stanica a miesto vstupu podliehajú právomoci toho istého colného orgánu, takže zásielky je možne presúvať z miesta vstupu do hraničnej kontrolnej stanice bez toho, aby boli predmetom colného režimu a museli byť v rámci neho spracované.

4.   Hraničná kontrolná stanica sa musí nachádzať v dostatočnej vzdialenosti od zariadení alebo miest, kde sa chovajú zvieratá, pestujú rastliny alebo uchovávajú rastlinné produkty alebo iné predmety, ktoré by sa mohli nakaziť prenosnými chorobami alebo zamoriť škodcami.

Článok 4

Výnimky pre hraničné kontrolné stanice určené na dovoz nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva

1.   Výnimka stanovená v odseku 2 sa vzťahuje na hraničné kontrolné stanice, ktoré z dôvodu dlhého pobrežia alebo hraníc dotknutého členského štátu fungujú len v čase vykonávania kontrol zásielok nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva (ďalej len „dotknuté hraničné kontrolné stanice“).

2.   Členské štáty môžu určiť dotknuté hraničné kontrolné stanice a oslobodiť ich od povinností uvedených v článku 64 ods. 3 písm. a), c) a f) nariadenia (EÚ) 2017/625, pokiaľ sú splnené tieto podmienky:

| a) | prijali sa opatrenia na stále zamedzenie nezisteného vstupu zásielok nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva do Únie; |
| --- | --- |

a)

prijali sa opatrenia na stále zamedzenie nezisteného vstupu zásielok nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva do Únie;

| b) | dotknutá hraničná kontrolná stanica má prístup k dostatočnému počtu vhodne kvalifikovaného pracovníkov v podobe mobilného tímu pre úradné kontroly príslušných orgánov, ktorý je schopný sa do dotknutej hraničnej kontrolnej stanice dostať pred príchodom zásielok, aby vykonal úradné kontroly nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva; |
| --- | --- |

b)

dotknutá hraničná kontrolná stanica má prístup k dostatočnému počtu vhodne kvalifikovaného pracovníkov v podobe mobilného tímu pre úradné kontroly príslušných orgánov, ktorý je schopný sa do dotknutej hraničnej kontrolnej stanice dostať pred príchodom zásielok, aby vykonal úradné kontroly nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva;

| c) | mobilný tím pre úradné kontroly príslušných orgánov zabezpečuje alebo má bezprostredný prístup:






  i) | k vybaveniu, do priestorov a ostatných zariadení uvedených v článku 64 ods. 3 písm. c) nariadenia (EÚ) 2017/625 a |
| --- | --- | --- |

c)

mobilný tím pre úradné kontroly príslušných orgánov zabezpečuje alebo má bezprostredný prístup:

i)

k vybaveniu, do priestorov a ostatných zariadení uvedených v článku 64 ods. 3 písm. c) nariadenia (EÚ) 2017/625 a

| ii) | k technológii a IT vybaveniu uvedených v článku 64 ods. 3 písm. f) uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

ii)

k technológii a IT vybaveniu uvedených v článku 64 ods. 3 písm. f) uvedeného nariadenia.

Článok 5

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Uplatňuje sa od 14. decembra 2019.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 12. marca 2019

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 95, 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1014 z 12. júna 2019, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice vrátane inšpekčných stredísk a formátu, kategórií a skratiek používaných na zaradenie hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest do zoznamu (Pozri stranu 10 tohto úradného vestníka).

2

---

| 21.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 165/8

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/1013

zo 16. apríla 2019

o oznámeniach vopred, pokiaľ ide o zásielky určitých kategórií zvierat a tovaru vstupujúcich do Únie

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/625 z 15. marca 2017 o úradných kontrolách a iných úradných činnostiach vykonávaných na zabezpečenie uplatňovania potravinového a krmivového práva a pravidiel pre zdravie zvierat a dobré životné podmienky zvierat, pre zdravie rastlín a pre prípravky na ochranu rastlín, o zmene nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EÚ) č. 1151/2012, (EÚ) č. 652/2014, (EÚ) 2016/429 a (EÚ) 2016/2031, nariadení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a smerníc Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, smerníc Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutia Rady 92/438/EHS (nariadenie o úradných kontrolách) (1), a najmä na jeho článok 58 prvý odsek písm. b),

keďže:

| (1) | Nariadením (EÚ) 2017/625 sa okrem iného zriaďuje rámec na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa zvierat a tovaru vstupujúcich do Únie z tretích krajín na overenie dodržiavania právnych predpisov Únie s cieľom chrániť zdravie ľudí, zvierat a rastlín, dobré životné podmienky zvierat a v súvislosti s geneticky modifikovanými organizmami (GMO) a prípravkami na ochranu rastlín aj životné prostredie. Rámec zahŕňa úradné kontroly zvierat a tovaru, ktoré vstupujú do Únie z tretích krajín cez určené hraničné kontrolné stanice. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (EÚ) 2017/625 sa okrem iného zriaďuje rámec na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa zvierat a tovaru vstupujúcich do Únie z tretích krajín na overenie dodržiavania právnych predpisov Únie s cieľom chrániť zdravie ľudí, zvierat a rastlín, dobré životné podmienky zvierat a v súvislosti s geneticky modifikovanými organizmami (GMO) a prípravkami na ochranu rastlín aj životné prostredie. Rámec zahŕňa úradné kontroly zvierat a tovaru, ktoré vstupujú do Únie z tretích krajín cez určené hraničné kontrolné stanice.

| (2) | V nariadení (EÚ) 2017/625 sa vyžaduje, aby prevádzkovateľ zodpovedný za zásielky vstupujúce do Únie príslušným orgánom hraničných kontrolných staníc vopred oznámil príchod zásielok. S cieľom umožniť týmto orgánom vykonávať úradné kontroly včas a účinne je vhodné stanoviť minimálnu lehotu na oznámenie zásielok vopred na jeden pracovný deň pred príchodom zásielok. |
| --- | --- |

(2)

V nariadení (EÚ) 2017/625 sa vyžaduje, aby prevádzkovateľ zodpovedný za zásielky vstupujúce do Únie príslušným orgánom hraničných kontrolných staníc vopred oznámil príchod zásielok. S cieľom umožniť týmto orgánom vykonávať úradné kontroly včas a účinne je vhodné stanoviť minimálnu lehotu na oznámenie zásielok vopred na jeden pracovný deň pred príchodom zásielok.

| (3) | V dôsledku logistických obmedzení spojených s dopravou však v určitých prípadoch môže dôjsť k nedodržaniu lehoty jedného pracovného dňa na oznamovanie zásielok vopred pred príchodom zásielky. Môže to byť napríklad v prípade, keď preprava zásielky z miesta odoslania na hraničnú kontrolnú stanicu trvá menej ako 24 hodín a informácie potrebné na vyplnenie príslušných častí jednotného vstupného zdravotného dokladu (CHED) vyžadovaného na oznámenie vopred v súlade s článkom 56 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) 2017/625 nie sú pred naložením zásielky k dispozícii. V takýchto prípadoch by sa malo členským štátom umožniť, aby vyžadovali vykonanie oznámenia vopred najmenej štyri hodiny pred príchodom zásielky, aby bolo možné zabezpečiť včasné a účinné vykonávanie úradných kontrol aj za takýchto okolností. |
| --- | --- |

(3)

V dôsledku logistických obmedzení spojených s dopravou však v určitých prípadoch môže dôjsť k nedodržaniu lehoty jedného pracovného dňa na oznamovanie zásielok vopred pred príchodom zásielky. Môže to byť napríklad v prípade, keď preprava zásielky z miesta odoslania na hraničnú kontrolnú stanicu trvá menej ako 24 hodín a informácie potrebné na vyplnenie príslušných častí jednotného vstupného zdravotného dokladu (CHED) vyžadovaného na oznámenie vopred v súlade s článkom 56 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) 2017/625 nie sú pred naložením zásielky k dispozícii. V takýchto prípadoch by sa malo členským štátom umožniť, aby vyžadovali vykonanie oznámenia vopred najmenej štyri hodiny pred príchodom zásielky, aby bolo možné zabezpečiť včasné a účinné vykonávanie úradných kontrol aj za takýchto okolností.

| (4) | V delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2019/1012 (2) sa stanovuje, aby členské štáty oslobodili hraničné kontrolné stanice, ktoré sa majú určiť na dovoz nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva od určitých minimálnych požiadaviek hraničných kontrolných staníc z dôvodu špecifických geografických obmedzení. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje, že úradné kontroly a iné úradné činnosti na hraničnej kontrolnej stanici určenej pre uvedený tovar môže vykonávať mobilný tím pre úradné kontroly. Preto by sa v záujme poskytnutia dostatočného času na organizáciu úradných kontrol a iných úradných činností na týchto hraničných kontrolných staniciach mala v tomto nariadení stanoviť výnimka z pravidiel o minimálnom čase na oznámenie vopred o príchode zásielok. |
| --- | --- |

(4)

V delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2019/1012 (2) sa stanovuje, aby členské štáty oslobodili hraničné kontrolné stanice, ktoré sa majú určiť na dovoz nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva od určitých minimálnych požiadaviek hraničných kontrolných staníc z dôvodu špecifických geografických obmedzení. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje, že úradné kontroly a iné úradné činnosti na hraničnej kontrolnej stanici určenej pre uvedený tovar môže vykonávať mobilný tím pre úradné kontroly. Preto by sa v záujme poskytnutia dostatočného času na organizáciu úradných kontrol a iných úradných činností na týchto hraničných kontrolných staniciach mala v tomto nariadení stanoviť výnimka z pravidiel o minimálnom čase na oznámenie vopred o príchode zásielok.

| (5) | Keďže nariadenie (EÚ) 2017/625 sa uplatňuje od 14. decembra 2019, aj toto nariadenie by sa malo uplatňovať od toho istého dátumu. |
| --- | --- |

(5)

Keďže nariadenie (EÚ) 2017/625 sa uplatňuje od 14. decembra 2019, aj toto nariadenie by sa malo uplatňovať od toho istého dátumu.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Oznámenie zásielok vopred

1.   Prevádzkovateľ zodpovedný za zásielku, ktorá patrí do kategórií zvierat a tovaru uvedenej v článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/625, príslušnému orgánu hraničnej kontrolnej stanice vopred oznámi prvý príchod do Únie, najmenej jeden pracovný deň pred očakávaným príchodom zásielky.

2.   Odchylne od odseku 1, ak logistické obmedzenia bránia súladu s lehotou stanovenou v uvedenom odseku, príslušné orgány hraničných kontrolných staníc môžu uplatniť lehotu na oznámenie vopred, ktorá predstavuje najmenej štyri hodiny pred očakávaným príchodom zásielky.

3.   Odchylne od odseku 1 môžu príslušné orgány hraničných kontrolných staníc určených na dovoz nespracovanej guľatiny a rezaného a štiepaného dreva v súlade s článkom 4 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1012 na oznámenie vopred uplatniť lehotu do piatich pracovných dní pred očakávaným príchodom takýchto zásielok.

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Uplatňuje sa od 14. decembra 2019.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. apríla 2019

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 95, 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1012 z 12. marca 2019, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/625 stanovením odchýlok od pravidiel určovania kontrolných staníc a od minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice (pozri stranu 4 tohto úradného vestníka).

2

---

| 21.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 165/10

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/1014

z 12. júna 2019,

ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice vrátane inšpekčných stredísk a formátu, kategórií a skratiek používaných na zaradenie hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest do zoznamu

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/625 z 15. marca 2017 o úradných kontrolách a iných úradných činnostiach vykonávaných na zabezpečenie uplatňovania potravinového a krmivového práva a pravidiel pre zdravie zvierat a dobré životné podmienky zvierat, pre zdravie rastlín a pre prípravky na ochranu rastlín, o zmene nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EÚ) č. 1151/2012, (EÚ) č. 652/2014, (EÚ) 2016/429 a (EÚ) 2016/2031, nariadení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a smerníc Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, smerníc Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutia Rady 92/438/EHS (nariadenie o úradných kontrolách) (1), a najmä na jeho článok 60 ods. 2 a článok 64 ods. 4,

keďže:

| (1) | Nariadením (EÚ) 2017/625 sa okrem iného zriaďuje rámec na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa zvierat a tovaru vstupujúcich do Únie z tretích krajín na overenie dodržiavania právnych predpisov Únie týkajúcich sa agropotravinového reťazca s cieľom chrániť zdravie ľudí, zvierat a rastlín, dobré životné podmienky zvierat a v súvislosti s geneticky modifikovanými organizmami (GMO) a prípravkami na ochranu rastlín aj životné prostredie. Stanovuje sa v ňom, že úradné kontroly sa vykonávajú v prípade zásielok zvierat a tovaru na hraničnej kontrolnej stanici prvého príchodu do Únie. Členské štáty na tento účel určia hraničné kontrolné stanice. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (EÚ) 2017/625 sa okrem iného zriaďuje rámec na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa zvierat a tovaru vstupujúcich do Únie z tretích krajín na overenie dodržiavania právnych predpisov Únie týkajúcich sa agropotravinového reťazca s cieľom chrániť zdravie ľudí, zvierat a rastlín, dobré životné podmienky zvierat a v súvislosti s geneticky modifikovanými organizmami (GMO) a prípravkami na ochranu rastlín aj životné prostredie. Stanovuje sa v ňom, že úradné kontroly sa vykonávajú v prípade zásielok zvierat a tovaru na hraničnej kontrolnej stanici prvého príchodu do Únie. Členské štáty na tento účel určia hraničné kontrolné stanice.

| (2) | V nariadení (EÚ) 2017/625 sa stanovujú minimálne požiadavky, ktoré musia hraničné kontrolné stanice spĺňať, aby mohli byť určené. Preto je vhodné stanoviť podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek, pokiaľ ide o infraštruktúru, vybavenie a dokumentáciu hraničných kontrolných staníc. |
| --- | --- |

(2)

V nariadení (EÚ) 2017/625 sa stanovujú minimálne požiadavky, ktoré musia hraničné kontrolné stanice spĺňať, aby mohli byť určené. Preto je vhodné stanoviť podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek, pokiaľ ide o infraštruktúru, vybavenie a dokumentáciu hraničných kontrolných staníc.

| (3) | V záujme ochrany zdravia ľudí a zvierat by sa mali stanoviť dodatočné podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice, ktoré boli určené pre kategóriu zvierat a určité kategórie tovaru, ako sú produkty živočíšneho pôvodu, vedľajšie živočíšne produkty, zárodočné produkty, zložené výrobky a seno a slama. |
| --- | --- |

(3)

V záujme ochrany zdravia ľudí a zvierat by sa mali stanoviť dodatočné podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice, ktoré boli určené pre kategóriu zvierat a určité kategórie tovaru, ako sú produkty živočíšneho pôvodu, vedľajšie živočíšne produkty, zárodočné produkty, zložené výrobky a seno a slama.

| (4) | S cieľom zohľadniť osobitné požiadavky týkajúce sa vykládky určitých zásielok, ktoré nie sú uložené v kontajneroch, akými sú zásielky produktov rybolovu alebo zásielky vedľajších živočíšnych produktov pozostávajúcich napríklad z vlny, a zásielky voľne loženého tovaru veľkého objemu, ktoré sa skladajú z veľkého množstva tovaru, ktorý sa prepravuje bez balenia, by hraničné kontrolné stanice mali byť v niektorých prípadoch oslobodené od požiadavky mať zastrešený priestor na vykládku. Vzhľadom na to, že zásielky voľne ložených tekutín živočíšneho a neživočíšneho pôvodu sa vykladajú priamo z dopravných prostriedkov do nádrží cez špeciálne čerpacie hadice, nemalo by sa od hraničných kontrolných staníc vyžadovať, aby mali priestory alebo miestnosti na vykládku tovaru a kontrolné miestnosti či kontrolné priestory určené na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa voľne ložených tekutín. |
| --- | --- |

(4)

S cieľom zohľadniť osobitné požiadavky týkajúce sa vykládky určitých zásielok, ktoré nie sú uložené v kontajneroch, akými sú zásielky produktov rybolovu alebo zásielky vedľajších živočíšnych produktov pozostávajúcich napríklad z vlny, a zásielky voľne loženého tovaru veľkého objemu, ktoré sa skladajú z veľkého množstva tovaru, ktorý sa prepravuje bez balenia, by hraničné kontrolné stanice mali byť v niektorých prípadoch oslobodené od požiadavky mať zastrešený priestor na vykládku. Vzhľadom na to, že zásielky voľne ložených tekutín živočíšneho a neživočíšneho pôvodu sa vykladajú priamo z dopravných prostriedkov do nádrží cez špeciálne čerpacie hadice, nemalo by sa od hraničných kontrolných staníc vyžadovať, aby mali priestory alebo miestnosti na vykládku tovaru a kontrolné miestnosti či kontrolné priestory určené na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa voľne ložených tekutín.

| (5) | S cieľom zabrániť riziku krížovej kontaminácie je vhodné stanoviť požiadavky týkajúce sa oddelenia zariadení na vykladanie, skladovanie a kontrolu na hraničných kontrolných staniciach, ktoré boli určené pre výrobky živočíšneho pôvodu, zložené výrobky, vedľajšie živočíšne produkty a zárodočné produkty. Mali by sa však prijať ustanovenia, ktoré umožnia odchýlku od požiadaviek na oddelenie v prípade hraničnej kontrolnej stanice, ktorá bola určená výhradne pre balený tovar alebo pre balený a určitý nebalený tovar, pokiaľ posúdenie rizika príslušnými orgánmi vykonávané na danej hraničnej kontrolnej stanici vylúči akúkoľvek možnosť krížovej kontaminácie. V tomto prípade by však príslušné orgány mali v záujme účinného riešenia rizík krížovej kontaminácie okrem toho zabezpečiť časové oddeľovanie vybavovania zásielok a rovnako by mali zabezpečiť, aby sa zariadenia medzi príchodom jednotlivých zásielok vyčistili a vydezinfikovali. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom zabrániť riziku krížovej kontaminácie je vhodné stanoviť požiadavky týkajúce sa oddelenia zariadení na vykladanie, skladovanie a kontrolu na hraničných kontrolných staniciach, ktoré boli určené pre výrobky živočíšneho pôvodu, zložené výrobky, vedľajšie živočíšne produkty a zárodočné produkty. Mali by sa však prijať ustanovenia, ktoré umožnia odchýlku od požiadaviek na oddelenie v prípade hraničnej kontrolnej stanice, ktorá bola určená výhradne pre balený tovar alebo pre balený a určitý nebalený tovar, pokiaľ posúdenie rizika príslušnými orgánmi vykonávané na danej hraničnej kontrolnej stanici vylúči akúkoľvek možnosť krížovej kontaminácie. V tomto prípade by však príslušné orgány mali v záujme účinného riešenia rizík krížovej kontaminácie okrem toho zabezpečiť časové oddeľovanie vybavovania zásielok a rovnako by mali zabezpečiť, aby sa zariadenia medzi príchodom jednotlivých zásielok vyčistili a vydezinfikovali.

| (6) | Keďže zvieratá a tovar vstupujúce do Únie a podliehajúce úradným kontrolám na hraničných kontrolných staniciach možno nie sú v súlade s právnymi predpismi Únie a s cieľom zabrániť riziku krížovej kontaminácie je vhodné stanoviť pravidlá zákazu využívania určitých zariadení hraničných kontrolných staníc v prípade zásielok zvierat a tovaru určených na obchodovanie v rámci Únie a umožniť takéto využívanie v prípade zásielok zvierat a tovaru určených na vývoz, alebo v prípade zásielok, ktoré sa premiestňujú z jedného miesta nachádzajúcom sa na území Únie do iného miesta na území Únie po prechode územím tretej krajiny, za predpokladu, že príslušné orgány vykonajú primerané opatrenia na predchádzanie rizikám. Takéto opatrenia by mali byť založené na posúdení kapacity príslušných zariadení, pokiaľ ide o schopnosť vykonávania takejto dodatočnej činnosti. Príslušné orgány by mali mať zavedené vhodné opatrenia na zaobchádzanie so zvieratami v súlade s pravidlami Únie týkajúcimi sa dobrých životných podmienok zvierat. |
| --- | --- |

(6)

Keďže zvieratá a tovar vstupujúce do Únie a podliehajúce úradným kontrolám na hraničných kontrolných staniciach možno nie sú v súlade s právnymi predpismi Únie a s cieľom zabrániť riziku krížovej kontaminácie je vhodné stanoviť pravidlá zákazu využívania určitých zariadení hraničných kontrolných staníc v prípade zásielok zvierat a tovaru určených na obchodovanie v rámci Únie a umožniť takéto využívanie v prípade zásielok zvierat a tovaru určených na vývoz, alebo v prípade zásielok, ktoré sa premiestňujú z jedného miesta nachádzajúcom sa na území Únie do iného miesta na území Únie po prechode územím tretej krajiny, za predpokladu, že príslušné orgány vykonajú primerané opatrenia na predchádzanie rizikám. Takéto opatrenia by mali byť založené na posúdení kapacity príslušných zariadení, pokiaľ ide o schopnosť vykonávania takejto dodatočnej činnosti. Príslušné orgány by mali mať zavedené vhodné opatrenia na zaobchádzanie so zvieratami v súlade s pravidlami Únie týkajúcimi sa dobrých životných podmienok zvierat.

| (7) | S cieľom podporiť účinnosť úradných kontrol a iných úradných činností by sa mala zabezpečiť určitá flexibilita tým, že sa za určitých podmienok povolí využívanie skladovacích zariadení obchodných podnikov a skladovanie v dopravných prostriedkoch, v ktorých bola zásielka privezená na hraničnú kontrolnú stanicu. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom podporiť účinnosť úradných kontrol a iných úradných činností by sa mala zabezpečiť určitá flexibilita tým, že sa za určitých podmienok povolí využívanie skladovacích zariadení obchodných podnikov a skladovanie v dopravných prostriedkoch, v ktorých bola zásielka privezená na hraničnú kontrolnú stanicu.

| (8) | S cieľom uľahčiť účinnú organizáciu a vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností je vhodné umožniť rozdelenie hraničných kontrolných staníc na jedno alebo viacero inšpekčných stredísk, kde sa majú kontrolovať kategórie zvierat a tovaru, pre ktoré bola hraničná kontrolná stanica určená. V tejto súvislosti by sa mali stanoviť minimálne požiadavky na inšpekčné strediská. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom uľahčiť účinnú organizáciu a vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností je vhodné umožniť rozdelenie hraničných kontrolných staníc na jedno alebo viacero inšpekčných stredísk, kde sa majú kontrolovať kategórie zvierat a tovaru, pre ktoré bola hraničná kontrolná stanica určená. V tejto súvislosti by sa mali stanoviť minimálne požiadavky na inšpekčné strediská.

| (9) | Komisia by v rámci postupu určenia hraničnej kontrolnej stanice mala posúdiť, či inšpekčné strediská spĺňajú minimálne požiadavky na hraničné kontrolné stanice stanovené v článku 64 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2017/625, ako aj podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek stanovených v tomto nariadení. Preto by členské štáty v prípade, že oznamujú Komisii určenie hraničnej kontrolnej stanice, mali uviesť všetky potrebné informácie o inšpekčných strediskách. |
| --- | --- |

(9)

Komisia by v rámci postupu určenia hraničnej kontrolnej stanice mala posúdiť, či inšpekčné strediská spĺňajú minimálne požiadavky na hraničné kontrolné stanice stanovené v článku 64 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2017/625, ako aj podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek stanovených v tomto nariadení. Preto by členské štáty v prípade, že oznamujú Komisii určenie hraničnej kontrolnej stanice, mali uviesť všetky potrebné informácie o inšpekčných strediskách.

| (10) | S cieľom zabezpečiť riadne overenie súladu hraničných kontrolných staníc a inšpekčných stredísk nachádzajúcich sa v rámci týchto staníc s minimálnymi požiadavkami stanovenými v článku 64 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2017/625 a s podrobnými pravidlami stanovenými v tom nariadení by členské štáty mali oznamovať Komisii všetky zmeny týkajúce sa infraštruktúry alebo prevádzky hraničnej kontrolnej stanice alebo inšpekčného strediska nachádzajúceho sa v rámci danej stanice, ak si takéto zmeny vyžadujú aktualizáciu informácií poskytnutých Komisii v súlade s článkom 59 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2017/625. Preto je vhodné požadovať v tomto nariadení od členských štátov, aby zodpovedajúcim spôsobom informovali Komisiu. |
| --- | --- |

(10)

S cieľom zabezpečiť riadne overenie súladu hraničných kontrolných staníc a inšpekčných stredísk nachádzajúcich sa v rámci týchto staníc s minimálnymi požiadavkami stanovenými v článku 64 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2017/625 a s podrobnými pravidlami stanovenými v tom nariadení by členské štáty mali oznamovať Komisii všetky zmeny týkajúce sa infraštruktúry alebo prevádzky hraničnej kontrolnej stanice alebo inšpekčného strediska nachádzajúceho sa v rámci danej stanice, ak si takéto zmeny vyžadujú aktualizáciu informácií poskytnutých Komisii v súlade s článkom 59 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2017/625. Preto je vhodné požadovať v tomto nariadení od členských štátov, aby zodpovedajúcim spôsobom informovali Komisiu.

| (11) | V článku 53 ods. 2 a článku 60 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/625 sa vyžaduje, aby každý členský štát na internete sprístupnil aktualizované zoznamy hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest na svojom území a poskytol určité informácie o každej hraničnej kontrolnej stanici a každom kontrolnom mieste. Preto je vhodné stanoviť v tomto nariadení formát zoznamov hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest spolu so skratkami, ktoré sa majú používať na označenie kategórií zvierat a tovaru, pre ktoré boli hraničné kontrolné stanice a kontrolné miesta určené, ako aj dodatočné špecifické informácie týkajúce sa rozsahu určenia. |
| --- | --- |

(11)

V článku 53 ods. 2 a článku 60 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/625 sa vyžaduje, aby každý členský štát na internete sprístupnil aktualizované zoznamy hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest na svojom území a poskytol určité informácie o každej hraničnej kontrolnej stanici a každom kontrolnom mieste. Preto je vhodné stanoviť v tomto nariadení formát zoznamov hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest spolu so skratkami, ktoré sa majú používať na označenie kategórií zvierat a tovaru, pre ktoré boli hraničné kontrolné stanice a kontrolné miesta určené, ako aj dodatočné špecifické informácie týkajúce sa rozsahu určenia.

| (12) | Z dôvodu transparentnosti by sa mali všetky inšpekčné strediská, ktoré sa využívajú ako súčasť hraničnej kontrolnej stanice, uviesť spolu s príslušnou stanicou v zozname hraničných kontrolných staníc, pričom by sa mali uviesť kategórie zvierat a tovaru kontrolované v inšpekčných strediskách. Akákoľvek zmena týkajúca sa inšpekčných stredísk by mala byť presne uvedená v zozname. |
| --- | --- |

(12)

Z dôvodu transparentnosti by sa mali všetky inšpekčné strediská, ktoré sa využívajú ako súčasť hraničnej kontrolnej stanice, uviesť spolu s príslušnou stanicou v zozname hraničných kontrolných staníc, pričom by sa mali uviesť kategórie zvierat a tovaru kontrolované v inšpekčných strediskách. Akákoľvek zmena týkajúca sa inšpekčných stredísk by mala byť presne uvedená v zozname.

| (13) | Pravidlá, ktoré má Komisia stanoviť v súlade s článkami 60 ods. 2 a 64 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2017/625, sú navzájom úzko prepojené, pretože sa všetky týkajú požiadaviek uplatniteľných na hraničné kontrolné stanice a kontrolné miesta, a preto by sa mali uplatňovať od rovnakého dátumu. V záujme uľahčenia správneho a komplexného uplatňovania týchto pravidiel je vhodné stanoviť ich v jedinom akte. |
| --- | --- |

(13)

Pravidlá, ktoré má Komisia stanoviť v súlade s článkami 60 ods. 2 a 64 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2017/625, sú navzájom úzko prepojené, pretože sa všetky týkajú požiadaviek uplatniteľných na hraničné kontrolné stanice a kontrolné miesta, a preto by sa mali uplatňovať od rovnakého dátumu. V záujme uľahčenia správneho a komplexného uplatňovania týchto pravidiel je vhodné stanoviť ich v jedinom akte.

| (14) | Rozhodnutím Komisie 2001/812/ES (2) sa stanovujú minimálne požiadavky na hraničné inšpekčné miesta schválené v súlade so smernicou Rady 97/78/ES (3), požiadavky na inšpekčné strediská, ako aj pravidlá ich zaradenia do zoznamu. Rozhodnutím Komisie 2009/821/ES (4) sa zostavuje zoznam schválených hraničných inšpekčných staníc. Smernicou Komisie 98/22/ES (5) sa stanovujú minimálne podmienky pre vykonávanie fytosanitárnych kontrol na inšpekčných miestach týkajúcich sa rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov pochádzajúcich z tretích krajín v súlade so smernicou Rady 2000/29/ES (6). S cieľom zabezpečiť konzistentnosť a vyhnúť sa prekrývaniu požiadaviek by sa rozhodnutie 2001/812/ES, rozhodnutie 2009/821/ES a smernica 98/22/ES mali zrušiť. |
| --- | --- |

(14)

Rozhodnutím Komisie 2001/812/ES (2) sa stanovujú minimálne požiadavky na hraničné inšpekčné miesta schválené v súlade so smernicou Rady 97/78/ES (3), požiadavky na inšpekčné strediská, ako aj pravidlá ich zaradenia do zoznamu. Rozhodnutím Komisie 2009/821/ES (4) sa zostavuje zoznam schválených hraničných inšpekčných staníc. Smernicou Komisie 98/22/ES (5) sa stanovujú minimálne podmienky pre vykonávanie fytosanitárnych kontrol na inšpekčných miestach týkajúcich sa rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov pochádzajúcich z tretích krajín v súlade so smernicou Rady 2000/29/ES (6). S cieľom zabezpečiť konzistentnosť a vyhnúť sa prekrývaniu požiadaviek by sa rozhodnutie 2001/812/ES, rozhodnutie 2009/821/ES a smernica 98/22/ES mali zrušiť.

| (15) | Príslušné ustanovenia a právomoci udelené Komisii stanovené v nariadení (EÚ) 2017/625 sa začínajú uplatňovať od 14. decembra 2019. Preto by sa aj pravidlá stanovené v tomto nariadení mali uplatňovať od uvedeného dátumu, |
| --- | --- |

(15)

Príslušné ustanovenia a právomoci udelené Komisii stanovené v nariadení (EÚ) 2017/625 sa začínajú uplatňovať od 14. decembra 2019. Preto by sa aj pravidlá stanovené v tomto nariadení mali uplatňovať od uvedeného dátumu,

| (16) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(16)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

1.   Toto nariadenie stanovuje pravidlá vykonávania nariadenia (EÚ) 2017/625, pokiaľ ide o:

| a) | spoločné podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek, pokiaľ ide o infraštruktúru, vybavenie a dokumentáciu hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest iných, než sú hraničné kontrolné stanice; |
| --- | --- |

a)

spoločné podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek, pokiaľ ide o infraštruktúru, vybavenie a dokumentáciu hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest iných, než sú hraničné kontrolné stanice;

| b) | osobitné podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice určené pre kategórie zvierat a tovaru uvedené v článku 47 ods. 1 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) 2017/625; |
| --- | --- |

b)

osobitné podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek na hraničné kontrolné stanice určené pre kategórie zvierat a tovaru uvedené v článku 47 ods. 1 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) 2017/625;

| c) | podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek na inšpekčné strediská; |
| --- | --- |

c)

podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek na inšpekčné strediská;

| d) | formát, kategórie, skratky a ďalšie informácie na zaradenie hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest iných, než sú hraničné kontrolné stanice, do zoznamu. |
| --- | --- |

d)

formát, kategórie, skratky a ďalšie informácie na zaradenie hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest iných, než sú hraničné kontrolné stanice, do zoznamu.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „balený tovar“ je tovar vložený do akéhokoľvek druhu obalu, ktorý tovar úplne obklopuje, a tým zabraňuje úniku a strate obsahu; |
| --- | --- |

1.

„balený tovar“ je tovar vložený do akéhokoľvek druhu obalu, ktorý tovar úplne obklopuje, a tým zabraňuje úniku a strate obsahu;

| 2. | „inšpekčné stredisko“ je samostatné zariadenie zriadené v rámci hraničnej kontrolnej stanice a vytvorené na účely vykonávania úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa zvierat a tovaru v rozsahu pôsobnosti určenia hraničných kontrolných miest; |
| --- | --- |

2.

„inšpekčné stredisko“ je samostatné zariadenie zriadené v rámci hraničnej kontrolnej stanice a vytvorené na účely vykonávania úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa zvierat a tovaru v rozsahu pôsobnosti určenia hraničných kontrolných miest;

| 3. | „kopytníky“ sú kopytníky vymedzené v článku 2 písm. d) smernice Rady 2004/68/ES (7); |
| --- | --- |

3.

„kopytníky“ sú kopytníky vymedzené v článku 2 písm. d) smernice Rady 2004/68/ES (7);

7

| 4. | „registrované koňovité“ sú registrované zvieratá čeľade koňovité vymedzené v článku 2 písm. c) smernice Rady 2009/156/ES (8); |
| --- | --- |

4.

„registrované koňovité“ sú registrované zvieratá čeľade koňovité vymedzené v článku 2 písm. c) smernice Rady 2009/156/ES (8);

8

KAPITOLA I

Spoločné minimálne požiadavky na hraničné kontrolné stanice

Článok 3

Infraštruktúra hraničnej kontrolnej stanice

1.   Hraničné kontrolné stanice určené pre kategórie zvierat a tovaru uvedené v článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/625 musia byť vybavené týmito zariadeniami:

| a) | priestory alebo miestnosti, kde sa majú zvieratá a tovar vykladať. Tieto miesta musia byť zastrešené, s výnimkou prípadov uvedených v odseku 4; |
| --- | --- |

a)

priestory alebo miestnosti, kde sa majú zvieratá a tovar vykladať. Tieto miesta musia byť zastrešené, s výnimkou prípadov uvedených v odseku 4;

| b) | kontrolné miestnosti alebo kontrolné priestory vybavené prívodom teplej a studenej tečúcej vody a zariadeniami na umývanie a sušenie rúk; |
| --- | --- |

b)

kontrolné miestnosti alebo kontrolné priestory vybavené prívodom teplej a studenej tečúcej vody a zariadeniami na umývanie a sušenie rúk;

| c) | priestory alebo miestnosti určené na umiestnenie zvierat a skladovacie priestory alebo skladovacie miestnosti vrátane chladiarenských skladovacích miestností, pokiaľ je to potrebné vzhľadom na kategóriu tovaru, pre ktorú bola hraničná kontrolná stanica určená; ako aj |
| --- | --- |

c)

priestory alebo miestnosti určené na umiestnenie zvierat a skladovacie priestory alebo skladovacie miestnosti vrátane chladiarenských skladovacích miestností, pokiaľ je to potrebné vzhľadom na kategóriu tovaru, pre ktorú bola hraničná kontrolná stanica určená; ako aj

| d) | prístup k toaletám vybaveným zariadeniami na umývanie a sušenie rúk; |
| --- | --- |

d)

prístup k toaletám vybaveným zariadeniami na umývanie a sušenie rúk;

2.   Miestnosti uvedené v odseku 1 musia byť vybavené stenami, podlahami a stropmi, ktoré sa ľahko čistia a dezinfikujú, a vhodným odtokovým systémom aj vhodným prírodným svetlom alebo umelým osvetlením.

3.   Priestory uvedené v odseku 1 sa musia ľahko čistiť, musia byť vybavené vhodným odtokovým systémom, ako aj vhodným prírodným svetlom alebo umelým osvetlením.

4.   Požiadavka, aby boli priestory určené na vykládku zastrešené v súlade s odsekom 1 písm. a), sa neuplatňuje v týchto prípadoch:

| a) | zásielky produktov rybolovu, ktoré nie sú umiestnené v kontajneroch a ktoré sú určené na ľudskú spotrebu; |
| --- | --- |

a)

zásielky produktov rybolovu, ktoré nie sú umiestnené v kontajneroch a ktoré sú určené na ľudskú spotrebu;

| b) | zásielky vedľajších živočíšnych produktov, ktoré pozostávajú z vlny, voľne ložených spracovaných živočíšnych bielkovín, voľne loženého maštaľného hnoja alebo guána, ako aj |
| --- | --- |

b)

zásielky vedľajších živočíšnych produktov, ktoré pozostávajú z vlny, voľne ložených spracovaných živočíšnych bielkovín, voľne loženého maštaľného hnoja alebo guána, ako aj

| c) | zásielky voľne loženého tovaru veľkého objemu uvedeného v článku 47 ods. 1 písm. c), d) a e) nariadenia (EÚ) 2017/625. |
| --- | --- |

c)

zásielky voľne loženého tovaru veľkého objemu uvedeného v článku 47 ods. 1 písm. c), d) a e) nariadenia (EÚ) 2017/625.

5.   Zariadenia uvedené v odseku 1 písm. a) a b) sa nevyžadujú v prípade vykonávania úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa voľne ložených tekutín živočíšneho a neživočíšneho pôvodu.

6.   Členské štáty môžu vyňať hraničné kontrolné stanice, ktoré boli určené pre kategórie tovaru uvedené v článku 47 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2017/625, z týchto požiadaviek:

| a) | mať prívod teplej a studenej tečúcej vody a zariadenia na umývanie a sušenie rúk, ako sa uvádza v odseku 1 písm. b), ako aj |
| --- | --- |

a)

mať prívod teplej a studenej tečúcej vody a zariadenia na umývanie a sušenie rúk, ako sa uvádza v odseku 1 písm. b), ako aj

| b) | mať miestnosti so stropmi, ktoré sa ľahko dezinfikujú, ako sa uvádza v odseku 2. |
| --- | --- |

b)

mať miestnosti so stropmi, ktoré sa ľahko dezinfikujú, ako sa uvádza v odseku 2.

7.   Zariadenia uvedené v odseku 1 písm. a), b) a c), ak sa využívajú v prípade produktov živočíšneho pôvodu a zložených výrobkov, sa nesmú využívať spoločne s inými kategóriami tovaru uvedenými v článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/625.

8.   Zariadenia uvedené v odseku 1 písm. a), b) a c), ak sa využívajú v prípade zárodočných produktov a vedľajších živočíšnych produktov, sa nesmú využívať spolu s potravinami neživočíšneho pôvodu.

9.   Odchylne od požiadaviek stanovených v odsekoch 7 a 8 môžu hraničné kontrolné stanice spoločne využívať zariadenia uvedené v odseku 1 písm. a), b) a c) v týchto prípadoch:

| a) | hraničné kontrolné stanice, ktoré boli určené výlučne pre kategórie balených tovarov alebo |
| --- | --- |

a)

hraničné kontrolné stanice, ktoré boli určené výlučne pre kategórie balených tovarov alebo

| b) | hraničné kontrolné stanice, ktoré boli určené pre kategórie baleného a nebaleného tovaru, za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:






  i) | príslušné orgány vykonajú na hraničných kontrolných staniciach posúdenie rizika, ktorým sa preukáže, ako možno zabezpečiť zabránenie krížovej kontaminácii, a vykonávajú opatrenia určené v posúdení rizika, pokiaľ ide o prevenciu takejto krížovej kontaminácie, ako aj |
| --- | --- | --- |

b)

hraničné kontrolné stanice, ktoré boli určené pre kategórie baleného a nebaleného tovaru, za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

i)

príslušné orgány vykonajú na hraničných kontrolných staniciach posúdenie rizika, ktorým sa preukáže, ako možno zabezpečiť zabránenie krížovej kontaminácii, a vykonávajú opatrenia určené v posúdení rizika, pokiaľ ide o prevenciu takejto krížovej kontaminácie, ako aj

| ii) | príslušné orgány zabezpečia časové oddeľovanie vybavenia rôznych zásielok nebaleného tovaru a vybavenia zásielok nebaleného a baleného tovaru. V priebehu časového úseku, ktorý týmto časovým oddeľovaním vznikne, sa zariadenia uvedené v odseku 1 písm. a), b) a c) vyčistia a vydezinfikujú. |
| --- | --- |

ii)

príslušné orgány zabezpečia časové oddeľovanie vybavenia rôznych zásielok nebaleného tovaru a vybavenia zásielok nebaleného a baleného tovaru. V priebehu časového úseku, ktorý týmto časovým oddeľovaním vznikne, sa zariadenia uvedené v odseku 1 písm. a), b) a c) vyčistia a vydezinfikujú.

10.   Odsek 9 sa neuplatňuje v prípade zariadení uvedených v odseku 1 písm. c), ak sa tieto zariadenia využívajú na skladovanie voľne ložených vedľajších živočíšnych produktov.

11.   Príslušné orgány hraničnej kontrolnej stanice môžu pod svojim dohľadom povoliť využívanie komerčných skladovacích zariadení na tovar uvedený v článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/625 za predpokladu, že tieto zariadenia sa nachádzajú v tesnej blízkosti hraničnej kontrolnej stanice a patria do pôsobnosti toho istého colného orgánu.

Takéto komerčné skladovacie zariadenia sa môžu využívať na vykonávanie identifikačných kontrol a fyzických kontrol produktov neživočíšneho pôvodu za predpokladu, že tieto zariadenia spĺňajú minimálne požiadavky stanovené v tomto nariadení.

12.   Tovar uskladnený v komerčných skladovacích zariadeniach v súlade s odsekom 11 sa skladuje v hygienických podmienkach a musí byť riadne označený čiarovými kódmi alebo inými elektronickými prostriedkami alebo etiketami. V prípade, že tovar by mohol predstavovať riziko pre zdravie ľudí, zvierat a rastlín alebo v súvislosti s geneticky modifikovanými organizmami (GMO) a prípravkami na ochranu rastlín aj pre životné prostredie, daný tovar sa musí navyše zaistiť v osobitnej uzamykateľnej miestnosti alebo v priestoroch, ktoré sú oddelené ohradou od všetkého ostatného tovaru uskladneného v komerčnom skladovacom zariadení.

13.   Ak sa hraničná kontrolná stanica nachádza v mieste cesty, železnice alebo prístavu, môže byť pod dohľadom príslušných orgánov povolené skladovanie v dopravnom prostriedku, v ktorom bol tovar privezený na hraničnú kontrolnú stanicu.

14.   Členské štáty oznamujú Komisii akékoľvek zmeny v infraštruktúre alebo v prevádzke hraničnej kontrolnej stanice alebo inšpekčného strediska nachádzajúceho sa v rámci danej stanice, ak si takéto zmeny vyžadujú aktualizáciu informácií poskytnutých Komisii v súlade s článkom 59 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2017/625.

Článok 4

Vybavenie a dokumentácia hraničných kontrolných staníc

1.   Hraničným kontrolným staniciam je k dispozícii:

| a) | zariadenie na váženie zásielok, pokiaľ je jeho použitie relevantné pre kategórie zvierat a tovaru, pre ktoré bola hraničná kontrolná stanica určená; |
| --- | --- |

a)

zariadenie na váženie zásielok, pokiaľ je jeho použitie relevantné pre kategórie zvierat a tovaru, pre ktoré bola hraničná kontrolná stanica určená;

| b) | vybavenie na vykládku, otvorenie a kontrolu zásielok; |
| --- | --- |

b)

vybavenie na vykládku, otvorenie a kontrolu zásielok;

| c) | vybavenie na čistenie a dezinfekciu a pokyny na jeho použitie alebo zdokumentovaný systému čistenia a dezinfekcie, ak čistenie a dezinfekciu poskytujú externé subjekty mimo hraničnej kontrolnej stanice, ako aj |
| --- | --- |

c)

vybavenie na čistenie a dezinfekciu a pokyny na jeho použitie alebo zdokumentovaný systému čistenia a dezinfekcie, ak čistenie a dezinfekciu poskytujú externé subjekty mimo hraničnej kontrolnej stanice, ako aj

| d) | primerané vybavenie na dočasné uskladnenie vzoriek pri kontrolovanej teplote až do ich odoslania do laboratória a vhodné nádoby na ich prepravu. |
| --- | --- |

d)

primerané vybavenie na dočasné uskladnenie vzoriek pri kontrolovanej teplote až do ich odoslania do laboratória a vhodné nádoby na ich prepravu.

2.   Kontrolné miestnosti alebo kontrolné priestory musia byť, pokiaľ je to vhodné s ohľadom na kategórie zvierat a tovaru, pre ktoré boli hraničné kontrolné stanice určené, vybavené:

| a) | stolom s hladkým umývateľným povrchom, ktorý sa ľahko čistí a dezinfikuje; |
| --- | --- |

a)

stolom s hladkým umývateľným povrchom, ktorý sa ľahko čistí a dezinfikuje;

| b) | teplomerom na meranie povrchovej a teploty v strede tovaru; |
| --- | --- |

b)

teplomerom na meranie povrchovej a teploty v strede tovaru;

| c) | rozmrazovacím zariadením; |
| --- | --- |

c)

rozmrazovacím zariadením;

| d) | zariadením na odber vzoriek, ako aj |
| --- | --- |

d)

zariadením na odber vzoriek, ako aj

| e) | páskou na zapečatenie a očíslovanými pečatidlami alebo nálepkami, jasne označenými, aby sa zabezpečila vysledovateľnosť. |
| --- | --- |

e)

páskou na zapečatenie a očíslovanými pečatidlami alebo nálepkami, jasne označenými, aby sa zabezpečila vysledovateľnosť.

3.   V prípade, že je potrebné zabezpečiť integritu vzoriek odobratých v rámci úradných kontrol, musia byť k dispozícii podrobné pokyny týkajúce sa odberu vzoriek určených na analýzu, ako aj prepravy takýchto vzoriek do určeného úradného laboratória.

KAPITOLA II

Špecifické minimálne požiadavky na hraničné kontrolné stanice

Článok 5

Hraničné kontrolné stanice určené pre kategórie zvierat

1.   Okrem požiadaviek uvedených v článkoch 3 a 4 musia hraničné kontrolné stanice, ktoré boli určené pre zvieratá uvedené v článku 47 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2017/625, mať:

| a) | šatňu so sprchou; |
| --- | --- |

a)

šatňu so sprchou;

| b) | priestory alebo miestnosti na vykládku zvierat uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) s dostatočným priestorom, osvetlením a vetraním; |
| --- | --- |

b)

priestory alebo miestnosti na vykládku zvierat uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) s dostatočným priestorom, osvetlením a vetraním;

| c) | vybavenie na kŕmenie a napájanie; |
| --- | --- |

c)

vybavenie na kŕmenie a napájanie;

| d) | skladovacie zariadenia na krmivo, stelivo a podstielku a maštaľný hnoj alebo dohodu s externým poskytovateľom, ktorý takéto zariadenia poskytuje; |
| --- | --- |

d)

skladovacie zariadenia na krmivo, stelivo a podstielku a maštaľný hnoj alebo dohodu s externým poskytovateľom, ktorý takéto zariadenia poskytuje;

| e) | priestory alebo miestnosti určené na umiestnenie zvierat, v ktorých sa samostatne držia tieto kategórie zvierat, pre ktoré je hraničná kontrolná stanica určená:






  i) | kopytníky iné než registrované koňovité; |
| --- | --- | --- |

e)

priestory alebo miestnosti určené na umiestnenie zvierat, v ktorých sa samostatne držia tieto kategórie zvierat, pre ktoré je hraničná kontrolná stanica určená:

i)

kopytníky iné než registrované koňovité;

| ii) | registrované koňovité, ako aj |
| --- | --- |

ii)

registrované koňovité, ako aj

| iii) | iné zvieratá než kopytníky (ale vrátane kopytníkov pre zoologické záhrady); |
| --- | --- |

iii)

iné zvieratá než kopytníky (ale vrátane kopytníkov pre zoologické záhrady);

| f) | kontrolné miestnosti alebo kontrolné priestory vybavené zariadením na znehybnenie a potrebným zariadením na vykonávanie klinických skúšok, ako aj |
| --- | --- |

f)

kontrolné miestnosti alebo kontrolné priestory vybavené zariadením na znehybnenie a potrebným zariadením na vykonávanie klinických skúšok, ako aj

| g) | vyhradený prístupový pruh alebo iné opatrenia, ktoré zabezpečia, aby boli zvieratá ušetrené zbytočného čakania, kým sa dostanú do miesta vykládky. |
| --- | --- |

g)

vyhradený prístupový pruh alebo iné opatrenia, ktoré zabezpečia, aby boli zvieratá ušetrené zbytočného čakania, kým sa dostanú do miesta vykládky.

2.   Zariadenia uvedené v odseku 1 písm. b), c), e), f) a g) musia byť navrhnuté, vybudované, udržiavané a prevádzkované tak, aby sa zabránilo poraneniu a zbytočnému utrpeniu zvierat a aby sa zabezpečila ich bezpečnosť.

3.   Zariadenia uvedené v odseku 1 písm. a), b), c), e) a f) predstavujú jednu integrovanú a celú pracovnú jednotku.

4.   Zariadenia uvedené v odseku 1 sa nesmú využívať na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa zásielok zvierat určených pre obchod v rámci Únie.

Zariadenia uvedené v odseku 1 sa môžu využívať na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností v prípade zásielok zvierat, ktoré sú určené na vývoz z Únie alebo ktoré sa premiestňujú z jedného z území uvedených v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/625 na iné územie uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/625 po prechode cez územie tretej krajiny, za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

| a) | príslušné orgány vykonajú na hraničných kontrolných staniciach posúdenie rizika, ktorým sa preukáže, ako možno zabezpečiť zabránenie krížovej kontaminácii, a vykonávajú opatrenia určené v posúdení rizika, pokiaľ ide o prevenciu takejto krížovej kontaminácie, ako aj |
| --- | --- |

a)

príslušné orgány vykonajú na hraničných kontrolných staniciach posúdenie rizika, ktorým sa preukáže, ako možno zabezpečiť zabránenie krížovej kontaminácii, a vykonávajú opatrenia určené v posúdení rizika, pokiaľ ide o prevenciu takejto krížovej kontaminácie, ako aj

| b) | príslušné orgány zabezpečia časové oddeľovanie vybavovania zásielok zvierat, ktoré sú určené na vývoz z Únie alebo ktoré sa premiestňujú z jedného z území uvedených v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/625 na iné územie uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/625 po prechode cez územie tretej krajiny, a vybavovania akýchkoľvek iných zásielok zvierat vstupujúcich do Únie. V priebehu časového úseku, ktorý týmto časovým oddeľovaním vznikne, sa zariadenia využívané na vybavovanie zásielok zvierat vyčistia a vydezinfikujú. |
| --- | --- |

b)

príslušné orgány zabezpečia časové oddeľovanie vybavovania zásielok zvierat, ktoré sú určené na vývoz z Únie alebo ktoré sa premiestňujú z jedného z území uvedených v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/625 na iné územie uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/625 po prechode cez územie tretej krajiny, a vybavovania akýchkoľvek iných zásielok zvierat vstupujúcich do Únie. V priebehu časového úseku, ktorý týmto časovým oddeľovaním vznikne, sa zariadenia využívané na vybavovanie zásielok zvierat vyčistia a vydezinfikujú.

5.   Zariadenia uvedené v odseku 1 písm. b), c), e) a f) sa nesmú využívať spoločne s inými kategóriami tovaru uvedenými v článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/625.

Článok 6

Hraničné kontrolné stanice určené pre kategórie produktov živočíšneho pôvodu, vedľajšie živočíšne produkty, zárodočné produkty, zložené výrobky a seno a slamu

1.   Okrem požiadaviek uvedených v článkoch 3 a 4 musia hraničné kontrolné stanice, ktoré boli určené pre kategórie tovaru uvedené v článku 47 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2017/625:

| a) | mať kontrolné miestnosti uvedené v článku 3 ods. 1 písm. b) vybavené zariadeniami, ktorými sa v prípade potreby udrží prostredie s riadenou teplotou; |
| --- | --- |

a)

mať kontrolné miestnosti uvedené v článku 3 ods. 1 písm. b) vybavené zariadeniami, ktorými sa v prípade potreby udrží prostredie s riadenou teplotou;

| b) | v prípade, že hraničné kontrolné stanice boli určené pre kategórie chladených a mrazených výrobkov a výrobkov skladovateľných pri izbovej teplote, musia byť schopné súčasne uskladniť tento tovar v príslušnom vhodnom teplotnom režime, kým nebudú k dispozícii výsledky laboratórnej analýzy, skúšok alebo diagnostiky, alebo kým nebudú známe výsledky kontrol príslušného orgánu, ako aj |
| --- | --- |

b)

v prípade, že hraničné kontrolné stanice boli určené pre kategórie chladených a mrazených výrobkov a výrobkov skladovateľných pri izbovej teplote, musia byť schopné súčasne uskladniť tento tovar v príslušnom vhodnom teplotnom režime, kým nebudú k dispozícii výsledky laboratórnej analýzy, skúšok alebo diagnostiky, alebo kým nebudú známe výsledky kontrol príslušného orgánu, ako aj

| c) | mať šatne. |
| --- | --- |

c)

mať šatne.

2.   Zariadenia uvedené v odseku 1 predstavujú jednu integrovanú a celú pracovnú jednotku.

3.   Zariadenia uvedené v odseku 1 sa nesmú využívať na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa zásielok tovaru určeného pre obchod v rámci Únie.

Zariadenia uvedené v odseku 1 sa môžu využívať na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností v prípade zásielok tovaru, ktoré sú určené na vývoz z Únie alebo ktoré sa premiestňujú z jedného z území uvedených v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/625 na iné územie uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/625 po prechode cez územie tretej krajiny, za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

| a) | príslušné orgány vykonajú na hraničných kontrolných staniciach posúdenie rizika, ktorým sa preukáže, ako možno zabezpečiť zabránenie krížovej kontaminácii, a vykonávajú opatrenia určené v posúdení rizika, pokiaľ ide o prevenciu takejto krížovej kontaminácie, ako aj |
| --- | --- |

a)

príslušné orgány vykonajú na hraničných kontrolných staniciach posúdenie rizika, ktorým sa preukáže, ako možno zabezpečiť zabránenie krížovej kontaminácii, a vykonávajú opatrenia určené v posúdení rizika, pokiaľ ide o prevenciu takejto krížovej kontaminácie, ako aj

| b) | príslušné orgány zabezpečia časové oddeľovanie vybavovania zásielok tovaru, ktoré sú určené na vývoz z Únie alebo ktoré sa premiestňujú z jedného z území uvedených v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/625 na iné územie uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/625 po prechode cez územie tretej krajiny, a vybavovania akýchkoľvek iných zásielok tovaru vstupujúcich do Únie. V priebehu časového úseku, ktorý týmto časovým oddeľovaním vznikne, sa zariadenia využívané na vybavovanie zásielok tovaru vyčistia a vydezinfikujú. |
| --- | --- |

b)

príslušné orgány zabezpečia časové oddeľovanie vybavovania zásielok tovaru, ktoré sú určené na vývoz z Únie alebo ktoré sa premiestňujú z jedného z území uvedených v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/625 na iné územie uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/625 po prechode cez územie tretej krajiny, a vybavovania akýchkoľvek iných zásielok tovaru vstupujúcich do Únie. V priebehu časového úseku, ktorý týmto časovým oddeľovaním vznikne, sa zariadenia využívané na vybavovanie zásielok tovaru vyčistia a vydezinfikujú.

4.   Požiadavky uvedené v odseku 1, 2 a 3 sa neuplatňujú na vykonávanie úradných kontrol a iných úradných činností týkajúcich sa voľne ložených tekutín živočíšneho a neživočíšneho pôvodu.

5.   Živé žaby, živé ryby a živé bezstavovce, ktoré sú určené na ľudskú spotrebu, a násadové vajcia a návnady pre rybolov možno kontrolovať na hraničných kontrolných staniciach, ktoré boli určené pre kategórie tovaru uvedené v článku 47 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2017/625.

KAPITOLA III

Zoznam hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest

Článok 7

Formát, kategórie, skratky a ďalšie informácie v zozname hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest

1.   Členské štáty použijú na poskytovanie informácií uvedených v článku 60 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/625 formát stanovený v prílohe I.

2.   Pri zostavovaní zoznamov hraničných kontrolných staníc uvedených v článku 60 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/625 a zoznamov kontrolných miest v súlade s článkom 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2017/625 členské štáty používajú skratky a špecifikácie stanovené v prílohe II.

3.   K zoznamom hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest sa prikladá vysvetľujúca poznámka, v ktorej sú uvedené skratky a špecifikácie stanovené v prílohe II.

KAPITOLA IV

Inšpekčné strediská

Článok 8

Požiadavky na inšpekčné strediská

1.   Hraničné kontrolné stanice môžu pozostávať z jedného alebo viacerých inšpekčných stredísk, v ktorých sa podľa potreby vykonávajú úradné kontroly a iné úradné činnosti týkajúce sa kategórií zvierat a tovaru, ktoré patria do rozsahu určenia danej hraničnej kontrolnej stanice.

2.   Inšpekčné strediská musia spĺňať minimálne požiadavky na hraničné kontrolné stanice stanovené v článku 64 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2017/625 a podrobné pravidlá týkajúce sa minimálnych požiadaviek tohto nariadenia.

Požiadavky uvedené v článku 64 ods. 3 písm. f) nariadenia (EÚ) 2017/625 sa neuplatňujú na inšpekčné strediská, ktoré majú prístup k technológii a vybaveniu pre prevádzku systému riadenia informácií pre úradné kontroly (IMSOC), ktorý je uvedený v článku 131 daného nariadenia, a k ďalším počítačovým systémom riadenia informácií, ktoré sú k dispozícii v inom zariadení tej istej hraničnej kontrolnej stanici.

3.   Inšpekčné strediská musia:

| a) | patriť do pôsobnosti toho istého colného orgánu hraničnej kontrolnej stanice, ako aj |
| --- | --- |

a)

patriť do pôsobnosti toho istého colného orgánu hraničnej kontrolnej stanice, ako aj

| b) | byť pod dohľadom toho istého príslušného orgánu hraničnej kontrolnej stanice. |
| --- | --- |

b)

byť pod dohľadom toho istého príslušného orgánu hraničnej kontrolnej stanice.

4.   V prípade, že členské štáty oznámia Komisii určenie hraničnej kontrolnej stanice v súlade s článkom 59 nariadenia (EÚ) 2017/625, predložia Komisii zároveň všetky príslušné informácie týkajúce sa ktoréhokoľvek z inšpekčných stredísk zriadených v rámci takejto hraničnej kontrolnej stanice.

5.   Členské štáty uvedú v zozname každé inšpekčné stredisko spolu s príslušnou hraničnou kontrolnou stanicou určenou v súlade s článkom 59 nariadenia (EÚ) 2017/625 v súlade s formátom stanoveným v prílohe I. V rámci týchto informácii sa uvedú aj kategórie zvierat a tovaru, ktoré sa kontrolujú v inšpekčných strediskách v súlade s článkom 7.

6.   Členské štáty odstránia inšpekčné strediská zo zoznamu uvedeného v odseku 5, keď prestanú spĺňať požiadavky odsekov 2 a 3, a oznámia Komisii ich odstránenie, ako aj dôvody takého rozhodnutia.

Článok 9

Zrušenia

Rozhodnutia Komisie 2001/812/ES a 2009/821/ES a smernica Komisie 98/22/ES sa zrušujú s účinnosťou od 14. decembra 2019.

Článok 10

Nadobudnutie účinnosti a dátum uplatňovania

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Uplatňuje sa od 14. decembra 2019.

Pokiaľ však ide o hraničné kontrolné stanice, ktoré sú určené pre tovar uvedený v článku 47 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2017/625 v súlade s článkom 59 ods. 1 uvedeného nariadenia a ktoré ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia nemajú k dispozícii zastrešené priestory a miestnosti určené na vykládku, sa článok 3 ods. 1 písm. a) druhá veta a článok 3 ods. 3 uplatňujú od 14. decembra 2021.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 12. júna 2019

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 93, 7.4.2017, s. 3.

1

(2)  Rozhodnutie Komisie 2001/812/ES z 21. novembra 2001, ktorým sa ustanovujú požiadavky na schvaľovanie hraničných inšpekčných miest zodpovedných za veterinárne kontroly výrobkov, ktoré vstupujú do Spoločenstva z tretích krajín (Ú. v. ES L 306, 23.11.2001, s. 28).

2

(3)  Smernica Rady 97/78/ES z 18. decembra 1997, ktorou sa stanovujú zásady organizácie veterinárnych kontrol výrobkov, ktoré vstupujú do Spoločenstva z tretích krajín (Ú. v. ES L 24, 30.1.1998, s. 9).

3

(4)  Rozhodnutie Komisie 2009/821/ES z 28. septembra 2009, ktorým sa zostavuje zoznam schválených hraničných inšpekčných staníc, ustanovujú určité pravidlá o inšpekciách vykonávaných veterinárnymi odborníkmi Komisie a ustanovujú veterinárne jednotky v TRACES (Ú. v. EÚ L 296, 12.11.2009, s. 1).

4

(5)  Smernica Komisie 98/22/ES z 15. apríla 1998, ktorá stanovuje minimálne podmienky pre vykonávanie fytosanitárnych kontrol rastlín v Spoločenstve na iných inšpekčných miestach, ako sú cieľové miesta rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov pochádzajúcich z tretích krajín (Ú. v. ES L 126, 28.4.1998, s. 26).

5

(6)  Smernica Rady 2000/29/ES z 8. mája 2000 o ochranných opatreniach proti zavlečeniu organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné produkty do Spoločenstva a proti ich rozšíreniu v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 169, 10.7.2000, s. 1).

6

(7)  Smernica Rady 2004/68/ES z 26. apríla 2004, ktorá ustanovuje pravidlá zdravia zvierat na dovoz a tranzit určitých živých kopytníkov do Spoločenstva a cez Spoločenstvo, mení a dopĺňa smernicu 90/426/EHS a 92/65/EHS a ruší smernicu 72/462/EHS (Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 321).

7

(8)  Smernica Rady 2009/156/ES z 30. novembra 2009 o zdravotnom stave zvierat v súvislosti s presunom a dovozom zvierat čeľade koňovité z tretích krajín (Ú. v. EÚ L 192, 23.7.2010, s. 1).

8

---

PRÍLOHA I

Formát zoznamov hraničných kontrolných staníc

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hraničná kontrolná stanica | Kontaktné údaje | Kód TRACES | Druh dopravy | Inšpekčné strediská | Kategórie zvierat a tovaru a príslušné špecifikácie | Dodatočné špecifikácie týkajúce sa rozsahu určenia |
| | | | | | | |
| | | |
| | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

Hraničná kontrolná stanica

Kontaktné údaje

Kód TRACES

Druh dopravy

Inšpekčné strediská

Kategórie zvierat a tovaru a príslušné špecifikácie

Dodatočné špecifikácie týkajúce sa rozsahu určenia

Formát zoznamov kontrolných miest

| 1. | 2. | 3. | 6. | 7. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontrolné miesto | Kontaktné údaje | Kód TRACES | Kategórie zvierat a tovaru a príslušné špecifikácie | Dodatočné špecifikácie týkajúce sa rozsahu určenia |
| | | | | |
| | |
| | |

1.

2.

3.

6.

7.

Kontrolné miesto

Kontaktné údaje

Kód TRACES

Kategórie zvierat a tovaru a príslušné špecifikácie

Dodatočné špecifikácie týkajúce sa rozsahu určenia

---

PRÍLOHA II

Číslo poľa 1: Hraničná kontrolná stanica/kontrolné miesto

Názov hraničnej kontrolnej stanice/kontrolného miesta

Číslo poľa 2: Kontaktné údaje hraničnej kontrolnej stanice a kontrolného miesta

Úplná adresa

Emailová adresa

Telefónne číslo

Otváracie hodiny (povinné len pre hraničnú kontrolnú stanicu)

Webové sídlo (povinné len pre hraničnú kontrolnú stanicu

Číslo poľa 3:

Pridelený kód TRACES

Číslo poľa 4: Druh dopravy hraničnej kontrolnej stanice

| A | = | letisko |
| --- | --- | --- |
| F | = | železnica |
| P | = | prístav |
| R | = | cesta |

A

=

letisko

F

=

železnica

P

=

prístav

R

=

cesta

Číslo poľa 5: Inšpekčné strediská

(Upozorňujeme, že v rámci jednej hraničnej kontrolnej stanice môže byť niekoľko inšpekčných stredísk.)

Názov inšpekčného strediska

Adresa a kontaktné údaje

Číslo poľa 6: Hraničná kontrolná stanica a kontrolné miesto

Kategórie zvierat a tovaru a príslušné špecifikácie

Číslo poľa 7: Hraničná kontrolná stanica a kontrolné miesto

Dodatočné špecifikácie týkajúce sa rozsahu určenia: priestor na uvedenie doplňujúcej špecifikácie (1).

Skratky a špecifikácie vzťahujúce sa na kategórie zvierat a tovaru, pre ktoré je určená hraničná kontrolná stanica/kontrolné miesto, v uplatniteľných prípadoch vrátane inšpekčných stredísk.

a)   Zvieratá uvedené v článku 47 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2017/625

| Skratky |
| --- |
| LA | živé zvieratá |
| -U | kopytníky iné než registrované koňovité |
| -E | registrované koňovité |
| -O | iné zvieratá než kopytníky (táto skratka zahŕňa aj kopytníky chované v zoologických záhradách) |

Skratky

LA

živé zvieratá

-U

kopytníky iné než registrované koňovité

-E

registrované koňovité

-O

iné zvieratá než kopytníky (táto skratka zahŕňa aj kopytníky chované v zoologických záhradách)

| Špecifikácie |
| --- |
| (*) | pozastavenie určenia hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest uvedených v článku 63 nariadenia (EÚ) 2017/625 |
| (1) | Pre doplňujúce špecifikácie pozri pole 7 |

Špecifikácie

(*)

pozastavenie určenia hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest uvedených v článku 63 nariadenia (EÚ) 2017/625

(1)

Pre doplňujúce špecifikácie pozri pole 7

b)   Produkty živočíšneho pôvodu, zložené výrobky, zárodočné produkty, živočíšne vedľajšie produkty, seno a slama uvedené v článku 47 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2017/625 alebo na ktoré sa vzťahujú podmienky alebo opatrenia uvedené v článku 47 ods. 1 písm. d), e) alebo f) nariadenia (EÚ) 2017/625

| Skratky |
| --- |
| POA | produkty živočíšneho pôvodu, zložené výrobky, zárodočné produkty, vedľajšie živočíšne produkty, seno a slama |
| -HC | produkty určené na ľudskú spotrebu |
| -NHC | produkty neurčené na ľudskú spotrebu |
| -NT | bez požiadaviek na teplotu |
| -T | mrazené/chladené produkty |
| -T(FR) | mrazené produkty |
| -T(CH) | chladené produkty |

Skratky

POA

produkty živočíšneho pôvodu, zložené výrobky, zárodočné produkty, vedľajšie živočíšne produkty, seno a slama

-HC

produkty určené na ľudskú spotrebu

-NHC

produkty neurčené na ľudskú spotrebu

-NT

bez požiadaviek na teplotu

-T

mrazené/chladené produkty

-T(FR)

mrazené produkty

-T(CH)

chladené produkty

| Špecifikácie |
| --- |
| (*) | pozastavenie určenia hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest uvedených v článku 63 nariadenia (EÚ) 2017/625 |
| (1) | Pre doplňujúce špecifikácie pozri pole 7 |
| (2) | iba balené produkty |
| (3) | iba produkty rybolovu |
| (4) | iba voľne ložené tekutiny |

Špecifikácie

(*)

pozastavenie určenia hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest uvedených v článku 63 nariadenia (EÚ) 2017/625

(1)

Pre doplňujúce špecifikácie pozri pole 7

(2)

iba balené produkty

(3)

iba produkty rybolovu

(4)

iba voľne ložené tekutiny

c)   Rastliny, rastlinné produkty a iné predmety uvedené v článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/625

| Skratky |
| --- |
| P | rastliny |
| PP | rastlinné produkty |
| PP(WP) | drevo a produkty z dreva |
| OO | iné predmety |

Skratky

P

rastliny

PP

rastlinné produkty

PP(WP)

drevo a produkty z dreva

OO

iné predmety

| Špecifikácie |
| --- |
| (*) | pozastavenie určenia hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest uvedených v článku 63 nariadenia (EÚ) 2017/625 |
| (1) | Pre doplňujúce špecifikácie pozri pole 7. |
| | |

Špecifikácie

(*)

pozastavenie určenia hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest uvedených v článku 63 nariadenia (EÚ) 2017/625

(1)

Pre doplňujúce špecifikácie pozri pole 7.

d)   Tovar neživočíšneho pôvodu uvedený v článku 47 ods. 1 písm. d), e) alebo f) nariadenia (EÚ) 2017/625

| Skratky |
| --- |
| PNAO | produkty neživočíšneho pôvodu |
| -HC(food) | potraviny neživočíšneho pôvodu, na ktoré sa vzťahujú podmienky alebo opatrenia uvedené v článku 47 ods. 1 písm. d), e) alebo f) nariadenia (EÚ) 2017/625 |
| -NHC(feed) | potraviny neživočíšneho pôvodu, na ktoré sa vzťahujú podmienky alebo opatrenia uvedené v článku 47 ods. 1 písm. d), e) alebo f) nariadenia (EÚ) 2017/625 |
| -NHC(other) | produkty neživočíšneho pôvodu iné než potraviny a krmivo |
| -NT | bez požiadaviek na teplotu |
| -T | mrazené/chladené produkty |
| -T(FR) | mrazené produkty |
| -T(CH) | chladené produkty |

Skratky

PNAO

produkty neživočíšneho pôvodu

-HC(food)

potraviny neživočíšneho pôvodu, na ktoré sa vzťahujú podmienky alebo opatrenia uvedené v článku 47 ods. 1 písm. d), e) alebo f) nariadenia (EÚ) 2017/625

-NHC(feed)

potraviny neživočíšneho pôvodu, na ktoré sa vzťahujú podmienky alebo opatrenia uvedené v článku 47 ods. 1 písm. d), e) alebo f) nariadenia (EÚ) 2017/625

-NHC(other)

produkty neživočíšneho pôvodu iné než potraviny a krmivo

-NT

bez požiadaviek na teplotu

-T

mrazené/chladené produkty

-T(FR)

mrazené produkty

-T(CH)

chladené produkty

| Špecifikácie |
| --- |
| (*) | pozastavenie určenia hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest uvedených v článku 63 nariadenia (EÚ) 2017/625 |
| (1) | Pre doplňujúce špecifikácie pozri pole 7. |
| (2) | iba balené produkty |
| (4) | iba voľne ložené tekutiny |
| | |

Špecifikácie

(*)

pozastavenie určenia hraničných kontrolných staníc a kontrolných miest uvedených v článku 63 nariadenia (EÚ) 2017/625

(1)

Pre doplňujúce špecifikácie pozri pole 7.

(2)

iba balené produkty

(4)

iba voľne ložené tekutiny

---

| 21.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 165/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 165/23

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/1015

z 20. júna 2019,

ktorým sa menia prílohy II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí aminopyralidu, kaptánu, cyazofamidu, flutianilu, krezoxím-metylu, lambda-cyhalotrínu, mandipropamidu, pyraklostrobínu, spiromezifénu, spirotetramatu, teflubenzurónu a tetrakonazolu v určitých produktoch alebo na nich

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 z 23. februára 2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu a o zmene a doplnení smernice Rady 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 14 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | Maximálne hladiny rezíduí (ďalej len „MRL“) kaptánu, cyazofamidu, krezoxím-metylu, lambda-cyhalotrínu, pyraklostrobínu a teflubenzurónu boli stanovené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 396/2005. MRL aminopyralidu, mandipropamidu, spiromezifénu, spirotetramatu a tetrakonazolu boli stanovené v časti A prílohy III k uvedenému nariadeniu. V prípade flutianilu neboli stanovené žiadne konkrétne MRL a táto látka ani nebola zaradená do prílohy IV k danému nariadeniu, preto sa uplatňuje štandardná hodnota 0,01 mg/kg podľa článku 18 ods. 1 písm. b) nariadenia. |
| --- | --- |

(1)

Maximálne hladiny rezíduí (ďalej len „MRL“) kaptánu, cyazofamidu, krezoxím-metylu, lambda-cyhalotrínu, pyraklostrobínu a teflubenzurónu boli stanovené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 396/2005. MRL aminopyralidu, mandipropamidu, spiromezifénu, spirotetramatu a tetrakonazolu boli stanovené v časti A prílohy III k uvedenému nariadeniu. V prípade flutianilu neboli stanovené žiadne konkrétne MRL a táto látka ani nebola zaradená do prílohy IV k danému nariadeniu, preto sa uplatňuje štandardná hodnota 0,01 mg/kg podľa článku 18 ods. 1 písm. b) nariadenia.

| (2) | V súlade s článkom 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 396/2005 bola v rámci postupu povoľovania použitia prípravku na ochranu rastlín s obsahom účinnej látky aminopyralid na jačmeni, prose, ovse, raži a cirku podaná žiadosť o úpravu existujúcich MRL. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 396/2005 bola v rámci postupu povoľovania použitia prípravku na ochranu rastlín s obsahom účinnej látky aminopyralid na jačmeni, prose, ovse, raži a cirku podaná žiadosť o úpravu existujúcich MRL.

| (3) | Pokiaľ ide o kaptán, takáto žiadosť bola podaná v prípade brusníc a chmeli. Pokiaľ ide o cyazofamid, takáto žiadosť bola podaná v prípade zemiakov, rajčiakov a tekvicovitých. Pokiaľ ide o krezoxím-metyl, takáto žiadosť bola podaná v prípade výrobkov živočíšneho pôvodu po použití účinnej látky v krmive. Pokiaľ ide o lambda-cyhalotrín, takáto žiadosť bola podaná v prípade zeleru, fenikla obyčajného, sóje fazuľovej, slnečnicových semien a ryže. Pokiaľ ide o mandipropamid, takáto žiadosť bola podaná v prípade repy obyčajnej, reďkovky, karfiolu, ružičkového kelu, čakanky obyčajnej listnatej (šalátovej), hrachu (bez strukov) a artičokov pravých. Pokiaľ ide o pyraklostrobín, takáto žiadosť bola podaná v prípade citrusových plodov, stolového hrozna, hlúbovej zeleniny so zdužinatenými súkvetiami, hlávkovej kapusty, „šalátu a podobných listových zelenín“, „špenátu a podobných špenátových plodín (listov)“, artičokov pravých, póru a sóje fazuľovej. Pokiaľ ide o spirotetramat, takáto žiadosť bola podaná v prípade „iného drobného a bobuľového ovocia“, kivi, cesnaku, fenikla obyčajného a rebarbory. Pokiaľ ide o tetrakonazol, takáto žiadosť bola podaná v prípade kaki, ľanových semien a maku siateho. |
| --- | --- |

(3)

Pokiaľ ide o kaptán, takáto žiadosť bola podaná v prípade brusníc a chmeli. Pokiaľ ide o cyazofamid, takáto žiadosť bola podaná v prípade zemiakov, rajčiakov a tekvicovitých. Pokiaľ ide o krezoxím-metyl, takáto žiadosť bola podaná v prípade výrobkov živočíšneho pôvodu po použití účinnej látky v krmive. Pokiaľ ide o lambda-cyhalotrín, takáto žiadosť bola podaná v prípade zeleru, fenikla obyčajného, sóje fazuľovej, slnečnicových semien a ryže. Pokiaľ ide o mandipropamid, takáto žiadosť bola podaná v prípade repy obyčajnej, reďkovky, karfiolu, ružičkového kelu, čakanky obyčajnej listnatej (šalátovej), hrachu (bez strukov) a artičokov pravých. Pokiaľ ide o pyraklostrobín, takáto žiadosť bola podaná v prípade citrusových plodov, stolového hrozna, hlúbovej zeleniny so zdužinatenými súkvetiami, hlávkovej kapusty, „šalátu a podobných listových zelenín“, „špenátu a podobných špenátových plodín (listov)“, artičokov pravých, póru a sóje fazuľovej. Pokiaľ ide o spirotetramat, takáto žiadosť bola podaná v prípade „iného drobného a bobuľového ovocia“, kivi, cesnaku, fenikla obyčajného a rebarbory. Pokiaľ ide o tetrakonazol, takáto žiadosť bola podaná v prípade kaki, ľanových semien a maku siateho.

| (4) | V súlade s článkom 6 ods. 2 a 4 nariadenia (ES) č. 396/2005 boli predložené žiadosti o dovozné tolerancie v prípade mandipropamidu používaného v Nigérii a Kamerune na kakaových bôboch, v prípade pyraklostrobínu používaného v Indonézii na ryži, v Brazílii na kávových bôboch, plodoch mučenky jedlej a ananásoch a v Spojených štátoch amerických na ebenovníku virgínskom a cukrovej trstine, v prípade spiromezifénu používaného v Brazílii na kávových bôboch a v prípade teflubenzurónu používaného v Brazílii na grapefruitoch a mandarínkach. Žiadatelia tvrdia, že povolené použitia uvedených látok na daných plodinách v uvedených krajinách majú za následok rezíduá, ktoré prekračujú MRL stanovené v nariadení (ES) č. 396/2005, a preto je potrebné zvýšiť MRL, aby sa zamedzilo obchodným prekážkam pri dovoze uvedených plodín. |
| --- | --- |

(4)

V súlade s článkom 6 ods. 2 a 4 nariadenia (ES) č. 396/2005 boli predložené žiadosti o dovozné tolerancie v prípade mandipropamidu používaného v Nigérii a Kamerune na kakaových bôboch, v prípade pyraklostrobínu používaného v Indonézii na ryži, v Brazílii na kávových bôboch, plodoch mučenky jedlej a ananásoch a v Spojených štátoch amerických na ebenovníku virgínskom a cukrovej trstine, v prípade spiromezifénu používaného v Brazílii na kávových bôboch a v prípade teflubenzurónu používaného v Brazílii na grapefruitoch a mandarínkach. Žiadatelia tvrdia, že povolené použitia uvedených látok na daných plodinách v uvedených krajinách majú za následok rezíduá, ktoré prekračujú MRL stanovené v nariadení (ES) č. 396/2005, a preto je potrebné zvýšiť MRL, aby sa zamedzilo obchodným prekážkam pri dovoze uvedených plodín.

| (5) | V súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 396/2005 príslušné členské štáty dané žiadosti vyhodnotili a zaslali Komisii hodnotiace správy. |
| --- | --- |

(5)

V súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 396/2005 príslušné členské štáty dané žiadosti vyhodnotili a zaslali Komisii hodnotiace správy.

| (6) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) posúdil žiadosti a hodnotiace správy, pričom preskúmal najmä riziká pre spotrebiteľov a v relevantných prípadoch aj pre zvieratá a vydal odôvodnené stanoviská k navrhovaným MRL (2). Uvedené stanoviská zaslal žiadateľom, Komisii a členským štátom a uverejnil ich. |
| --- | --- |

(6)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) posúdil žiadosti a hodnotiace správy, pričom preskúmal najmä riziká pre spotrebiteľov a v relevantných prípadoch aj pre zvieratá a vydal odôvodnené stanoviská k navrhovaným MRL (2). Uvedené stanoviská zaslal žiadateľom, Komisii a členským štátom a uverejnil ich.

| (7) | Pokiaľ ide o kaptán, žiadateľ predložil informácie, ktoré predtým počas preskúmania vykonaného v súlade s článkom 12 nariadenia (ES) č. 396/2005 neboli k dispozícii: validovanú analytickú metódu pre matrice s vysokým obsahom vody a kyselín a komerčne zdostupnil referenčné normy pre 3-OH THPI a 5-OH THPI. |
| --- | --- |

(7)

Pokiaľ ide o kaptán, žiadateľ predložil informácie, ktoré predtým počas preskúmania vykonaného v súlade s článkom 12 nariadenia (ES) č. 396/2005 neboli k dispozícii: validovanú analytickú metódu pre matrice s vysokým obsahom vody a kyselín a komerčne zdostupnil referenčné normy pre 3-OH THPI a 5-OH THPI.

| (8) | Pokiaľ ide o cyazofamid, žiadateľ predložil takéto informácie o podmienkach skladovania v mraziarenských zariadeniach, ktoré predtým neboli k dispozícii. |
| --- | --- |

(8)

Pokiaľ ide o cyazofamid, žiadateľ predložil takéto informácie o podmienkach skladovania v mraziarenských zariadeniach, ktoré predtým neboli k dispozícii.

| (9) | Pokiaľ ide o krezoxím-metyl, žiadateľ predložil novú štúdiu stability počas skladovania produktov živočíšneho pôvodu na preukázanie validity štúdie kŕmenia prežúvavcov. |
| --- | --- |

(9)

Pokiaľ ide o krezoxím-metyl, žiadateľ predložil novú štúdiu stability počas skladovania produktov živočíšneho pôvodu na preukázanie validity štúdie kŕmenia prežúvavcov.

| (10) | Pokiaľ ide o pyraklostrobín, žiadateľ predložil chýbajúce skúšky na rezíduá týkajúce sa stolového hrozna a validovanú analytickú metódu týkajúcu sa kávových bôbov. Pokiaľ ide o používanie pyraklostrobínu na ebenovníku virgínskom, „špenáte a podobných špenátových plodinách (listoch)“ a cukrovej trstine, predložené údaje neboli dostatočné na stanovenie nových MRL. Pokiaľ ide o použitia uvedenej účinnej látky na eskariole, úrad neodporučil zvýšenie existujúcej MRL, keďže nemožno vylúčiť riziko pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o pyraklostrobín, žiadateľ predložil chýbajúce skúšky na rezíduá týkajúce sa stolového hrozna a validovanú analytickú metódu týkajúcu sa kávových bôbov. Pokiaľ ide o používanie pyraklostrobínu na ebenovníku virgínskom, „špenáte a podobných špenátových plodinách (listoch)“ a cukrovej trstine, predložené údaje neboli dostatočné na stanovenie nových MRL. Pokiaľ ide o použitia uvedenej účinnej látky na eskariole, úrad neodporučil zvýšenie existujúcej MRL, keďže nemožno vylúčiť riziko pre spotrebiteľov.

| (11) | Pokiaľ ide o lambda-cyhalotrín, úrad dospel k záveru, že poskytnuté informácie nie sú dostatočné na podporu použitia v EÚ na sóji fazuľovej a slnečnicových semenách. V prípade sóje fazuľovej odporučil stanoviť úrovne MRL na úrovni 0,05 mg/kg a v prípade slnečnicových semien na úrovni 0,2 mg/kg, čo zodpovedá existujúcim limitom rezíduí podľa kódexu (ďalej len „CXL“). Tieto CLX sú pre spotrebiteľov v Únii bezpečné (3). |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o lambda-cyhalotrín, úrad dospel k záveru, že poskytnuté informácie nie sú dostatočné na podporu použitia v EÚ na sóji fazuľovej a slnečnicových semenách. V prípade sóje fazuľovej odporučil stanoviť úrovne MRL na úrovni 0,05 mg/kg a v prípade slnečnicových semien na úrovni 0,2 mg/kg, čo zodpovedá existujúcim limitom rezíduí podľa kódexu (ďalej len „CXL“). Tieto CLX sú pre spotrebiteľov v Únii bezpečné (3).

| (12) | Pokiaľ ide o tetrakonazol, úrad odporučil zvýšiť MRL v prípade hydinového tuku a vtáčích vajec po použití uvedenej účinnej látky v krmive. |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o tetrakonazol, úrad odporučil zvýšiť MRL v prípade hydinového tuku a vtáčích vajec po použití uvedenej účinnej látky v krmive.

| (13) | Pokiaľ ide o všetky ostatné žiadosti, úrad dospel k záveru, že všetky požiadavky na údaje sú splnené a úpravy MRL požadované žiadateľmi sú prijateľné, pokiaľ ide o bezpečnosť spotrebiteľov na základe posúdenia expozície spotrebiteľov v prípade 27 špecifických európskych spotrebiteľských skupín. Úrad zohľadnil najnovšie informácie o toxikologických vlastnostiach látok. Riziko prekročenia prijateľného denného príjmu alebo akútnej referenčnej dávky sa nepreukázalo pri vystavení týmto látkam v priebehu života prostredníctvom konzumácie všetkých potravín, ktoré ich môžu obsahovať, ani pri krátkodobom vystavení spôsobenom zvýšenou konzumáciou príslušných produktov. |
| --- | --- |

(13)

Pokiaľ ide o všetky ostatné žiadosti, úrad dospel k záveru, že všetky požiadavky na údaje sú splnené a úpravy MRL požadované žiadateľmi sú prijateľné, pokiaľ ide o bezpečnosť spotrebiteľov na základe posúdenia expozície spotrebiteľov v prípade 27 špecifických európskych spotrebiteľských skupín. Úrad zohľadnil najnovšie informácie o toxikologických vlastnostiach látok. Riziko prekročenia prijateľného denného príjmu alebo akútnej referenčnej dávky sa nepreukázalo pri vystavení týmto látkam v priebehu života prostredníctvom konzumácie všetkých potravín, ktoré ich môžu obsahovať, ani pri krátkodobom vystavení spôsobenom zvýšenou konzumáciou príslušných produktov.

| (14) | V kontexte schvaľovania účinnej látky flutianil bola žiadosť v súvislosti s MRL zahrnutá do súhrnnej dokumentácie v súlade s článkom 8 ods. 1 písm. g) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (4). Príslušný členský štát uvedenú žiadosť vyhodnotil v súlade s článkom 11 ods. 2 uvedeného nariadenia. Úrad žiadosť posúdil a na základe partnerského preskúmania pesticídov z hľadiska posúdenia rizika účinnej látky dospel k záveru, že treba odporučiť, aby sa stanovili MRL vzťahujúce sa na reprezentatívne použitia na hrozne podľa správnej poľnohospodárskej praxe v Únii (5). |
| --- | --- |

(14)

V kontexte schvaľovania účinnej látky flutianil bola žiadosť v súvislosti s MRL zahrnutá do súhrnnej dokumentácie v súlade s článkom 8 ods. 1 písm. g) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (4). Príslušný členský štát uvedenú žiadosť vyhodnotil v súlade s článkom 11 ods. 2 uvedeného nariadenia. Úrad žiadosť posúdil a na základe partnerského preskúmania pesticídov z hľadiska posúdenia rizika účinnej látky dospel k záveru, že treba odporučiť, aby sa stanovili MRL vzťahujúce sa na reprezentatívne použitia na hrozne podľa správnej poľnohospodárskej praxe v Únii (5).

| (15) | Z odôvodnených stanovísk a záverov úradu a zohľadnenia faktorov relevantných pre zvažovanú skutočnosť vyplýva, že požadované úpravy MRL spĺňajú požiadavky článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 396/2005. |
| --- | --- |

(15)

Z odôvodnených stanovísk a záverov úradu a zohľadnenia faktorov relevantných pre zvažovanú skutočnosť vyplýva, že požadované úpravy MRL spĺňajú požiadavky článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 396/2005.

| (16) | Nariadenie (ES) č. 396/2005 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(16)

Nariadenie (ES) č. 396/2005 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (17) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(17)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Prílohy II a III k nariadeniu (ES) č. 396/2005 sa menia v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 20. júna 2019

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Vedecké správy EFSA sú k dispozícii online: http://www.efsa.europa.eu:

2

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for aminopyralid in certain cereals (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí aminopyralidu v určitých obilninách). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(1):5534. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for aminopyralid in certain cereals (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí aminopyralidu v určitých obilninách). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(1):5534.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for aminopyralid in certain cereals

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for captan in cranberries (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcej maximálnej hladiny rezíduí kaptánu v brusniciach). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(12):5499. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for captan in cranberries (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcej maximálnej hladiny rezíduí kaptánu v brusniciach). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(12):5499.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for captan in cranberries

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for captan in hops (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcej maximálnej hladiny rezíduí kaptánu v chmeli). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(12):5498. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for captan in hops (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcej maximálnej hladiny rezíduí kaptánu v chmeli). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(12):5498.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for captan in hops

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for cyazofamid (Odôvodnené stanovisko k hodnoteniu potvrdzujúcich údajov podľa článku 12 – preskúmanie MRL cyazofamidu). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5487. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for cyazofamid (Odôvodnené stanovisko k hodnoteniu potvrdzujúcich údajov podľa článku 12 – preskúmanie MRL cyazofamidu). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5487.

Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for cyazofamid

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for kresoxim-methyl (Odôvodnené stanovisko k hodnoteniu potvrdzujúcich údajov podľa článku 12 – preskúmanie MRL krezoxím-metylu). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5471. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for kresoxim-methyl (Odôvodnené stanovisko k hodnoteniu potvrdzujúcich údajov podľa článku 12 – preskúmanie MRL krezoxím-metylu). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5471.

Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for kresoxim-methyl

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for lambda-cyhalothrin in celeries, fennel and rice Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí lambda-cyhalotrínu v zeleri, fenikli a ryži. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(1):5546. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for lambda-cyhalothrin in celeries, fennel and rice Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí lambda-cyhalotrínu v zeleri, fenikli a ryži. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(1):5546.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for lambda-cyhalothrin in celeries, fennel and rice

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for mandipropamid in various crops (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí mandipropamidu v rôznych plodinách). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(2):5599. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for mandipropamid in various crops (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí mandipropamidu v rôznych plodinách). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(2):5599.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for mandipropamid in various crops

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for mandipropamid in cocoa beans (Odôvodnené stanovisko k stanoveniu dovoznej tolerancie pre mandipropamid v kakaových bôboch). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5491. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for mandipropamid in cocoa beans (Odôvodnené stanovisko k stanoveniu dovoznej tolerancie pre mandipropamid v kakaových bôboch). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5491.

Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for mandipropamid in cocoa beans

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for pyraclostrobin in soyabean (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí pyraklostrobínu v sóji fazuľovej). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5466. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for pyraclostrobin in soyabean (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí pyraklostrobínu v sóji fazuľovej). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5466.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for pyraclostrobin in soyabean

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels and setting of import tolerances for pyraclostrobin in various crops (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí a stanoveniu dovozných tolerancií pre pyraklostrobín v rôznych plodinách). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5488. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels and setting of import tolerances for pyraclostrobin in various crops (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí a stanoveniu dovozných tolerancií pre pyraklostrobín v rôznych plodinách). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5488.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels and setting of import tolerances for pyraclostrobin in various crops

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for pyraclostrobin in rice (Odôvodnené stanovisko k stanoveniu dovoznej tolerancie pyraklostrobínu v ryži). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5483. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for pyraclostrobin in rice (Odôvodnené stanovisko k stanoveniu dovoznej tolerancie pyraklostrobínu v ryži). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5483.

Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for pyraclostrobin in rice

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for pyraclostrobin (Odôvodnené stanovisko k hodnoteniu potvrdzujúcich údajov podľa článku 12 – preskúmanie MRL pyraklostrobínu). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5472. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for pyraclostrobin (Odôvodnené stanovisko k hodnoteniu potvrdzujúcich údajov podľa článku 12 – preskúmanie MRL pyraklostrobínu). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5472.

Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for pyraclostrobin

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for spiromesifen in coffee beans (Odôvodnené stanovisko k stanoveniu dovoznej tolerancie pre spiromezifén v kávových bôboch). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(1):5558. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for spiromesifen in coffee beans (Odôvodnené stanovisko k stanoveniu dovoznej tolerancie pre spiromezifén v kávových bôboch). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(1):5558.

Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for spiromesifen in coffee beans

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in various crops (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí spirotetramatu v rôznych plodinách). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(1):5589. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in various crops (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí spirotetramatu v rôznych plodinách). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(1):5589.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in various crops

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the setting of import tolerances for teflubenzuron in grapefruits, mandarins and broccoli (Odôvodnené stanovisko k stanoveniu dovozných tolerancií pre teflubenzurón v grapefruitoch, mandarínkach a brokolici). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5474. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the setting of import tolerances for teflubenzuron in grapefruits, mandarins and broccoli (Odôvodnené stanovisko k stanoveniu dovozných tolerancií pre teflubenzurón v grapefruitoch, mandarínkach a brokolici). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(11):5474.

Reasoned opinion on the setting of import tolerances for teflubenzuron in grapefruits, mandarins and broccoli

EFSA Journal

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for tetraconazole in kaki/Japanese persimmon, linseeds and poppy seeds (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí tetrakonazolu v kaki/ebenovníku rajčiakovom, ľanových semenách a maku siatom). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(1):5577. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for tetraconazole in kaki/Japanese persimmon, linseeds and poppy seeds (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí tetrakonazolu v kaki/ebenovníku rajčiakovom, ľanových semenách a maku siatom). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(1):5577.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for tetraconazole in kaki/Japanese persimmon, linseeds and poppy seeds

EFSA Journal

(3)  Revízia existujúcich maximálnych hladín rezíduí účinnej látky lambda-cyhalotrín. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2015) 13(12):4324.

3

EFSA Journal

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1).

4

(5)  
  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flutianil (Záver z partnerského preskúmania účinnej látky flutianil z hľadiska posúdenia rizika pesticídov). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2014) 12(8):3805.

5

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flutianil

EFSA Journal

---

PRÍLOHA

Prílohy II a III k nariadeniu (ES) č. 396/2005 sa menia takto:

| 1. | Príloha II sa mení takto:






  a) | Stĺpce týkajúce sa kaptánu, cyazofamidu, krezoxím-metylu, lambda-cyhalotrínu, pyraklostrobínu a teflubenzurónu sa nahrádzajú takto:
  „Rezíduá pesticídov a maximálne hladiny rezíduí (mg/kg)













  Číslo kódu | Skupiny a príklady jednotlivých produktov, na ktoré sa uplatňujú MRL (1) | Kaptán (suma kaptánu a THPI vyjadrená ako kaptán) (R) | Kyazofamid | Krezoxím-metyl (R) | Lambda-cyhalotrín (vrátane gama-cyhalotrínu) (suma R,S- a S, R-izomérov) (F) | Pyraklostrobín (F) | Teflubenzurón (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 0100000 | ČERSTVÉ ALEBO MRAZENÉ OVOCIE, ORECHY | | | | | | |
| 0110000 | Citrusové plody | 0,03 (*1) | 0,01 (*1) | | 0,2 (+) | 2 | 0,5 |
| 0110010 | grapefruity | | | 0,5 | | | |
| 0110020 | pomaranče | | | 0,5 | | | |
| 0110030 | citróny | | | 0,01 (*1) | | | |
| 0110040 | limety | | | 0,01 (*1) | | | |
| 0110050 | mandarínky | | | 0,01 (*1) | | | |
| 0110990 | iné (2) | | | 0,01 (*1) | | | |
| 0120000 | Orechy stromové | 0,07 (*1) | 0,02 (*1) | | 0,01 (*1) (+) | | 0,02 (*1) |
| 0120010 | mandle | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120020 | para orechy | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120030 | kešu orechy | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120040 | gaštany jedlé | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120050 | kokosové orechy | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120060 | lieskovce | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120070 | makadamové orechy | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120080 | pekanové orechy | | | 0,05 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120090 | píniové oriešky | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120100 | pistáciové orechy | | | 0,01 (*1) | | 1 | |
| 0120110 | vlašské orechy | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120990 | iné (2) | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0130000 | Jadrové ovocie | 10 | 0,01 (*1) | 0,2 | (+) | 0,5 | 1 |
| 0130010 | jablká | | | | 0,08 | | (+) |
| 0130020 | hrušky | | | | 0,08 | | |
| 0130030 | dule | | | | 0,2 | | |
| 0130040 | mišpule | | | | 0,2 | | |
| 0130050 | mišpuľník japonský, lokvát | | | | 0,2 | | |
| 0130990 | iné (2) | | | | 0,01 (*1) | | |
| 0140000 | Kôstkové ovocie | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) | | | |
| 0140010 | marhule | 6 | | | 0,15 (+) | 1 | 0,01 (*1) |
| 0140020 | čerešne (čerešňa vtáčia) | 6 | | | 0,3 (+) | 3 | 0,01 (*1) |
| 0140030 | broskyne | 6 | | | 0,15 (+) | 0,3 | 0,01 (*1) |
| 0140040 | slivky | 10 | | | 0,2 (+) | 0,8 | 0,1 (*1) |
| 0140990 | iné (2) | 0,03 (*1) | | | 0,01 (*1) (+) | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0150000 | Bobuľové a drobné ovocie | | | | (+) | | |
| 0151000 | a) | hrozno |

1.

Príloha II sa mení takto:

a)

Stĺpce týkajúce sa kaptánu, cyazofamidu, krezoxím-metylu, lambda-cyhalotrínu, pyraklostrobínu a teflubenzurónu sa nahrádzajú takto:

„Rezíduá pesticídov a maximálne hladiny rezíduí (mg/kg)

Číslo kódu

Skupiny a príklady jednotlivých produktov, na ktoré sa uplatňujú MRL (1)

Kaptán (suma kaptánu a THPI vyjadrená ako kaptán) (R)

Kyazofamid

Krezoxím-metyl (R)

Lambda-cyhalotrín (vrátane gama-cyhalotrínu) (suma R,S- a S, R-izomérov) (F)

Pyraklostrobín (F)

Teflubenzurón (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

0100000

ČERSTVÉ ALEBO MRAZENÉ OVOCIE, ORECHY

0110000

Citrusové plody

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,2 (+)

2

0,5

0110010

grapefruity

0,5

0110020

pomaranče

0,5

0110030

citróny

0,01 (*1)

0110040

limety

0,01 (*1)

0110050

mandarínky

0,01 (*1)

0110990

iné (2)

0,01 (*1)

0120000

Orechy stromové

0,07 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1) (+)

0,02 (*1)

0120010

mandle

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120020

para orechy

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120030

kešu orechy

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120040

gaštany jedlé

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120050

kokosové orechy

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120060

lieskovce

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120070

makadamové orechy

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120080

pekanové orechy

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0120090

píniové oriešky

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120100

pistáciové orechy

0,01 (*1)

1

0120110

vlašské orechy

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120990

iné (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0130000

Jadrové ovocie

10

0,01 (*1)

0,2

(+)

0,5

1

0130010

jablká

0,08

(+)

0130020

hrušky

0,08

0130030

dule

0,2

0130040

mišpule

0,2

0130050

mišpuľník japonský, lokvát

0,2

0130990

iné (2)

0,01 (*1)

0140000

Kôstkové ovocie

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0140010

marhule

6

0,15 (+)

1

0,01 (*1)

0140020

čerešne (čerešňa vtáčia)

6

0,3 (+)

3

0,01 (*1)

0140030

broskyne

6

0,15 (+)

0,3

0,01 (*1)

0140040

slivky

10

0,2 (+)

0,8

0,1 (*1)

0140990

iné (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1) (+)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0150000

Bobuľové a drobné ovocie

(+)

0151000

a)

2

1

0,7

0151010

stolové hrozno

0,03 (*1)

0,08

1

0151020

muštové hrozno

0,02
   (*1)

0,2

2

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

1,5

0,01 (*1)

1,5

0,2

1,5

0,01 (*1)

0153000

| c) | krovité ovocné druhy |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,2

0,01 (*1)

0153010

ostružiny

20

3

0153020

ostružina ožinová

0,03 (*1)

2

0153030

maliny (červené a žlté)

20

3

0153990

iné (2)

0,03 (*1)

2

0154000

| d) | iné drobné a bobuľové ovocie |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0154010

čučoriedky

30

0,9

0,2

4

0154020

brusnice

30

0,9

0,2

3

0154030

ríbezle (čierne, červené a biele)

30

0,9

0,2

3

0154040

egreše (zelené, červené a žlté)

30

0,9

0,2

3

0154050

šípky

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,2

3

0154060

moruše (čierne a biele)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,2

3

0154070

plody hlohu azarolského

0,03 (*1)

0,9

0,2

3

0154080

plody bazy čiernej

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,2

3

0154990

iné (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

3

0160000

Rôzne ovocie s/so

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0161000

| a) | jedlou šupou |
| --- | --- |

a)

(+)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0161010

datle

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161020

figy

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161030

stolové olivy

0,2

1

0161040

kumkváty

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161050

karambola

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161060

ebenovník rajčiakový

0,01 (*1)

0,09

0161070

klinčekovec jambolanový

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161990

iné (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0162000

| b) | nejedlou šupou, malé |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

(+)

0,01 (*1)

0162010

kivi (zelené, červené, žlté)

0,05

0,02 (*1)

0162020

dvojslivka – liči

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0162030

mučenka jedlá/plody marakuje

0,01 (*1)

0,2

0162040

plody opuncie (nopál)/plody kaktusov (kaktusová figa)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0162050

zlatolist jablkový

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0162060

ebenovník virgínsky

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0162990

iné (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0163000

| c) | nejedlou šupou, veľké |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

(+)

0163010

avokáda

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163020

banány

0,15

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163030

mangá

0,2

0,05

0,01 (*1)

0163040

papáje

0,01 (*1)

0,07

0,4

0163050

granátové jablká

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163060

cherimoya

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163070

guavy

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163080

ananásy

0,01 (*1)

0,3

0,01 (*1)

0163090

plody chlebovníka

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163100

duriany

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163110

anona mäkoostnatá/quanabana

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163990

iné (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0200000

ČERSTVÁ ALEBO MRAZENÁ ZELENINA

(+)

0210000

Koreňová a hľuzová zelenina

0,03 (*1)

0211000

| a) | zemiaky |
| --- | --- |

a)

0,01
   (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,05

0212000

| b) | tropická koreňová a hľuzová zelenina |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0212010

korene kasavy (manioku jedlého)/maniok

0212020

sladké zemiaky

0212030

jamy

0212040

korene maranty trsťovitej

0212990

iné (2)

0213000

| c) | iná koreňová a hľuzová zelenina okrem cukrovej repy |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

0213010

repa obyčajná

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,04

0,1

0213020

mrkva

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,04

0,5

0213030

zeler

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,07

0,5

0213040

chren

0,1

0,01 (*1)

0,04

0,3

0213050

jeruzalemské artičoky

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,04

0,06

0213060

paštrnák

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,04

0,3

0213070

koreň petržlenu

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,04

0,1

0213080

reďkovka

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,15

0,5

0213090

kozia brada

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,04

0,1

0213100

kapusta repková kvaková/kvaka

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,04

0,09

0213110

okrúhlica

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,04

0,09

0213990

iné (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0220000

Cibuľová zelenina

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,2

0,01 (*1)

0220010

cesnak

0,3

0,3

0220020

cibuľa

0,3

1,5

0220030

šalotka

0,3

0,3

0220040

cesnak zimný/cibuľa zimná

0,01 (*1)

1,5

0220990

iné (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0230000

Plodová zelenina

0231000

| a) | ľuľkovité |
| --- | --- |

a)

1,5

0231010

rajčiaky

1

0,6

0,6

0,07

0,3

0231020

sladká paprika

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,8

0,1

0,5

0231030

baklažán

0,03 (*1)

0,3

0,6

0,3

0,3

0231040

okra/ibištek jedlý

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,3

0,02 (*1)

0231990

iné (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0232000

| b) | tekvicovité s jedlou šupou |
| --- | --- |

b)

0,03 (*1)

0,2

0,05 (*1)

0,5

0232010

uhorky šalátové

0,05

0,5

0232020

uhorky nakladačky

0,15

1,5

0232030

cukety

0,15

0,5

0232990

iné (2)

0,01 (*1)

0,5

0233000

| c) | tekvicovité s nejedlou šupou |
| --- | --- |

c)

0,03 (*1)

0,15

0,3

0,06

0,5

0233010

melóny

0,3

0233020

tekvica

0,01 (*1)

0233030

dyňa červená (vodový melón)

0,01 (*1)

0233990

iné (2)

0,01 (*1)

0234000

| d) | kukurica siata cukrová/cukrová kukurica |
| --- | --- |

d)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,05

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0239000

| e) | iná plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0240000

Hlúbová zelenina (okrem koreňov a mladých rastlín plodín z čeľade kapustovitých)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0241000

| a) | hlúbová zelenina so zdužinatenými súkvetiami |
| --- | --- |

a)

0,1

0,5

0,01 (*1)

0241010

brokolica

0241020

karfiol

0241990

iné (2)

0242000

| b) | hlávková hlúbová zelenina |
| --- | --- |

b)

0242010

ružičkový kel

0,04

0,3

0,5 (+)

0242020

hlávková kapusta

0,15

0,4

0,2 (+)

0242990

iné (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0243000

| c) | listová hlúbová zelenina |
| --- | --- |

c)

1,5

0,01 (*1)

0243010

kapusta čínska/pe-tsai

0,3

0243020

kel

0,01 (*1)

0243990

iné (2)

0,01 (*1)

0244000

| d) | kaleráb |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0250000

Listová zelenina, bylinky a jedlé kvety

0251000

| a) | šalát a podobné listové zeleniny |
| --- | --- |

a)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0251010

valeriánka poľná

1,5

10

0251020

hlávkový šalát

0,15

2

0251030

čakanka štrbáková širokolistá /endívia širokolistá

0,07

0,4

0251040

žerucha siata a iné klíčky a výhonky

0,7

10

0251050

barborka jarná

0,7

10

0251060

rukola/eruka

0,7

10

0251070

červená horčica

0,01 (*1)

10

0251080

mladé rastliny pestovaných plodín (vrátane druhov z čeľade kapustovitých)

0,7

10

0251990

iné (2)

0,01 (*1)

10

0252000

| b) | špenát a podobné špenátové plodiny (listy) |
| --- | --- |

b)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0252010

špenát

0,6

0,6

0252020

portulaka zeleninová

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0252030

listová repa, špenátová repa

0,2

1,5

0252990

iné (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0253000

| c) | listy viniča a podobné druhy |
| --- | --- |

c)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

15

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0254000

| d) | potočnica lekárska |
| --- | --- |

d)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0255000

| e) | čakanka obyčajná listnatá (šalátová) |
| --- | --- |

e)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,09

0,01 (*1)

0256000

| f) | bylinky a jedlé kvety |
| --- | --- |

f)

0,06 (*1)

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0,7

2

0,02 (*1)

0256010

trebuľka

0256020

cesnak pažítkový

0256030

zelerová vňať

0256040

petržlen

0256050

šalvia

0256060

rozmarín

0256070

tymian

0256080

bazalka a jedlé kvety

0256090

vavrínový/bobkový list

0256100

estragón

0256990

iné (2)

0260000

Strukoviny

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0260010

fazuľa (so strukmi)

0,4

0,6

0260020

fazuľa (bez strukov)

0,2

0,02 (*1)

0260030

hrach (so strukmi)

0,2

0,6

0260040

hrach (bez strukov)

0,2

0,15

0260050

šošovica

0,2

0,02 (*1)

0260990

iné (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0270000

Stonková zelenina

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0270010

špargľa

0,05 (*1)

0,02

0,02 (*1)

0270020

artičoky bodliakové (kardy)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0270030

zeler

0,01 (*1)

0,2

1,5

0270040

fenikel obyčajný

0,01 (*1)

0,3

1,5

0270050

artičoky pravé

0,01 (*1)

0,15

3

0270060

pór

10

0,07

0,8

0270070

rebarbora

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0270080

bambusové výhonky

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0270090

rastový vrchol paliem

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0270990

iné (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0280000

Huby, machy a lišajníky

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0280010

pestované huby

0,01 (*1)

0280020

divorastúce huby

0,5

0280990

machy a lišajníky

0,01 (*1)

0290000

Riasy a prokaryotické organizmy

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0300000

STRUKOVINY

0,07 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (+)

0,01 (*1)

0300010

fazuľa

0,3

0300020

šošovica

0,5

0300030

hrach

0,3

0300040

lupiny

0,05

0300990

iné (2)

0,3

0400000

OLEJNATÉ SEMENÁ A PLODY

0,07 (*1)

0,02 (*1)

(+)

0401000

Olejnaté semená

0401010

ľanové semená

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401020

arašidy

0,01 (*1)

0,2

0,04

0,02 (*1)

0401030

mak siaty

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401040

sezamové semená

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401050

slnečnicové semená

0,05 (*1)

0,2

0,3

0,3

0401060

semená repky

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401070

sója fazuľová

0,01 (*1)

0,05

0,2

0,05

0401080

horčicové semená

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401090

semená bavlníka

0,01 (*1)

0,2

0,3

0,02 (*1)

0401100

semená tekvice

0,01 (*1)

0,2

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0401110

semená požltu farbiarskeho

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401120

semená boráka lekárskeho

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401130

semená ľaničníka siateho

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401140

semená konopy siatej

0,01 (*1)

0,2

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0401150

bôby ricínu obyčajného

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401990

iné (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0402000

Olejnaté plody

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0402010

olivy na výrobu oleja

0,2

0,5

0402020

jadrá palmy olejnej

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0402030

plody palmy olejnej

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0402040

kapok

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0402990

iné (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0500000

OBILNINY

0,07 (*1)

0,02 (*1)

(+)

0,01 (*1)

0500010

jačmeň

0,1

0,5

1

0500020

pohánka a iné pseudoobilniny

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500030

kukurica

0,01 (*1)

0,02

0,02 (*1)

0500040

proso siate

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500050

ovos

0,1

0,3

1

0500060

ryža

0,01 (*1)

0,2

0,09

0500070

raž

0,08

0,05

0,2

0500080

cirok

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,5

0500090

pšenica

0,08

0,05

0,2

0500990

iné (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ NÁLEVY, KAKAO A KAROB

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1) (+)

0610000

Čaje

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0620000

Kávové bôby

0,3

0,3

0630000

Bylinné nálevy z/zo

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0631000

| a) | kvetov |
| --- | --- |

a)

0631010

rumanček kamilkový

0631020

ibištek

0631030

ruža

0631040

jazmín

0631050

lipa

0631990

iné (2)

0632000

| b) | listov a bylín |
| --- | --- |

b)

0632010

jahoda

0632020

rooibos

0632030

mate/maté

0632990

iné (2)

0633000

| c) | koreňov |
| --- | --- |

c)

0633010

valeriána lekárska

0633020

všehoj (ženšeň)

0633990

iné (2)

0639000

| d) | akýchkoľvek iných častí rastlín |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaové bôby

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0650000

Karob/rohovník obyčajný/svätojánsky chlieb

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0700000

CHMEĽ

150

20

0,05 (*1)

10 (+)

15

0,05 (*1)

0800000

KORENINY

(+)

0810000

Koreniny zo semien

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0810010

aníz/anízové semeno

0810020

černuška siata

0810030

zeler

0810040

koriander

0810050

rasca

0810060

kôpor

0810070

fenikel

0810080

senovka grécka

0810090

muškátový oriešok

0810990

iné (2)

0820000

Plodové koreniny

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0820010

nové korenie

0,03

0820020

sečuánske korenie

0,03

0820030

rasca lúčna

0,03

0820040

kardamon

2

0820050

bobule borievky obyčajnej

0,03

0820060

korenie (čierne, zelené a biele)

0,03

0820070

vanilka

0,03

0820080

tamarinda

0,03

0820990

iné (2)

0,01 (*1)

0830000

Koreniny získané z kôry

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0830010

škorica

0830990

iné (2)

0840000

Koreňové a podzemkové koreniny

0840010

sladké drievko

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0840020

zázvor (10)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0840030

kurkuma

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0840040

chren dedinský (11)

(+)

0840990

iné (2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0850000

Koreniny z púčikov

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0850010

klinčeky

0850020

kapara tŕnitá

0850990

iné (2)

0860000

Koreniny z piestika kvetov

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0860010

šafran

0860990

iné (2)

0870000

Koreniny z mieška

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0870010

muškátový kvet

0870990

iné (2)

0900000

TECHNICKÉ PLODINY NA VÝROBU CUKRU (CUKRODÁRNE PLODINY)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

(+)

0,01 (*1)

0900010

koreň cukrovej repy

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,2

0900020

cukrová trstina

0,01 (*1)

0,05

0,02 (*1)

0900030

korene čakanky

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,08

0900990

iné (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – SUCHOZEMSKÉ ŽIVOČÍCHY

(+)

(+)

1010000

Tkanivá z

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05

1011000

| a) | ošípaných |
| --- | --- |

a)

0,03 (*1)

1011010

svalovina

0,15

1011020

tukové tkanivo

3

1011030

pečeň

0,05

1011040

obličky

0,2

1011050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

3

1011990

iné (2)

0,01 (*1)

1012000

| b) | hovädzieho dobytka |
| --- | --- |

b)

1012010

svalovina

0,09

0,02

1012020

tukové tkanivo

0,06

3

1012030

pečeň

0,09

0,05

1012040

obličky

0,09

0,2

1012050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,09

3

1012990

iné (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

1013000

| c) | oviec |
| --- | --- |

c)

1013010

svalovina

0,09

0,02

1013020

tukové tkanivo

0,06

3

1013030

pečeň

0,09

0,05

1013040

obličky

0,09

0,2

1013050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,09

3

1013990

iné (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

1014000

| d) | kôz |
| --- | --- |

d)

1014010

svalovina

0,09

0,15

1014020

tukové tkanivo

0,06

3

1014030

pečeň

0,09

0,05

1014040

obličky

0,09

0,2

1014050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,09

3

1014990

iné (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

1015000

| e) | koňovitých |
| --- | --- |

e)

1015010

svalovina

0,09

0,02

1015020

tukové tkanivo

0,06

3

1015030

pečeň

0,09

0,05

1015040

obličky

0,09

0,2

1015050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,09

3

1015990

iné (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

1016000

| f) | hydiny |
| --- | --- |

f)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

1016010

svalovina

1016020

tukové tkanivo

1016030

pečeň

1016040

obličky

1016050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1016990

iné (2)

1017000

| g) | iných hospodárskych suchozemských zvierat |
| --- | --- |

g)

1017010

svalovina

0,09

0,02

1017020

tukové tkanivo

0,06

3

1017030

pečeň

0,09

0,05

1017040

obličky

0,09

0,2

1017050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,09

3

1017990

iné (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

1020000

Mlieko

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02

0,01 (*1)

0,05

1020010

dobytok

1020020

ovce

1020030

kozy

1020040

kone

1020990

iné (2)

1030000

Vtáčie vajcia

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,05

1030010

slepačie

1030020

kačacie

1030030

husacie

1030040

prepeličie

1030990

iné (2)

1040000

Med a iné včelárske produkty (7)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

1050000

Obojživelníky a plazy

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,05

1060000

Suchozemské bezstavovce

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,05

1070000

Voľne žijúce suchozemské stavovce

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,05

1100000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – RYBY, RYBIE PRODUKTY A AKÉKOĽVEK INÉ POTRAVINOVÉ PRODUKTY Z MORSKÝCH A SLADKOVODNÝCH ŽIVOČÍCHOV (8)

1200000

PLODINY ALEBO ČASTI PLODÍN POUŽÍVANÉ VÝLUČNE NA VÝROBU KRMIVA PRE ZVIERATÁ (8)

1300000

SPRACOVANÉ POTRAVINOVÉ VÝROBKY (9)

| (F) | = | rozpustné v tuku |
| --- | --- | --- |

(F)

=

rozpustné v tuku

Kaptán (suma kaptánu a THPI vyjadrená ako kaptán) (R)

| (R) | = | Definícia rezídua je odlišná pri týchto kombináciách pesticíd – číslo kódu:
  kód 1000000 okrem 1040000 : suma THPI, 3-OH THPI a 5-OH THPI vyjadrená ako kaptán; kód 0151020 : kaptán |
| --- | --- | --- |

(R)

=

Definícia rezídua je odlišná pri týchto kombináciách pesticíd – číslo kódu:

kód 1000000 okrem 1040000 : suma THPI, 3-OH THPI a 5-OH THPI vyjadrená ako kaptán; kód 0151020 : kaptán

Krezoxím-metyl (R)

| (R) | = | Definícia rezídua je odlišná pri týchto kombináciách pesticíd – číslo kódu:
  Krezoxím-metyl – kód 1000000 okrem 1040000 : krezoxím-metyl (BF-490-9, vyjadrený ako materská zlúčenina)
  Metabolit BF 490-9 = kyselina 2-[2-(4-hydroxy-2-metylfenoxymetyl)fenyl]-2-metoxy-iminooctová |
| --- | --- | --- |

(R)

=

Definícia rezídua je odlišná pri týchto kombináciách pesticíd – číslo kódu:

Krezoxím-metyl – kód 1000000 okrem 1040000 : krezoxím-metyl (BF-490-9, vyjadrený ako materská zlúčenina)

Metabolit BF 490-9 = kyselina 2-[2-(4-hydroxy-2-metylfenoxymetyl)fenyl]-2-metoxy-iminooctová

Lambda-cyhalotrín (vrátane gama-cyhalotrínu) (suma R,S- a S, R-izomérov) (F)

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o stabilite pri skladovaní nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0110000 | Citrusové plody |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o stabilite pri skladovaní nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0110000

Citrusové plody

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0120000 | Orechy stromové |
| --- | --- | --- |
| 0130000 | Jadrové ovocie |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0120000

Orechy stromové

0130000

Jadrové ovocie

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0140010 | marhule |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0140010

marhule

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0140020 | čerešne (čerešňa vtáčia) |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0140020

čerešne (čerešňa vtáčia)

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0140030 | broskyne |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0140030

broskyne

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0140040 | slivky |
| --- | --- | --- |
| 0140990 | iné (2) |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0140040

slivky

0140990

iné (2)

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia a XI), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o stabilite pri skladovaní nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0150000 | Bobuľové a drobné ovocie |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia a XI), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o stabilite pri skladovaní nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0150000

Bobuľové a drobné ovocie

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o stabilite pri skladovaní nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0151000 | a) | hrozno |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o stabilite pri skladovaní nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0151000

a)

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, o skúškach na rezíduá a o stabilite pri skladovaní nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0153000 | c) | krovité ovocné druhy |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, o skúškach na rezíduá a o stabilite pri skladovaní nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0153000

c)

0154000

| d) | iné drobné a bobuľové ovocie |
| --- | --- |

d)

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0161000 | a) | jedlou šupou |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0161000

a)

0162000

| b) | nejedlou šupou, malé |
| --- | --- |

b)

0163010

avokáda

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0163020 | banány |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0163020

banány

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0163030 | mangá |
| --- | --- | --- |
| 0163040 | papáje |
| 0163050 | granátové jablká |
| 0163060 | cherimoya |
| 0163070 | guavy |
| 0163080 | ananásy |
| 0163090 | plody chlebovníka |
| 0163100 | duriany |
| 0163110 | anona mäkoostnatá/quanabana |
| 0163990 | iné (2) |
| 0210000 | Koreňová a hľuzová zelenina |
| 0220010 | cesnak |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0163030

mangá

0163040

papáje

0163050

granátové jablká

0163060

cherimoya

0163070

guavy

0163080

ananásy

0163090

plody chlebovníka

0163100

duriany

0163110

anona mäkoostnatá/quanabana

0163990

iné (2)

0210000

Koreňová a hľuzová zelenina

0220010

cesnak

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0220020 | cibuľa |
| --- | --- | --- |
| 0220030 | šalotka |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0220020

cibuľa

0220030

šalotka

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0220040 | cesnak zimný / cibuľa zimná |
| --- | --- | --- |
| 0220990 | iné (2) |
| 0231000 | a) | ľuľkovité a slezovité |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0220040

cesnak zimný / cibuľa zimná

0220990

iné (2)

0231000

a)

0232000

| b) | tekvicovité s jedlou šupou |
| --- | --- |

b)

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0232010 | uhorky šalátové |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0232010

uhorky šalátové

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0232020 | uhorky nakladačky |
| --- | --- | --- |
| 0232030 | cukety |
| 0232990 | iné (2) |
| 0233000 | c) | tekvicovité s nejedlou šupou |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0232020

uhorky nakladačky

0232030

cukety

0232990

iné (2)

0233000

c)

0234000

| d) | kukurica siata cukrová / cukrová kukurica |
| --- | --- |

d)

0239000

| e) | iná plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

0241000

| a) | hlúbová zelenina so zdužinatenými súkvetiami |
| --- | --- |

a)

0242000

| b) | hlávková hlúbová zelenina |
| --- | --- |

b)

0243000

| c) | listová hlúbová zelenina |
| --- | --- |

c)

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0243010 | kapusta čínska/pe-tsai |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0243010

kapusta čínska/pe-tsai

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0243020 | kel |
| --- | --- | --- |
| 0243990 | iné (2) |
| 0244000 | d) | kaleráb |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0243020

kel

0243990

iné (2)

0244000

d)

0251010

valeriánka poľná

0251020

hlávkový šalát

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0251030 | čakanka štrbáková širokolistá /endívia širokolistá |
| --- | --- | --- |
| 0251040 | žerucha siata a iné klíčky a výhonky |
| 0251050 | barborka jarná |
| 0251060 | rukola/eruka |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0251030

čakanka štrbáková širokolistá /endívia širokolistá

0251040

žerucha siata a iné klíčky a výhonky

0251050

barborka jarná

0251060

rukola/eruka

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0251070 | červená horčica |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0251070

červená horčica

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0251080 | mladé rastliny pestovaných plodín (vrátane druhov z čeľade kapustovitých) |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0251080

mladé rastliny pestovaných plodín (vrátane druhov z čeľade kapustovitých)

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0251990 | iné (2) |
| --- | --- | --- |
| 0252000 | b) | špenát a podobné špenátové plodiny (listy) |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0251990

iné (2)

0252000

b)

0253000

| c) | listy viniča a podobné druhy |
| --- | --- |

c)

0254000

| d) | potočnica lekárska |
| --- | --- |

d)

0255000

| e) | čakanka obyčajná listnatá (šalátová) |
| --- | --- |

e)

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0256000 | f) | bylinky a jedlé kvety |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0256000

f)

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0260000 | Strukoviny |
| --- | --- | --- |
| 0270010 | špargľa |
| 0270020 | artičoky bodliakové (kardy) |
| 0270030 | zeler |
| 0270040 | fenikel obyčajný |
| 0270050 | artičoky pravé |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0260000

Strukoviny

0270010

špargľa

0270020

artičoky bodliakové (kardy)

0270030

zeler

0270040

fenikel obyčajný

0270050

artičoky pravé

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0270060 | pór |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0270060

pór

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0270070 | rebarbora |
| --- | --- | --- |
| 0270080 | bambusové výhonky |
| 0270090 | rastový vrchol paliem |
| 0270990 | iné (2) |
| 0280000 | Huby, machy a lišajníky |
| 0290000 | Riasy a prokaryotické organizmy |
| 0300000 | STRUKOVINY |
| 0400000 | OLEJNATÉ SEMENÁ A PLODY |
| 0500010 | jačmeň |
| 0500020 | pohánka a iné pseudoobilniny |
| 0500030 | kukurica |
| 0500040 | proso siate |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0270070

rebarbora

0270080

bambusové výhonky

0270090

rastový vrchol paliem

0270990

iné (2)

0280000

Huby, machy a lišajníky

0290000

Riasy a prokaryotické organizmy

0300000

STRUKOVINY

0400000

OLEJNATÉ SEMENÁ A PLODY

0500010

jačmeň

0500020

pohánka a iné pseudoobilniny

0500030

kukurica

0500040

proso siate

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0500050 | ovos |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o skúškach na rezíduá nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0500050

ovos

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0500060 | ryža |
| --- | --- | --- |
| 0500070 | raž |
| 0500080 | cirok |
| 0500090 | pšenica |
| 0500990 | iné (2) |
| 0600000 | ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ NÁLEVY, KAKAO A KAROB |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0500060

ryža

0500070

raž

0500080

cirok

0500090

pšenica

0500990

iné (2)

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ NÁLEVY, KAKAO A KAROB

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, o skúškach na rezíduá a o analytických metódach nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0700000 | CHMEĽ |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, o skúškach na rezíduá a o analytických metódach nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0700000

CHMEĽ

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o analytických metódach nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0800000 | KORENINY |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o analytických metódach nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0800000

KORENINY

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  0900000 | TECHNICKÉ PLODINY NA VÝROBU CUKRU (CUKRODÁRNE PLODINY) |
| --- | --- | --- |
| 1000000 | PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – SUCHOZEMSKÉ ŽIVOČÍCHY |
| 1010000 | Tkanivá z |
| 1011000 | a) | ošípaných |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0900000

TECHNICKÉ PLODINY NA VÝROBU CUKRU (CUKRODÁRNE PLODINY)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – SUCHOZEMSKÉ ŽIVOČÍCHY

1010000

Tkanivá z

1011000

a)

1011010

svalovina

1011020

tukové tkanivo

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1011030 | pečeň |
| --- | --- | --- |
| 1011040 | obličky |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1011030

pečeň

1011040

obličky

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1011050 | jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky) |
| --- | --- | --- |
| 1011990 | iné (2) |
| 1012000 | b) | hovädzieho dobytka |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1011050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1011990

iné (2)

1012000

b)

1012010

svalovina

1012020

tukové tkanivo

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1012030 | pečeň |
| --- | --- | --- |
| 1012040 | obličky |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1012030

pečeň

1012040

obličky

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1012050 | jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky) |
| --- | --- | --- |
| 1012990 | iné (2) |
| 1013000 | c) | oviec |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1012050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1012990

iné (2)

1013000

c)

1013010

svalovina

1013020

tukové tkanivo

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1013030 | pečeň |
| --- | --- | --- |
| 1013040 | obličky |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1013030

pečeň

1013040

obličky

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1013050 | jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky) |
| --- | --- | --- |
| 1013990 | iné (2) |
| 1014000 | d) | kôz |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1013050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1013990

iné (2)

1014000

d)

1014010

svalovina

1014020

tukové tkanivo

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1014030 | pečeň |
| --- | --- | --- |
| 1014040 | obličky |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1014030

pečeň

1014040

obličky

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1014050 | jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky) |
| --- | --- | --- |
| 1014990 | iné (2) |
| 1015000 | e) | koňovitých |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1014050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1014990

iné (2)

1015000

e)

1015010

svalovina

1015020

tukové tkanivo

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1015030 | pečeň |
| --- | --- | --- |
| 1015040 | obličky |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1015030

pečeň

1015040

obličky

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1015050 | jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky) |
| --- | --- | --- |
| 1015990 | iné (2) |
| 1016000 | f) | hydiny |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1015050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1015990

iné (2)

1016000

f)

1016010

svalovina

1016020

tukové tkanivo

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1016030 | pečeň |
| --- | --- | --- |
| 1016040 | obličky |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1016030

pečeň

1016040

obličky

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1016050 | jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky) |
| --- | --- | --- |
| 1016990 | iné (2) |
| 1017000 | g) | iných hospodárskych suchozemských zvierat |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1016050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1016990

iné (2)

1017000

g)

1017010

svalovina

1017020

tukové tkanivo

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1017030 | pečeň |
| --- | --- | --- |
| 1017040 | obličky |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, a o toxikologických vlastnostiach niektorých iných metabolitov (zlúčeniny Ia a XI) nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1017030

pečeň

1017040

obličky

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1017050 | jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky) |
| --- | --- | --- |
| 1017990 | iné (2) |
| 1020000 | Mlieko |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o určitých metabolitoch (zlúčeniny Ia, IV a gama-laktón), ktoré sa tvoria za sterilizačných podmienok, nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 6. júla 2020, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1017050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1017990

iné (2)

1020000

Mlieko

Teflubenzurón (F)

| (+) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o analytických metódach v prípade produktov živočíšneho pôvodu a o metabolických štúdiách v prípade prežúvavcov a hydiny nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 27. januára 2018, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.







  1000000 | PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – SUCHOZEMSKÉ ŽIVOČÍCHY“ |
| --- | --- | --- |

(+)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o analytických metódach v prípade produktov živočíšneho pôvodu a o metabolických štúdiách v prípade prežúvavcov a hydiny nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 27. januára 2018, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1000000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – SUCHOZEMSKÉ ŽIVOČÍCHY“

| b) | Dopĺňa sa tento stĺpec týkajúci sa flutianilu:
  „Rezíduá pesticídov a maximálne hladiny rezíduí (mg/kg)








  Číslo kódu | Skupiny a príklady jednotlivých produktov, na ktoré sa uplatňujú MRL (2) | Flutianil |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | ČERSTVÉ ALEBO MRAZENÉ OVOCIE, ORECHY | |
| 0110000 | Citrusové plody | 0,01
   (*2) |
| 0110010 | grapefruity | |
| 0110020 | pomaranče | |
| 0110030 | citróny | |
| 0110040 | limety | |
| 0110050 | mandarínky | |
| 0110990 | iné (2) | |
| 0120000 | Orechy stromové | 0,01
   (*2) |
| 0120010 | mandle | |
| 0120020 | para orechy | |
| 0120030 | kešu orechy | |
| 0120040 | gaštany jedlé | |
| 0120050 | kokosové orechy | |
| 0120060 | lieskovce | |
| 0120070 | makadamové orechy | |
| 0120080 | pekanové orechy | |
| 0120090 | píniové oriešky | |
| 0120100 | pistáciové orechy | |
| 0120110 | vlašské orechy | |
| 0120990 | iné (2) | |
| 0130000 | Jadrové ovocie | 0,01
   (*2) |
| 0130010 | jablká | |
| 0130020 | hrušky | |
| 0130030 | dule | |
| 0130040 | mišpule | |
| 0130050 | mišpuľník japonský, lokvát | |
| 0130990 | iné (2) | |
| 0140000 | Kôstkové ovocie | 0,01
   (*2) |
| 0140010 | marhule | |
| 0140020 | čerešne ( čerešňa vtáčia) | |
| 0140030 | broskyne | |
| 0140040 | slivky | |
| 0140990 | iné (2) | |
| 0150000 | Bobuľové a drobné ovocie | |
| 0151000 | a) | hrozno |

b)

Dopĺňa sa tento stĺpec týkajúci sa flutianilu:

„Rezíduá pesticídov a maximálne hladiny rezíduí (mg/kg)

Číslo kódu

Skupiny a príklady jednotlivých produktov, na ktoré sa uplatňujú MRL (2)

Flutianil

(1)

(2)

(3)

0100000

ČERSTVÉ ALEBO MRAZENÉ OVOCIE, ORECHY

0110000

Citrusové plody

0,01
   (*2)

0110010

grapefruity

0110020

pomaranče

0110030

citróny

0110040

limety

0110050

mandarínky

0110990

iné (2)

0120000

Orechy stromové

0,01
   (*2)

0120010

mandle

0120020

para orechy

0120030

kešu orechy

0120040

gaštany jedlé

0120050

kokosové orechy

0120060

lieskovce

0120070

makadamové orechy

0120080

pekanové orechy

0120090

píniové oriešky

0120100

pistáciové orechy

0120110

vlašské orechy

0120990

iné (2)

0130000

Jadrové ovocie

0,01
   (*2)

0130010

jablká

0130020

hrušky

0130030

dule

0130040

mišpule

0130050

mišpuľník japonský, lokvát

0130990

iné (2)

0140000

Kôstkové ovocie

0,01
   (*2)

0140010

marhule

0140020

čerešne ( čerešňa vtáčia)

0140030

broskyne

0140040

slivky

0140990

iné (2)

0150000

Bobuľové a drobné ovocie

0151000

a)

0,15

0151010

stolové hrozno

0151020

muštové hrozno

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

0,01
   (*2)

0153000

| c) | krovité ovocné druhy |
| --- | --- |

c)

0,01
   (*2)

0153010

ostružiny

0153020

ostružina ožinová

0153030

maliny (červené a žlté)

0153990

iné (2)

0154000

| d) | iné drobné a bobuľové ovocie |
| --- | --- |

d)

0,01
   (*2)

0154010

čučoriedky

0154020

brusnice

0154030

ríbezle (čierne, červené a biele)

0154040

egreše (zelené, červené a žlté)

0154050

šípky

0154060

moruše (čierne a biele)

0154070

plody hlohu azarolského

0154080

plody bazy čiernej

0154990

iné (2)

0160000

Rôzne ovocie s/so

0,01
   (*2)

0161000

| a) | jedlou šupou |
| --- | --- |

a)

0161010

datle

0161020

figy

0161030

stolové olivy

0161040

kumkváty

0161050

karambola

0161060

ebenovník rajčiakový

0161070

klinčekovec jambolanový

0161990

iné (2)

0162000

| b) | nejedlou šupou, malé |
| --- | --- |

b)

0162010

kivi (zelené, červené, žlté)

0162020

dvojslivka – liči

0162030

mučenka jedlá/plody marakuje

0162040

plody opuncie (nopál)/plody kaktusov (kaktusová figa)

0162050

zlatolist jablkový

0162060

ebenovník virgínsky

0162990

iné (2)

0163000

| c) | nejedlou šupou, veľké |
| --- | --- |

c)

0163010

avokáda

0163020

banány

0163030

mangá

0163040

papáje

0163050

granátové jablká

0163060

cherimoya

0163070

guavy

0163080

ananásy

0163090

plody chlebovníka

0163100

duriany

0163110

anona mäkoostnatá/quanabana

0163990

iné (2)

0200000

ČERSTVÁ ALEBO MRAZENÁ ZELENINA

0210000

Koreňová a hľuzová zelenina

0,01
   (*2)

0211000

| a) | zemiaky |
| --- | --- |

a)

0212000

| b) | tropická koreňová a hľuzová zelenina |
| --- | --- |

b)

0212010

korene kasavy (manioku jedlého)/maniok

0212020

sladké zemiaky

0212030

jamy

0212040

korene maranty trsťovitej

0212990

iné (2)

0213000

| c) | iná koreňová a hľuzová zelenina okrem cukrovej repy |
| --- | --- |

c)

0213010

repa obyčajná

0213020

mrkva

0213030

zeler

0213040

chren

0213050

jeruzalemské artičoky

0213060

paštrnák

0213070

koreň petržlenu

0213080

reďkovka

0213090

kozia brada

0213100

kapusta repková kvaková/kvaka

0213110

okrúhlica

0213990

iné (2)

0220000

Cibuľová zelenina

0,01
   (*2)

0220010

cesnak

0220020

cibuľa

0220030

šalotka

0220040

cesnak zimný/cibuľa zimná

0220990

iné (2)

0230000

Plodová zelenina

0,01
   (*2)

0231000

| a) | ľuľkovité |
| --- | --- |

a)

0231010

rajčiaky

0231020

sladká paprika

0231030

baklažán

0231040

okra/ibištek jedlý

0231990

iné (2)

0232000

| b) | tekvicovité s jedlou šupou |
| --- | --- |

b)

0232010

uhorky šalátové

0232020

uhorky nakladačky

0232030

cukety

0232990

iné (2)

0233000

| c) | tekvicovité s nejedlou šupou |
| --- | --- |

c)

0233010

melóny

0233020

tekvica

0233030

dyňa červená (vodový melón)

0233990

iné (2)

0234000

| d) | kukurica siata cukrová/cukrová kukurica |
| --- | --- |

d)

0239000

| e) | iná plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

0240000

Hlúbová zelenina (okrem koreňov a mladých rastlín plodín z čeľade kapustovitých)

0,01
   (*2)

0241000

| a) | hlúbová zelenina so zdužinatenými súkvetiami |
| --- | --- |

a)

0241010

brokolica

0241020

karfiol

0241990

iné (2)

0242000

| b) | hlávková hlúbová zelenina |
| --- | --- |

b)

0242010

ružičkový kel

0242020

hlávková kapusta

0242990

iné (2)

0243000

| c) | listová hlúbová zelenina |
| --- | --- |

c)

0243010

kapusta čínska/pe-tsai

0243020

kel

0243990

iné (2)

0244000

| d) | kaleráb |
| --- | --- |

d)

0250000

Listová zelenina, bylinky a jedlé kvety

0251000

| a) | šalát a podobné listové zeleniny |
| --- | --- |

a)

0,01
   (*2)

0251010

valeriánka poľná

0251020

hlávkový šalát

0251030

čakanka štrbáková širokolistá /endívia širokolistá

0251040

žerucha siata a iné klíčky a výhonky

0251050

barborka jarná

0251060

rukola/eruka

0251070

červená horčica

0251080

mladé rastliny pestovaných plodín (vrátane druhov z čeľade kapustovitých)

0251990

iné (2)

0252000

| b) | špenát a podobné špenátové plodiny (listy) |
| --- | --- |

b)

0,01
   (*2)

0252010

špenát

0252020

portulaka zeleninová

0252030

listová repa, špenátová repa

0252990

iné (2)

0253000

| c) | listy viniča a podobné druhy |
| --- | --- |

c)

0,01
   (*2)

0254000

| d) | potočnica lekárska |
| --- | --- |

d)

0,01
   (*2)

0255000

| e) | čakanka obyčajná listnatá (šalátová) |
| --- | --- |

e)

0,01
   (*2)

0256000

| f) | bylinky a jedlé kvety |
| --- | --- |

f)

0,02
   (*2)

0256010

trebuľka

0256020

cesnak pažítkový

0256030

zelerová vňať

0256040

petržlen

0256050

šalvia

0256060

rozmarín

0256070

tymian

0256080

bazalka a jedlé kvety

0256090

vavrínový/bobkový list

0256100

estragón

0256990

iné (2)

0260000

Strukoviny

0,01
   (*2)

0260010

fazuľa (so strukmi)

0260020

fazuľa (bez strukov)

0260030

hrach (so strukmi)

0260040

hrach (bez strukov)

0260050

šošovica

0260990

iné (2)

0270000

Stonková zelenina

0,01
   (*2)

0270010

špargľa

0270020

artičoky bodliakové (kardy)

0270030

zeler

0270040

fenikel obyčajný

0270050

artičoky pravé

0270060

pór

0270070

rebarbora

0270080

bambusové výhonky

0270090

rastový vrchol paliem

0270990

iné (2)

0280000

Huby, machy a lišajníky

0,01
   (*2)

0280010

pestované huby

0280020

divorastúce huby

0280990

machy a lišajníky

0290000

Riasy a prokaryotické organizmy

0,01
   (*2)

0300000

STRUKOVINY

0,01
   (*2)

0300010

fazuľa

0300020

šošovica

0300030

hrach

0300040

lupiny

0300990

iné (2)

0400000

OLEJNATÉ SEMENÁ A PLODY

0,01
   (*2)

0401000

Olejnaté semená

0401010

ľanové semená

0401020

arašidy

0401030

mak siaty

0401040

sezamové semená

0401050

slnečnicové semená

0401060

semená repky

0401070

sója fazuľová

0401080

horčicové semená

0401090

semená bavlníka

0401100

semená tekvice

0401110

semená požltu farbiarskeho

0401120

semená boráka lekárskeho

0401130

semená ľaničníka siateho

0401140

semená konopy siatej

0401150

bôby ricínu obyčajného

0401990

iné (2)

0402000

Olejnaté plody

0402010

olivy na výrobu oleja

0402020

jadrá palmy olejnej

0402030

plody palmy olejnej

0402040

kapok

0402990

iné (2)

0500000

OBILNINY

0,01
   (*2)

0500010

jačmeň

0500020

pohánka a iné pseudoobilniny

0500030

kukurica

0500040

proso siate

0500050

ovos

0500060

ryža

0500070

raž

0500080

cirok

0500090

pšenica

0500990

iné (2)

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ NÁLEVY, KAKAO A KAROB

0,05
   (*2)

0610000

Čaje

0620000

Kávové bôby

0630000

Bylinné nálevy z/zo

0631000

| a) | kvetov |
| --- | --- |

a)

0631010

rumanček kamilkový

0631020

ibištek

0631030

ruža

0631040

jazmín

0631050

lipa

0631990

iné (2)

0632000

| b) | listov a bylín |
| --- | --- |

b)

0632010

jahoda

0632020

rooibos

0632030

mate/maté

0632990

iné (2)

0633000

| c) | koreňov |
| --- | --- |

c)

0633010

valeriána lekárska

0633020

všehoj (ženšeň)

0633990

iné (2)

0639000

| d) | akýchkoľvek iných častí rastlín |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaové bôby

0650000

Karob/rohovník obyčajný/svätojánsky chlieb

0700000

CHMEĽ

0,05
   (*2)

0800000

KORENINY

0810000

Koreniny zo semien

0,05
   (*2)

0810010

aníz/anízové semeno

0810020

černuška siata

0810030

zeler

0810040

koriander

0810050

rasca

0810060

kôpor

0810070

fenikel

0810080

senovka grécka

0810090

muškátový oriešok

0810990

iné (2)

0820000

Plodové koreniny

0,05
   (*2)

0820010

nové korenie

0820020

sečuánske korenie

0820030

rasca lúčna

0820040

kardamon

0820050

bobule borievky obyčajnej

0820060

korenie (čierne, zelené a biele)

0820070

vanilka

0820080

tamarinda

0820990

iné (2)

0830000

Koreniny získané z kôry

0,05
   (*2)

0830010

škorica

0830990

iné (2)

0840000

Koreňové a podzemkové koreniny

0840010

sladké drievko

0,05
   (*2)

0840020

zázvor (10)

0,05
   (*2)

0840030

kurkuma

0,05
   (*2)

0840040

chren dedinský (11)

0840990

iné (2)

0,05
   (*2)

0850000

Koreniny z púčikov

0,05
   (*2)

0850010

klinčeky

0850020

kapara tŕnitá

0850990

iné (2)

0860000

Koreniny z piestika kvetov

0,05
   (*2)

0860010

šafran

0860990

iné (2)

0870000

Koreniny z mieška

0,05
   (*2)

0870010

muškátový kvet

0870990

iné (2)

0900000

TECHNICKÉ PLODINY NA VÝROBU CUKRU (CUKRODÁRNE PLODINY)

0,01
   (*2)

0900010

koreň cukrovej repy

0900020

cukrová trstina

0900030

korene čakanky

0900990

iné (2)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – SUCHOZEMSKÉ ŽIVOČÍCHY

1010000

Tkanivá z

0,01
   (*2)

1011000

| a) | ošípaných |
| --- | --- |

a)

1011010

svalovina

1011020

tukové tkanivo

1011030

pečeň

1011040

obličky

1011050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1011990

iné (2)

1012000

| b) | hovädzieho dobytka |
| --- | --- |

b)

1012010

svalovina

1012020

tukové tkanivo

1012030

pečeň

1012040

obličky

1012050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1012990

iné (2)

1013000

| c) | oviec |
| --- | --- |

c)

1013010

svalovina

1013020

tukové tkanivo

1013030

pečeň

1013040

obličky

1013050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1013990

iné (2)

1014000

| d) | kôz |
| --- | --- |

d)

1014010

svalovina

1014020

tukové tkanivo

1014030

pečeň

1014040

obličky

1014050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1014990

iné (2)

1015000

| e) | koňovitých |
| --- | --- |

e)

1015010

svalovina

1015020

tukové tkanivo

1015030

pečeň

1015040

obličky

1015050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1015990

iné (2)

1016000

| f) | hydiny |
| --- | --- |

f)

1016010

svalovina

1016020

tukové tkanivo

1016030

pečeň

1016040

obličky

1016050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1016990

iné (2)

1017000

| g) | iných hospodárskych suchozemských zvierat |
| --- | --- |

g)

1017010

svalovina

1017020

tukové tkanivo

1017030

pečeň

1017040

obličky

1017050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1017990

iné (2)

1020000

Mlieko

0,01
   (*2)

1020010

dobytok

1020020

ovce

1020030

kozy

1020040

kone

1020990

iné (2)

1030000

Vtáčie vajcia

0,01
   (*2)

1030010

slepačie

1030020

kačacie

1030030

husacie

1030040

prepeličie

1030990

iné (2)

1040000

Med a iné včelárske produkty (7)

0,05
   (*2)

1050000

Obojživelníky a plazy

0,01
   (*2)

1060000

Suchozemské bezstavovce

0,01
   (*2)

1070000

Voľne žijúce suchozemské stavovce

0,01
   (*2)

1100000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – RYBY, RYBIE PRODUKTY A AKÉKOĽVEK INÉ POTRAVINOVÉ PRODUKTY Z MORSKÝCH A SLADKOVODNÝCH ŽIVOČÍCHOV (8)

1200000

PLODINY ALEBO ČASTI PLODÍN POUŽÍVANÉ VÝLUČNE NA VÝROBU KRMIVA PRE ZVIERATÁ (8)

1300000

SPRACOVANÉ POTRAVINOVÉ VÝROBKY (9)

| 2. | V časti A prílohy III sa stĺpce týkajúce sa aminopyralidu, mandipropamidu, spiromezifénu, spirotetramatu a tetrakonazolu nahrádzajú takto:
  „Rezíduá pesticídov a maximálne hladiny rezíduí (mg/kg)












  Číslo kódu | Skupiny a príklady jednotlivých produktov, na ktoré sa uplatňujú MRL (3) | Aminopyralid | Mandipropamid | Spiromezifén | Spirotetramat a jeho 4 metabolity BYI08330-enol, BYI08330-ketohydroxy, BYI08330-monohydroxy a BYI08330 enol-glukozid vyjadrené ako spirotetramat (R) | Tetrakonazol (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| 0100000 | ČERSTVÉ ALEBO MRAZENÉ OVOCIE, ORECHY | 0,01 (*3) | | | | |
| 0110000 | Citrusové plody | | 0,01 (*3) | 0,02 (*3) | 1 | 0,02 (*3) |
| 0110010 | grapefruity | | | | | |
| 0110020 | pomaranče | | | | | |
| 0110030 | citróny | | | | | |
| 0110040 | limety | | | | | |
| 0110050 | mandarínky | | | | | |
| 0110990 | iné (2) | | | | | |
| 0120000 | Orechy stromové | | 0,01 (*3) | 0,02 (*3) | 0,5 | 0,02 (*3) |
| 0120010 | mandle | | | | | |
| 0120020 | para orechy | | | | | |
| 0120030 | kešu orechy | | | | | |
| 0120040 | gaštany jedlé | | | | | |
| 0120050 | kokosové orechy | | | | | |
| 0120060 | lieskovce | | | | | |
| 0120070 | makadamové orechy | | | | | |
| 0120080 | pekanové orechy | | | | | |
| 0120090 | píniové oriešky | | | | | |
| 0120100 | pistáciové orechy | | | | | |
| 0120110 | vlašské orechy | | | | | |
| 0120990 | iné (2) | | | | | |
| 0130000 | Jadrové ovocie | | 0,01 (*3) | 0,02 (*3) | 1 | 0,3 |
| 0130010 | jablká | | | | | |
| 0130020 | hrušky | | | | | |
| 0130030 | dule | | | | | |
| 0130040 | mišpule | | | | | |
| 0130050 | mišpuľník japonský, lokvát | | | | | |
| 0130990 | iné (2) | | | | | |
| 0140000 | Kôstkové ovocie | | 0,01 (*3) | 0,02 (*3) | 3 | |
| 0140010 | marhule | | | | | 0,1 |
| 0140020 | čerešne (čerešňa vtáčia) | | | | | 0,02 (*3) |
| 0140030 | broskyne | | | | | 0,1 |
| 0140040 | slivky | | | | | 0,05 |
| 0140990 | iné (2) | | | | | 0,02 (*3) |
| 0150000 | Bobuľové a drobné ovocie | | | | | |
| 0151000 | a) | hrozno |

2.

V časti A prílohy III sa stĺpce týkajúce sa aminopyralidu, mandipropamidu, spiromezifénu, spirotetramatu a tetrakonazolu nahrádzajú takto:

„Rezíduá pesticídov a maximálne hladiny rezíduí (mg/kg)

Číslo kódu

Skupiny a príklady jednotlivých produktov, na ktoré sa uplatňujú MRL (3)

Aminopyralid

Mandipropamid

Spiromezifén

Spirotetramat a jeho 4 metabolity BYI08330-enol, BYI08330-ketohydroxy, BYI08330-monohydroxy a BYI08330 enol-glukozid vyjadrené ako spirotetramat (R)

Tetrakonazol (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

0100000

ČERSTVÉ ALEBO MRAZENÉ OVOCIE, ORECHY

0,01 (*3)

0110000

Citrusové plody

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1

0,02 (*3)

0110010

grapefruity

0110020

pomaranče

0110030

citróny

0110040

limety

0110050

mandarínky

0110990

iné (2)

0120000

Orechy stromové

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,5

0,02 (*3)

0120010

mandle

0120020

para orechy

0120030

kešu orechy

0120040

gaštany jedlé

0120050

kokosové orechy

0120060

lieskovce

0120070

makadamové orechy

0120080

pekanové orechy

0120090

píniové oriešky

0120100

pistáciové orechy

0120110

vlašské orechy

0120990

iné (2)

0130000

Jadrové ovocie

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1

0,3

0130010

jablká

0130020

hrušky

0130030

dule

0130040

mišpule

0130050

mišpuľník japonský, lokvát

0130990

iné (2)

0140000

Kôstkové ovocie

0,01 (*3)

0,02 (*3)

3

0140010

marhule

0,1

0140020

čerešne (čerešňa vtáčia)

0,02 (*3)

0140030

broskyne

0,1

0140040

slivky

0,05

0140990

iné (2)

0,02 (*3)

0150000

Bobuľové a drobné ovocie

0151000

a)

2

0,02 (*3)

2

0,5

0151010

stolové hrozno

0151020

muštové hrozno

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

0,01 (*3)

1

0,4

0,2

0153000

| c) | krovité ovocné druhy |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,2

0153010

ostružiny

0153020

ostružina ožinová

0153030

maliny (červené a žlté)

0153990

iné (2)

0154000

| d) | iné drobné a bobuľové ovocie |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,7

0,2

0154010

čučoriedky

0154020

brusnice

0154030

ríbezle (čierne, červené a biele)

0154040

egreše (zelené, červené a žlté)

0154050

šípky

0154060

moruše (čierne a biele)

0154070

plody hlohu azarolského

0154080

plody bazy čiernej

0154990

iné (2)

0160000

Rôzne ovocie s/so

0,01 (*3)

0161000

| a) | jedlou šupou |
| --- | --- |

a)

0,02 (*3)

0161010

datle

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0161020

figy

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0161030

stolové olivy

4

0,02 (*3)

0161040

kumkváty

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0161050

karambola

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0161060

ebenovník rajčiakový

0,3

0,09

0161070

klinčekovec jambolanový

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0161990

iné (2)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0162000

| b) | nejedlou šupou, malé |
| --- | --- |

b)

0,02 (*3)

0162010

kivi (zelené, červené, žlté)

0,02 (*3)

4

0162020

dvojslivka – liči

0,02 (*3)

15

0162030

mučenka jedlá/plody marakuje

1

0,1 (*3)

0162040

plody opuncie (nopál)/plody kaktusov (kaktusová figa)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0162050

zlatolist jablkový

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0162060

ebenovník virgínsky

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0162990

iné (2)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0163000

| c) | nejedlou šupou, veľké |
| --- | --- |

c)

0,02 (*3)

0163010

avokáda

0,02 (*3)

0,7

0163020

banány

0,02 (*3)

0,6

0163030

mangá

0,02 (*3)

0,3

0163040

papáje

1

0,4

0163050

granátové jablká

0,02 (*3)

0,5

0163060

cherimoya

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0163070

guavy

0,02 (*3)

2

0163080

ananásy

0,02 (*3)

0,3

0163090

plody chlebovníka

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0163100

duriany

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0163110

anona mäkoostnatá/quanabana

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0163990

iné (2)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0200000

ČERSTVÁ ALEBO MRAZENÁ ZELENINA

0,01 (*3)

0210000

Koreňová a hľuzová zelenina

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0211000

| a) | zemiaky |
| --- | --- |

a)

0,01 (*3)

0,8

0212000

| b) | tropická koreňová a hľuzová zelenina |
| --- | --- |

b)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0212010

korene kasavy (manioku jedlého)/maniok

0212020

sladké zemiaky

0212030

jamy

0212040

korene maranty trsťovitej

0212990

iné (2)

0213000

| c) | iná koreňová a hľuzová zelenina okrem cukrovej repy |
| --- | --- |

c)

0,1

0213010

repa obyčajná

0,1

0213020

mrkva

0,01 (*3)

0213030

zeler

0,01 (*3)

0213040

chren

0,01 (*3)

0213050

jeruzalemské artičoky

0,01 (*3)

0213060

paštrnák

0,01 (*3)

0213070

koreň petržlenu

0,01 (*3)

0213080

reďkovka

0,3

0213090

kozia brada

0,01 (*3)

0213100

kapusta repková kvaková/kvaka

0,01 (*3)

0213110

okrúhlica

0,01 (*3)

0213990

iné (2)

0,01 (*3)

0220000

Cibuľová zelenina

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0220010

cesnak

0,01 (*3)

0,4

0220020

cibuľa

0,1

0,4

0220030

šalotka

0,01 (*3)

0,4

0220040

cesnak zimný/cibuľa zimná

7

0,1 (*3)

0220990

iné (2)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0230000

Plodová zelenina

0231000

| a) | ľuľkovité |
| --- | --- |

a)

0231010

rajčiaky

3

1

2

0,1

0231020

sladká paprika

1

0,5

2

0,1

0231030

baklažán

1

0,5

2

0,02 (*3)

0231040

okra/ibištek jedlý

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1

0,02 (*3)

0231990

iné (2)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1

0,02 (*3)

0232000

| b) | tekvicovité s jedlou šupou |
| --- | --- |

b)

0,2

0,2

0232010

uhorky šalátové

0,2

0,3

0232020

uhorky nakladačky

0,1

0,3

0232030

cukety

0,2

0,3

0232990

iné (2)

0,1

0,02 (*3)

0233000

| c) | tekvicovité s nejedlou šupou |
| --- | --- |

c)

0,3

0,2

0,05

0233010

melóny

0,5

0233020

tekvica

0,3

0233030

dyňa červená (vodový melón)

0,3

0233990

iné (2)

0,3

0234000

| d) | kukurica siata cukrová/cukrová kukurica |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1,5

0,02 (*3)

0239000

| e) | iná plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0240000

Hlúbová zelenina (okrem koreňov a mladých rastlín plodín z čeľade kapustovitých)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0241000

| a) | hlúbová zelenina so zdužinatenými súkvetiami |
| --- | --- |

a)

1

0241010

brokolica

2

0241020

karfiol

0,3

0241990

iné (2)

0,01 (*3)

0242000

| b) | hlávková hlúbová zelenina |
| --- | --- |

b)

0242010

ružičkový kel

0,2

0,3

0242020

hlávková kapusta

3

2

0242990

iné (2)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0243000

| c) | listová hlúbová zelenina |
| --- | --- |

c)

25

7

0243010

kapusta čínska/pe-tsai

0243020

kel

0243990

iné (2)

0244000

| d) | kaleráb |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

2

0250000

Listová zelenina, bylinky a jedlé kvety

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0251000

| a) | šalát a podobné listové zeleniny |
| --- | --- |

a)

25

7

0251010

valeriánka poľná

0251020

hlávkový šalát

0251030

čakanka štrbáková širokolistá /endívia širokolistá

0251040

žerucha siata a iné klíčky a výhonky

0251050

barborka jarná

0251060

rukola/eruka

0251070

červená horčica

0251080

mladé rastliny pestovaných plodín (vrátane druhov z čeľade kapustovitých)

0251990

iné (2)

0252000

| b) | špenát a podobné špenátové plodiny (listy) |
| --- | --- |

b)

25

7

0252010

špenát

0252020

portulaka zeleninová

0252030

listová repa, špenátová repa

0252990

iné (2)

0253000

| c) | listy viniča a podobné druhy |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0254000

| d) | potočnica lekárska |
| --- | --- |

d)

25

7

0255000

| e) | čakanka obyčajná listnatá (šalátová) |
| --- | --- |

e)

0,15

0,1 (*3)

0256000

| f) | bylinky a jedlé kvety |
| --- | --- |

f)

10

4

0256010

trebuľka

0256020

cesnak pažítkový

0256030

zelerová vňať

0256040

petržlen

0256050

šalvia

0256060

rozmarín

0256070

tymian

0256080

bazalka a jedlé kvety

0256090

vavrínový/bobkový list

0256100

estragón

0256990

iné (2)

0260000

Strukoviny

1,5

0,02 (*3)

0260010

fazuľa (so strukmi)

0,01 (*3)

1

0260020

fazuľa (bez strukov)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0260030

hrach (so strukmi)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0260040

hrach (bez strukov)

0,3

0,02 (*3)

0260050

šošovica

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0260990

iné (2)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0270000

Stonková zelenina

0,02 (*3)

0270010

špargľa

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0270020

artičoky bodliakové (kardy)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0270030

zeler

20

4

0,05

0270040

fenikel obyčajný

0,01 (*3)

4

0,02 (*3)

0270050

artičoky pravé

0,3

1

0,2

0270060

pór

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0270070

rebarbora

0,01 (*3)

4

0,02 (*3)

0270080

bambusové výhonky

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0270090

rastový vrchol paliem

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0270990

iné (2)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0280000

Huby, machy a lišajníky

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0280010

pestované huby

0280020

divorastúce huby

0280990

machy a lišajníky

0290000

Riasy a prokaryotické organizmy

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0300000

STRUKOVINY

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

2

0,02 (*3)

0300010

fazuľa

0300020

šošovica

0300030

hrach

0300040

lupiny

0300990

iné (2)

0400000

OLEJNATÉ SEMENÁ A PLODY

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0401000

Olejnaté semená

0401010

ľanové semená

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,15

0401020

arašidy

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401030

mak siaty

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,15

0401040

sezamové semená

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401050

slnečnicové semená

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401060

semená repky

0,03

0,1 (*3)

0,15

0401070

sója fazuľová

0,01 (*3)

4

0,02 (*3)

0401080

horčicové semená

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401090

semená bavlníka

0,01 (*3)

0,4

0,02 (*3)

0401100

semená tekvice

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401110

semená požltu farbiarskeho

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401120

semená boráka lekárskeho

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401130

semená ľaničníka siateho

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401140

semená konopy siatej

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401150

bôby ricínu obyčajného

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401990

iné (2)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0402000

Olejnaté plody

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0402010

olivy na výrobu oleja

4

0402020

jadrá palmy olejnej

0,1 (*3)

0402030

plody palmy olejnej

0,1 (*3)

0402040

kapok

0,1 (*3)

0402990

iné (2)

0,1 (*3)

0500000

OBILNINY

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0500010

jačmeň

0,15

0,1

0500020

pohánka a iné pseudoobilniny

0,01 (*3)

0,05

0500030

kukurica

0,05

0,05

0500040

proso siate

0,05

0,05

0500050

ovos

0,15

0,1

0500060

ryža

0,01 (*3)

0,05

0500070

raž

0,15

0,05

0500080

cirok

0,05

0,05

0500090

pšenica

0,1

0,1

0500990

iné (2)

0,01 (*3)

0,05

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ NÁLEVY, KAKAO A KAROB

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0610000

Čaje

0,02 (*3)

50

0620000

Kávové bôby

0,02 (*3)

0,05

0630000

Bylinné nálevy z/zo

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0631000

| a) | kvetov |
| --- | --- |

a)

0631010

rumanček kamilkový

0631020

ibištek

0631030

ruža

0631040

jazmín

0631050

lipa

0631990

iné (2)

0632000

| b) | listov a bylín |
| --- | --- |

b)

0632010

jahoda

0632020

rooibos

0632030

mate/maté

0632990

iné (2)

0633000

| c) | koreňov |
| --- | --- |

c)

0633010

valeriána lekárska

0633020

všehoj (ženšeň)

0633990

iné (2)

0639000

| d) | akýchkoľvek iných častí rastlín |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaové bôby

0,06

0,02 (*3)

0650000

Karob/rohovník obyčajný/svätojánsky chlieb

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0700000

CHMEĽ

0,02 (*3)

90

0,02 (*3)

15

0,02 (*3)

0800000

KORENINY

0810000

Koreniny zo semien

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0810010

aníz/anízové semeno

0810020

černuška siata

0810030

zeler

0810040

koriander

0810050

rasca

0810060

kôpor

0810070

fenikel

0810080

senovka grécka

0810090

muškátový oriešok

0810990

iné (2)

0820000

Plodové koreniny

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0820010

nové korenie

0,02 (*3)

0820020

sečuánske korenie

0,02 (*3)

0820030

rasca lúčna

0,02 (*3)

0820040

kardamon

0,02 (*3)

0820050

bobule borievky obyčajnej

0,02 (*3)

0820060

korenie (čierne, zelené a biele)

0,02 (*3)

0820070

vanilka

0,02 (*3)

0820080

tamarinda

0,02 (*3)

0820990

iné (2)

0,05

0830000

Koreniny získané z kôry

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0830010

škorica

0830990

iné (2)

0840000

Koreňové a podzemkové koreniny

0840010

sladké drievko

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0840020

zázvor (10)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0840030

kurkuma

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0840040

chren dedinský (11)

0840990

iné (2)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0850000

Koreniny z púčikov

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0850010

klinčeky

0850020

kapara tŕnitá

0850990

iné (2)

0860000

Koreniny z piestika kvetov

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0860010

šafran

0860990

iné (2)

0870000

Koreniny z mieška

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0870010

muškátový kvet

0870990

iné (2)

0900000

TECHNICKÉ PLODINY NA VÝROBU CUKRU (CUKRODÁRNE PLODINY)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0900010

koreň cukrovej repy

0,1 (*3)

0,05

0900020

cukrová trstina

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0900030

korene čakanky

0,1

0,05

0900990

iné (2)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – SUCHOZEMSKÉ ŽIVOČÍCHY

0,01 (*3)

1010000

Tkanivá z

0,02 (*3)

1011000

| a) | ošípaných |
| --- | --- |

a)

1011010

svalovina

0,01 (*3)

0,05

0,05

1011020

tukové tkanivo

0,02

0,01 (*3)

0,5

1011030

pečeň

0,02

0,7

1

1011040

obličky

0,3

0,7

0,2

1011050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,01 (*3)

0,7

0,05

1011990

iné (2)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,05

1012000

| b) | hovädzieho dobytka |
| --- | --- |

b)

1012010

svalovina

0,1

0,05

0,05

1012020

tukové tkanivo

0,1

0,01 (*3)

0,5

1012030

pečeň

0,05

0,7

1

1012040

obličky

1

0,7

0,2

1012050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,05

0,7

0,5

1012990

iné (2)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,05

1013000

| c) | oviec |
| --- | --- |

c)

1013010

svalovina

0,1

0,05

0,05

1013020

tukové tkanivo

0,1

0,01 (*3)

0,5

1013030

pečeň

0,05

0,7

1

1013040

obličky

1

0,7

0,5

1013050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,05

0,7

0,5

1013990

iné (2)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,5

1014000

| d) | kôz |
| --- | --- |

d)

1014010

svalovina

0,1

0,05

0,5

1014020

tukové tkanivo

0,1

0,01 (*3)

0,5

1014030

pečeň

0,05

0,7

1

1014040

obličky

1

0,7

0,5

1014050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,05

0,7

0,5

1014990

iné (2)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,5

1015000

| e) | koňovitých |
| --- | --- |

e)

1015010

svalovina

0,1

0,05

0,5

1015020

tukové tkanivo

0,1

0,01 (*3)

0,5

1015030

pečeň

0,05

0,7

1

1015040

obličky

1

0,7

0,5

1015050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,05

0,7

0,5

1015990

iné (2)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,5

1016000

| f) | hydiny |
| --- | --- |

f)

0,01 (*3)

1016010

svalovina

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1016020

tukové tkanivo

0,02

0,2

1016030

pečeň

0,02

1

1016040

obličky

0,3

0,05

1016050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1016990

iné (2)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1017000

| g) | iných hospodárskych suchozemských zvierat |
| --- | --- |

g)

0,5

1017010

svalovina

0,1

0,05

1017020

tukové tkanivo

0,1

0,01 (*3)

1017030

pečeň

0,05

0,7

1017040

obličky

1

0,7

1017050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,05

0,7

1017990

iné (2)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

1020000

Mlieko

0,02

0,02 (*3)

0,005 (*3)

0,05

1020010

dobytok

1020020

ovce

1020030

kozy

1020040

kone

1020990

iné (2)

1030000

Vtáčie vajcia

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,01 (*3)

0,05

1030010

slepačie

1030020

kačacie

1030030

husacie

1030040

prepeličie

1030990

iné (2)

1040000

Med a iné včelárske produkty (7)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0,02 (*3)

1050000

Obojživelníky a plazy

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1060000

Suchozemské bezstavovce

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1070000

Voľne žijúce suchozemské stavovce

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,01 (*3)

0,5

1100000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – RYBY, RYBIE PRODUKTY A AKÉKOĽVEK INÉ POTRAVINOVÉ PRODUKTY Z MORSKÝCH A SLADKOVODNÝCH ŽIVOČÍCHOV (8)

1200000

PLODINY ALEBO ČASTI PLODÍN POUŽÍVANÉ VÝLUČNE NA VÝROBU KRMIVA PRE ZVIERATÁ (8)

1300000

SPRACOVANÉ POTRAVINOVÉ VÝROBKY (9)

| (F) | = | rozpustné v tuku |
| --- | --- | --- |

(F)

=

rozpustné v tuku

Spirotetramat a jeho 4 metabolity BYI08330-enol, BYI08330-ketohydroxy, BYI08330-monohydroxy a BYI08330 enol-glukozid vyjadrené ako spirotetramat (R)

| (R) | = | Definícia rezídua je odlišná pri týchto kombináciách pesticíd – číslo kódu:
  Spirotetramat – kód 1000000 okrem 1040000 : Spirotetramat a jeho metabolit BYI08330-enol vyjadrený ako spirotetramat“ |
| --- | --- | --- |

(R)

=

Definícia rezídua je odlišná pri týchto kombináciách pesticíd – číslo kódu:

Spirotetramat – kód 1000000 okrem 1040000 : Spirotetramat a jeho metabolit BYI08330-enol vyjadrený ako spirotetramat“

---

(*1)  Označuje dolnú hranicu analytického stanovenia.

(1)  Pokiaľ ide o úplný zoznam výrobkov rastlinného a živočíšneho pôvodu, na ktoré sa uplatňujú MRL, mal by sa uviesť odkaz na prílohu I.

(*2)  Označuje dolnú hranicu analytického stanovenia

(2)  Pokiaľ ide o úplný zoznam výrobkov rastlinného a živočíšneho pôvodu, na ktoré sa uplatňujú MRL, mal by sa uviesť odkaz na prílohu I.“

(*3)  Označuje dolnú hranicu analytického stanovenia.

(3)  Pokiaľ ide o úplný zoznam výrobkov rastlinného a živočíšneho pôvodu, na ktoré sa uplatňujú MRL, mal by sa uviesť odkaz na prílohu I.

---

| 21.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 165/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 165/65

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/1016

z 20. júna 2019

o minimálnej predajnej cene sušeného odstredeného mlieka pre tridsiatu siedmu výzvu na predkladanie ponúk v rámci verejnej súťaže vyhlásenej vykonávacím nariadením (EÚ) 2016/2080

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1240 z 18. mája 2016, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o verejnú intervenciu a pomoc na súkromné skladovanie (2), a najmä na jeho článok 32,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/2080 (3) sa začal predaj sušeného odstredeného mlieka postupom verejného obstarávania. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/2080 (3) sa začal predaj sušeného odstredeného mlieka postupom verejného obstarávania.

| (2) | Vzhľadom na ponuky prijaté na základe tridsiatej siedmej čiastkovej výzvy na predkladanie ponúk by sa mala stanoviť minimálna predajná cena. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na ponuky prijaté na základe tridsiatej siedmej čiastkovej výzvy na predkladanie ponúk by sa mala stanoviť minimálna predajná cena.

| (3) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Pokiaľ ide o tridsiatu siedmu čiastkovú výzvu na predkladanie ponúk, ktorá sa týka predaja sušeného odstredeného mlieka v rámci verejnej súťaže vyhlásenej vykonávacím nariadením (EÚ) 2016/2080 a v prípade ktorej lehota na predkladanie ponúk skončila 18. júna 2019, minimálna predajná cena sa stanovuje na 175,90 EUR/100 kg.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 20. júna 2019

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ

Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 206, 30.7.2016, s. 71.

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2080 z 25. novembra 2016, ktorým sa začína predaj sušeného odstredeného mlieka postupom verejného obstarávania (Ú. v. EÚ L 321, 29.11.2016, s. 45).

3

---

ROZHODNUTIA

| 21.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 165/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 165/66

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/1017

zo 14. júna 2019

o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v rámci Rady členov Medzinárodnej rady pre olivy (IOC), pokiaľ ide o podmienky týkajúce sa pristúpenia vlády Gruzínska k Medzinárodnej dohode o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2015

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 3 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Medzinárodná dohoda o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2015 (ďalej len „dohoda“) bola 18. novembra 2016 v hlavnom sídle OSN v New Yorku podpísaná v mene Únie v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/1892 (1), s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu. Dohoda nadobudla platnosť predbežne 1. januára 2017 v súlade s jej článkom 31 ods. 2 |
| --- | --- |

(1)

Medzinárodná dohoda o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2015 (ďalej len „dohoda“) bola 18. novembra 2016 v hlavnom sídle OSN v New Yorku podpísaná v mene Únie v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/1892 (1), s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu. Dohoda nadobudla platnosť predbežne 1. januára 2017 v súlade s jej článkom 31 ods. 2

| (2) | Dohoda bola uzavretá 17. mája 2019 rozhodnutím Rady (EÚ) 2019/848 (2). |
| --- | --- |

(2)

Dohoda bola uzavretá 17. mája 2019 rozhodnutím Rady (EÚ) 2019/848 (2).

| (3) | Podľa článku 29 dohody má Rada členov Medzinárodnej rady pre olivy (ďalej len „Rada členov“) stanoviť podmienky pre pristúpenie vlády k dohode. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 29 dohody má Rada členov Medzinárodnej rady pre olivy (ďalej len „Rada členov“) stanoviť podmienky pre pristúpenie vlády k dohode.

| (4) | Vláda Gruzínska podala formálnu žiadosť o pristúpenie k dohode. Rada členov by preto mala byť vyzvaná, aby na svojom budúcom zasadnutí alebo v rámci postupu prijatia rozhodnutí Rady členov výmenou korešpondencie stanovila podmienky pre pristúpenie Gruzínska, pokiaľ ide o účastnícke podiely v IOC a lehotu na uloženie listiny o pristúpení. |
| --- | --- |

(4)

Vláda Gruzínska podala formálnu žiadosť o pristúpenie k dohode. Rada členov by preto mala byť vyzvaná, aby na svojom budúcom zasadnutí alebo v rámci postupu prijatia rozhodnutí Rady členov výmenou korešpondencie stanovila podmienky pre pristúpenie Gruzínska, pokiaľ ide o účastnícke podiely v IOC a lehotu na uloženie listiny o pristúpení.

| (5) | Vzhľadom na to, že Gruzínsko rozvíja svoj sektor olív, pokiaľ ide o spotrebu aj produkciu, pristúpenie Gruzínska k dohode za určitých podmienok by mohlo posilniť Medzinárodnú radu pre olivy, najmä so zreteľom na jej snahu zjednotiť vnútroštátne a medzinárodné právo týkajúce sa vlastností výrobkov z olív s cieľom vyhnúť sa akýmkoľvek prekážkam v obchode. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na to, že Gruzínsko rozvíja svoj sektor olív, pokiaľ ide o spotrebu aj produkciu, pristúpenie Gruzínska k dohode za určitých podmienok by mohlo posilniť Medzinárodnú radu pre olivy, najmä so zreteľom na jej snahu zjednotiť vnútroštátne a medzinárodné právo týkajúce sa vlastností výrobkov z olív s cieľom vyhnúť sa akýmkoľvek prekážkam v obchode.

| (6) | Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Rade členov, pretože rozhodnutia, ktoré sa majú prijať, budú mať právne účinky pre Úniu vzhľadom na to, že budú mať dopad na rozhodovací pomer v Rade členov v prípade, že v súlade s článkom 10 ods. 4 dohody sa rozhodnutia neprijmú vzájomnou dohodou, |
| --- | --- |

(6)

Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Rade členov, pretože rozhodnutia, ktoré sa majú prijať, budú mať právne účinky pre Úniu vzhľadom na to, že budú mať dopad na rozhodovací pomer v Rade členov v prípade, že v súlade s článkom 10 ods. 4 dohody sa rozhodnutia neprijmú vzájomnou dohodou,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pozícia, ktorá sa má v mene Únie zaujať v rámci Rady členov Medzinárodnej rady pre olivy na jej budúcom zasadnutí alebo v rámci postupu prijatia rozhodnutí Rady členov výmenou korešpondencie, pokiaľ ide o podmienky týkajúce sa pristúpenia vlády Gruzínska k dohode, je uvedená v prílohe.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Luxemburgu 14. júna 2019

Za Radu

predseda

E.O. TEODOROVICI

---

(1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/1892 z 10. októbra 2016 o podpise v mene Európskej únie a predbežnom vykonávaní Medzinárodnej dohody o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2015 (Ú. v. EÚ L 293, 28.10.2016, s. 2).

1

(2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/848 zo 17. mája 2019 o uzavretí Medzinárodnej dohody o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2015 v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 139, 27.5.2019, s. 1).

2

---

PRÍLOHA

Únia podporuje pristúpenie vlády Gruzínska k dohode na budúcom zasadnutí Rady členov alebo v rámci postupu prijatia rozhodnutí Rady členov výmenou korešpondencie za predpokladu, že účastnícke podiely Gruzínska sa vypočítajú podľa vzorca stanoveného v článku 11 dohody a že lehota na uloženie listiny o pristúpení umožní Gruzínsku pristúpiť k dohode čo najskôr. V prípade, že sa uloženie listiny o pristúpení neuskutoční v rámci lehoty, Únia môže v následných rozhodnutiach, ktoré má prijať Rada členov, podporiť predĺženie lehoty na uloženie listiny o pristúpení.

---

| 21.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 165/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 165/69

---

ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2019/1018

z 20. júna 2019,

ktorým sa mení rozhodnutie 2014/386/SZBP o reštriktívnych opatreniach v reakcii na protiprávnu anexiu Krymu a Sevastopola

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,

so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

keďže:

| (1) | Rada 23. júna 2014 prijala rozhodnutie 2014/386/SZBP (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada 23. júna 2014 prijala rozhodnutie 2014/386/SZBP (1).

| (2) | Rada neuznáva a naďalej odsudzuje protiprávnu anexiu Krymu a Sevastopola Ruskou federáciou a bude naďalej odhodlaná plne vykonávať svoju politiku neuznania. |
| --- | --- |

(2)

Rada neuznáva a naďalej odsudzuje protiprávnu anexiu Krymu a Sevastopola Ruskou federáciou a bude naďalej odhodlaná plne vykonávať svoju politiku neuznania.

| (3) | Na základe preskúmania rozhodnutia 2014/386/SZBP by sa platnosť reštriktívnych opatrení mala predĺžiť do 23. júna 2020. |
| --- | --- |

(3)

Na základe preskúmania rozhodnutia 2014/386/SZBP by sa platnosť reštriktívnych opatrení mala predĺžiť do 23. júna 2020.

| (4) | Rozhodnutie 2014/386/SZBP by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie 2014/386/SZBP by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V článku 5 rozhodnutia 2014/386/SZBP sa druhý odsek nahrádza takto:

„Toto rozhodnutie sa uplatňuje do 23. júna 2020.“

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 20. júna 2019

Za Radu

predseda

G. CIAMBA

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2014/386/SZBP z 23. júna 2014 o reštriktívnych opatreniach v reakcii na protiprávnu anexiu Krymu a Sevastopola (Ú. v. EÚ L 183, 24.6.2014, s. 70).

1

---

ODPORÚČANIA

| 21.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 165/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 165/70

---

ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2019/1019

zo 7. júna 2019

o modernizácii budov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,

keďže:

| (1) | Únia je odhodlaná vytvoriť udržateľný, konkurencieschopný, bezpečný a dekarbonizovaný energetický systém. Energetická únia a rámec politík v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 stanovujú pre Úniu ambiciózne záväzky ďalšieho znižovania emisií skleníkových plynov minimálne o 40 % do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990, zvýšenia podielu spotreby energie z obnoviteľných zdrojov, dosiahnutia úspor energie v súlade s ambíciami na úrovni Únie a zvýšenia energetickej bezpečnosti, konkurencieschopnosti a udržateľnosti Únie. V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (1) zmenenej smernicou (EÚ) 2018/2002 (2) sa stanovuje hlavný cieľ v oblasti energetickej efektívnosti dosiahnuť do roku 2030 úspory energie na úrovni Únie najmenej 32,5 %. V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (3) sa stanovuje záväzný cieľ dosiahnuť roku 2030 aspoň 32 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(1)

Únia je odhodlaná vytvoriť udržateľný, konkurencieschopný, bezpečný a dekarbonizovaný energetický systém. Energetická únia a rámec politík v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 stanovujú pre Úniu ambiciózne záväzky ďalšieho znižovania emisií skleníkových plynov minimálne o 40 % do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990, zvýšenia podielu spotreby energie z obnoviteľných zdrojov, dosiahnutia úspor energie v súlade s ambíciami na úrovni Únie a zvýšenia energetickej bezpečnosti, konkurencieschopnosti a udržateľnosti Únie. V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (1) zmenenej smernicou (EÚ) 2018/2002 (2) sa stanovuje hlavný cieľ v oblasti energetickej efektívnosti dosiahnuť do roku 2030 úspory energie na úrovni Únie najmenej 32,5 %. V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (3) sa stanovuje záväzný cieľ dosiahnuť roku 2030 aspoň 32 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov na úrovni Únie.

| (2) | Budovy majú kľúčový význam pre politiku energetickej efektívnosti Únie, keďže na ne pripadá takmer 40 % konečnej spotreby energie. |
| --- | --- |

(2)

Budovy majú kľúčový význam pre politiku energetickej efektívnosti Únie, keďže na ne pripadá takmer 40 % konečnej spotreby energie.

| (3) | Parížskou dohodou o zmene klímy z roku 2015, ktorá nadväzuje na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP 21), sa posilňuje úsilie, ktoré sa v Únii vynakladá na dekarbonizáciu jej fondu budov. Keďže na vykurovanie a chladenie sa používa takmer 50 % konečnej spotreby energie v Únii, z čoho 80 % sa využíva v budovách, dosiahnutie cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy súvisí s jej úsilím o obnovu fondu budov uprednostňovaním energetickej efektívnosti, uplatňovaním zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, ako aj zvážením využívania obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

(3)

Parížskou dohodou o zmene klímy z roku 2015, ktorá nadväzuje na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP 21), sa posilňuje úsilie, ktoré sa v Únii vynakladá na dekarbonizáciu jej fondu budov. Keďže na vykurovanie a chladenie sa používa takmer 50 % konečnej spotreby energie v Únii, z čoho 80 % sa využíva v budovách, dosiahnutie cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy súvisí s jej úsilím o obnovu fondu budov uprednostňovaním energetickej efektívnosti, uplatňovaním zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, ako aj zvážením využívania obnoviteľných zdrojov energie.

| (4) | Komisia zdôraznila význam energetickej efektívnosti a úlohu sektora budov pri dosahovaní cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy a pri prechode na čistú energiu vo svojom oznámení Energetická efektívnosť a jej prínos k energetickej bezpečnosti v rámci politík v oblasti klímy a energie do roku 2030 (4), v oznámení Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy (5) a v oznámení Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo (6). V poslednom uvedenom oznámení sa zdôrazňuje, že opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti by mali zohrávať ústrednú úlohu pri dosahovaní klimaticky neutrálneho hospodárstva do roku 2050 a spotreba energie by sa vďaka nim mala v porovnaní s rokom 2005 znížiť až o polovicu. |
| --- | --- |

(4)

Komisia zdôraznila význam energetickej efektívnosti a úlohu sektora budov pri dosahovaní cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy a pri prechode na čistú energiu vo svojom oznámení Energetická efektívnosť a jej prínos k energetickej bezpečnosti v rámci politík v oblasti klímy a energie do roku 2030 (4), v oznámení Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy (5) a v oznámení Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo (6). V poslednom uvedenom oznámení sa zdôrazňuje, že opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti by mali zohrávať ústrednú úlohu pri dosahovaní klimaticky neutrálneho hospodárstva do roku 2050 a spotreba energie by sa vďaka nim mala v porovnaní s rokom 2005 znížiť až o polovicu.

| (5) | Za prvoradú prioritu pri vytváraní energetickej únie sa považuje dôsledné vykonávanie a presadzovanie existujúcich právnych predpisov v oblasti energetiky. |
| --- | --- |

(5)

Za prvoradú prioritu pri vytváraní energetickej únie sa považuje dôsledné vykonávanie a presadzovanie existujúcich právnych predpisov v oblasti energetiky.

| (6) | Hlavnými právnymi predpismi sú smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (7) (ďalej len „smernica o energetickej hospodárnosti budov“) spolu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES (8) a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 (9), v ktorých sa rieši energetická hospodárnosť budov v kontexte cieľov v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2030. Smernica o energetickej hospodárnosti budov má dva doplnkové ciele, a to zrýchliť obnovu existujúcich budov do roku 2050 a podporiť modernizáciu všetkých budov prostredníctvom inteligentných technológií a jednoznačnejšieho prepojenia na čistú mobilitu. |
| --- | --- |

(6)

Hlavnými právnymi predpismi sú smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (7) (ďalej len „smernica o energetickej hospodárnosti budov“) spolu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES (8) a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 (9), v ktorých sa rieši energetická hospodárnosť budov v kontexte cieľov v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2030. Smernica o energetickej hospodárnosti budov má dva doplnkové ciele, a to zrýchliť obnovu existujúcich budov do roku 2050 a podporiť modernizáciu všetkých budov prostredníctvom inteligentných technológií a jednoznačnejšieho prepojenia na čistú mobilitu.

| (7) | Smernica o energetickej hospodárnosti budov bola v roku 2018 zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 (10) s cieľom urýchliť modernizáciu budov v Únii. |
| --- | --- |

(7)

Smernica o energetickej hospodárnosti budov bola v roku 2018 zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 (10) s cieľom urýchliť modernizáciu budov v Únii.

| (8) | Hospodárnosť technických systémov budov významne ovplyvňuje celkovú energetickú hospodárnosť budov, a preto by sa mala optimalizovať. Dôležité je zabezpečiť, aby sa energetická hospodárnosť budov zlepšovala integrovane a aby sa zároveň brali do úvahy opatrenia týkajúce sa obalových konštrukcií, ako aj technických systémov budov. |
| --- | --- |

(8)

Hospodárnosť technických systémov budov významne ovplyvňuje celkovú energetickú hospodárnosť budov, a preto by sa mala optimalizovať. Dôležité je zabezpečiť, aby sa energetická hospodárnosť budov zlepšovala integrovane a aby sa zároveň brali do úvahy opatrenia týkajúce sa obalových konštrukcií, ako aj technických systémov budov.

| (9) | Vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa transponuje článok 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov, musia zabezpečiť, aby sa požiadavky na systémy stanovili a presadzovali pre rozšírenú skupinu technických systémov budov a aby sa zaviedli nové požiadavky týkajúce sa inštalácie samoregulačných zariadení v budovách. |
| --- | --- |

(9)

Vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa transponuje článok 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov, musia zabezpečiť, aby sa požiadavky na systémy stanovili a presadzovali pre rozšírenú skupinu technických systémov budov a aby sa zaviedli nové požiadavky týkajúce sa inštalácie samoregulačných zariadení v budovách.

| (10) | V záujme dosiahnutia cieľov politiky energetickej efektívnosti v sektore budov by sa mala zvýšiť transparentnosť energetických certifikátov. Vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorými sa transponujú požiadavky stanovené v článku 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov, sa musí zabezpečiť, aby bola celková energetická hospodárnosť upravovanej časti alebo v náležitých prípadoch celého systému zdokumentovaná na účely certifikácie budov a kontroly súladu, keď sa vymieňajú alebo modernizujú technické systémy budov, ako sú systémy pre vykurovanie priestoru, klimatizáciu alebo ohrev vody. |
| --- | --- |

(10)

V záujme dosiahnutia cieľov politiky energetickej efektívnosti v sektore budov by sa mala zvýšiť transparentnosť energetických certifikátov. Vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorými sa transponujú požiadavky stanovené v článku 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov, sa musí zabezpečiť, aby bola celková energetická hospodárnosť upravovanej časti alebo v náležitých prípadoch celého systému zdokumentovaná na účely certifikácie budov a kontroly súladu, keď sa vymieňajú alebo modernizujú technické systémy budov, ako sú systémy pre vykurovanie priestoru, klimatizáciu alebo ohrev vody.

| (11) | Prostredníctvom inovácie a nových technológií môžu budovy takisto prispievať k celkovej dekarbonizácii hospodárstva vrátane sektora dopravy. Budovy môžu napríklad podporovať vývoj infraštruktúry potrebnej na inteligentné nabíjanie elektrických vozidiel, ktorá môže pre členské štáty, ak sa tak rozhodnú, poskytovať základňu na využívanie autobatérií ako zdroja energie. |
| --- | --- |

(11)

Prostredníctvom inovácie a nových technológií môžu budovy takisto prispievať k celkovej dekarbonizácii hospodárstva vrátane sektora dopravy. Budovy môžu napríklad podporovať vývoj infraštruktúry potrebnej na inteligentné nabíjanie elektrických vozidiel, ktorá môže pre členské štáty, ak sa tak rozhodnú, poskytovať základňu na využívanie autobatérií ako zdroja energie.

| (12) | Elektrické vozidlá sú dôležitým prvkom prechodu na čistú energiu založeného na opatreniach zameraných na energetickú efektívnosť, alternatívnych palivách, obnoviteľných zdrojoch energie a inovatívnych riešeniach v oblasti riadenia energetickej flexibility. Stavebné predpisy možno účinne využiť na zavedenie cielených požiadaviek na podporu vytvárania nabíjacej infraštruktúry na parkoviskách v bytových a nebytových budovách. Vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa transponujú požiadavky článku 8 ods. 2 až 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov, musia zabezpečiť vytváranie nabíjacej infraštruktúry pre elektrické vozidlá na parkoviskách budov. |
| --- | --- |

(12)

Elektrické vozidlá sú dôležitým prvkom prechodu na čistú energiu založeného na opatreniach zameraných na energetickú efektívnosť, alternatívnych palivách, obnoviteľných zdrojoch energie a inovatívnych riešeniach v oblasti riadenia energetickej flexibility. Stavebné predpisy možno účinne využiť na zavedenie cielených požiadaviek na podporu vytvárania nabíjacej infraštruktúry na parkoviskách v bytových a nebytových budovách. Vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa transponujú požiadavky článku 8 ods. 2 až 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov, musia zabezpečiť vytváranie nabíjacej infraštruktúry pre elektrické vozidlá na parkoviskách budov.

| (13) | Členské štáty by pri uplatňovaní požiadaviek článku 8 ods. 2 až 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov mali zvážiť potrebu holistického a koherentného územného plánovania, ako aj podporu alternatívnych, bezpečných a udržateľných spôsobov dopravy a ich podpornej infraštruktúry, napríklad prostredníctvom vyhradenej parkovacej infraštruktúry pre elektrické bicykle a pre vozidlá osôb so zníženou pohyblivosťou. |
| --- | --- |

(13)

Členské štáty by pri uplatňovaní požiadaviek článku 8 ods. 2 až 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov mali zvážiť potrebu holistického a koherentného územného plánovania, ako aj podporu alternatívnych, bezpečných a udržateľných spôsobov dopravy a ich podpornej infraštruktúry, napríklad prostredníctvom vyhradenej parkovacej infraštruktúry pre elektrické bicykle a pre vozidlá osôb so zníženou pohyblivosťou.

| (14) | Členské štáty by mali stanoviť opatrenia na zjednodušenie zavádzania nabíjacej infraštruktúry s cieľom odstrániť prekážky, ako sú napríklad rozdelenie stimulov a administratívne komplikácie, s ktorými sa stretávajú jednotliví vlastníci, keď chcú nainštalovať nabíjaciu stanicu na svojom parkovacom mieste. |
| --- | --- |

(14)

Členské štáty by mali stanoviť opatrenia na zjednodušenie zavádzania nabíjacej infraštruktúry s cieľom odstrániť prekážky, ako sú napríklad rozdelenie stimulov a administratívne komplikácie, s ktorými sa stretávajú jednotliví vlastníci, keď chcú nainštalovať nabíjaciu stanicu na svojom parkovacom mieste.

| (15) | V záujme digitalizácie sektora budov, a tým aj uľahčenia vzniku inteligentných domovov a dobre prepojených komunít by sa mali poskytnúť cielené stimuly na podporu systémov pripravených na zavedenie inteligentných technológií a digitálnych riešení v zastavanom prostredí. |
| --- | --- |

(15)

V záujme digitalizácie sektora budov, a tým aj uľahčenia vzniku inteligentných domovov a dobre prepojených komunít by sa mali poskytnúť cielené stimuly na podporu systémov pripravených na zavedenie inteligentných technológií a digitálnych riešení v zastavanom prostredí.

| (16) | Dôležité je zvyšovať informovanosť vlastníkov a užívateľov budov o hodnote automatizácie budov a elektronického monitorovania technických systémov budov; a presvedčiť užívateľov o skutočných úsporách vyplývajúcich z týchto vylepšených funkcií. |
| --- | --- |

(16)

Dôležité je zvyšovať informovanosť vlastníkov a užívateľov budov o hodnote automatizácie budov a elektronického monitorovania technických systémov budov; a presvedčiť užívateľov o skutočných úsporách vyplývajúcich z týchto vylepšených funkcií.

| (17) | V záujme zabezpečenia počiatočnej a priebežnej hospodárnosti vykurovacích, klimatizačných a ventilačných systémov by sa z dôvodu maximalizácie ich výsledkov mali navrhnúť kontrolné schémy. Článkami 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa rozširuje rozsah technických systémov budov, ktoré podliehajú pravidelným kontrolám alebo alternatívnym opatreniam. V uvedených článkoch sa okrem toho stanovujú alternatívy kontrol založené na automatizácii a riadení alebo elektronickom monitorovaní a stanovujú sa nové požiadavky na inštaláciu systémov automatizácie a riadenia budov v určitých nebytových budovách. |
| --- | --- |

(17)

V záujme zabezpečenia počiatočnej a priebežnej hospodárnosti vykurovacích, klimatizačných a ventilačných systémov by sa z dôvodu maximalizácie ich výsledkov mali navrhnúť kontrolné schémy. Článkami 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa rozširuje rozsah technických systémov budov, ktoré podliehajú pravidelným kontrolám alebo alternatívnym opatreniam. V uvedených článkoch sa okrem toho stanovujú alternatívy kontrol založené na automatizácii a riadení alebo elektronickom monitorovaní a stanovujú sa nové požiadavky na inštaláciu systémov automatizácie a riadenia budov v určitých nebytových budovách.

| (18) | Automatizácia budov a elektronické monitorovanie technických systémov budov sa preukázali ako účinná náhrada kontrol, najmä v prípade veľkých systémov. Preto majú veľký potenciál priniesť spotrebiteľom aj podnikom nákladovo efektívne a výrazné úspory energie. Inštalácia takéhoto vybavenia by sa mala považovať za nákladovo efektívnu alternatívu kontrol veľkých nebytových budov a dostatočne veľkých bytových budov, pretože ponúka zaujímavú návratnosť investícií a umožňuje konať na základe poskytnutých informácií, vďaka čomu dosahuje priebežné úspory energie. Vykonaním požiadaviek uvedených v článku 14 ods. 4 a článku 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa zabezpečí, ak je to technicky a ekonomicky realizovateľné, aby sa v nebytových budovách inštalovali systémy automatizácie a riadenia budov, ktorých účinný menovitý výkon vykurovacieho alebo klimatizačného systému prekračuje určitú prahovú hodnotu. |
| --- | --- |

(18)

Automatizácia budov a elektronické monitorovanie technických systémov budov sa preukázali ako účinná náhrada kontrol, najmä v prípade veľkých systémov. Preto majú veľký potenciál priniesť spotrebiteľom aj podnikom nákladovo efektívne a výrazné úspory energie. Inštalácia takéhoto vybavenia by sa mala považovať za nákladovo efektívnu alternatívu kontrol veľkých nebytových budov a dostatočne veľkých bytových budov, pretože ponúka zaujímavú návratnosť investícií a umožňuje konať na základe poskytnutých informácií, vďaka čomu dosahuje priebežné úspory energie. Vykonaním požiadaviek uvedených v článku 14 ods. 4 a článku 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa zabezpečí, ak je to technicky a ekonomicky realizovateľné, aby sa v nebytových budovách inštalovali systémy automatizácie a riadenia budov, ktorých účinný menovitý výkon vykurovacieho alebo klimatizačného systému prekračuje určitú prahovú hodnotu.

| (19) | Na splnenie cieľov politiky energetickej efektívnosti v sektore budov by sa mala zvýšiť transparentnosť výpočtov energetickej hospodárnosti, a to zaistením jednotného stanovovania a uplatňovania všetkých parametrov potrebných pre certifikáciu a pre minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť v celej Únii. |
| --- | --- |

(19)

Na splnenie cieľov politiky energetickej efektívnosti v sektore budov by sa mala zvýšiť transparentnosť výpočtov energetickej hospodárnosti, a to zaistením jednotného stanovovania a uplatňovania všetkých parametrov potrebných pre certifikáciu a pre minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť v celej Únii.

| (20) | Príloha I k smernici o energetickej hospodárnosti budov bola zmenená s cieľom zaviesť určitú transparentnosť do výpočtu faktorov primárnej energie, aby sa zdôraznila ústredná úloha obalových konštrukcií budov a aby sa zohľadnila úloha obnoviteľných zdrojov energie na mieste a mimo budovy. |
| --- | --- |

(20)

Príloha I k smernici o energetickej hospodárnosti budov bola zmenená s cieľom zaviesť určitú transparentnosť do výpočtu faktorov primárnej energie, aby sa zdôraznila ústredná úloha obalových konštrukcií budov a aby sa zohľadnila úloha obnoviteľných zdrojov energie na mieste a mimo budovy.

| (21) | Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia na transpozíciu smernice (EÚ) 2018/844 do 10. marca 2020. |
| --- | --- |

(21)

Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia na transpozíciu smernice (EÚ) 2018/844 do 10. marca 2020.

| (22) | Úplná transpozícia a účinné vykonávanie zmenenej smernice o energetickej hospodárnosti budov zásadne prispejú k dosiahnutiu cieľov týkajúcich sa energetickej efektívnosti do roku 2030 a nasmerujú Úniu k úplnej dekarbonizácii vnútroštátnych fondov budov do roku 2050. |
| --- | --- |

(22)

Úplná transpozícia a účinné vykonávanie zmenenej smernice o energetickej hospodárnosti budov zásadne prispejú k dosiahnutiu cieľov týkajúcich sa energetickej efektívnosti do roku 2030 a nasmerujú Úniu k úplnej dekarbonizácii vnútroštátnych fondov budov do roku 2050.

| (23) | V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa členským štátom ponecháva veľký priestor na voľné konanie pri navrhovaní svojich stavebných predpisov a vykonávaní technických požiadaviek na obnovu, certifikáty budov a technické systémy budov tak, ako to najlepšie vyhovuje vnútroštátnym klimatickým podmienkam a fondom budov. Cieľom tohto odporúčania je vysvetliť podstatu uvedených technických požiadaviek a uviesť rozličné spôsoby, ktorými možno dosiahnuť ciele smernice. Uvádzajú sa v ňom aj skúsenosti a najlepšie postupy, ktoré Komisia zaznamenala v členských štátoch. |
| --- | --- |

(23)

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa členským štátom ponecháva veľký priestor na voľné konanie pri navrhovaní svojich stavebných predpisov a vykonávaní technických požiadaviek na obnovu, certifikáty budov a technické systémy budov tak, ako to najlepšie vyhovuje vnútroštátnym klimatickým podmienkam a fondom budov. Cieľom tohto odporúčania je vysvetliť podstatu uvedených technických požiadaviek a uviesť rozličné spôsoby, ktorými možno dosiahnuť ciele smernice. Uvádzajú sa v ňom aj skúsenosti a najlepšie postupy, ktoré Komisia zaznamenala v členských štátoch.

| (24) | Komisia sa zaviazala, že bude s členskými štátmi úzko spolupracovať pri transpozícii a účinnom vykonávaní smernice o energetickej hospodárnosti budov. Na tento účel sa vypracovalo toto odporúčanie s cieľom podrobnejšie vysvetliť, ako by sa mali vykladať určité ustanovenia smernice o energetickej hospodárnosti budov a ako ich možno čo najlepšie uplatňovať v kontexte vnútroštátnej transpozície. Cieľom je najmä zabezpečiť jednotné chápanie vo všetkých členských štátoch pri vypracúvaní ich transpozičných opatrení. Týmto odporúčaním sa nemenia právne účinky smernice o energetickej hospodárnosti budov a nie je ním dotknutý záväzný výklad smernice o energetickej hospodárnosti budov poskytnutý Súdnym dvorom. Toto odporúčanie sa týka aspektov prítomných v smernici o energetickej hospodárnosti budov, ktoré sú zložité, náročné na transpozíciu a majú vysoký potenciál vplyvu na energetickú efektívnosť budov. Toto odporúčanie sa zameriava na ustanovenia súvisiace s modernizáciou budov a týka sa článkov 2, 8, 14, 15 a prílohy I k smernici o energetickej hospodárnosti budov, ktoré obsahujú ustanovenia o technických systémoch budov a ich kontrolách, elektromobilite a výpočte energetickej hospodárnosti budov. Ustanovenia v smernici o energetickej hospodárnosti budov súvisiace s obnovou sú predmetom samostatného odporúčania. |
| --- | --- |

(24)

Komisia sa zaviazala, že bude s členskými štátmi úzko spolupracovať pri transpozícii a účinnom vykonávaní smernice o energetickej hospodárnosti budov. Na tento účel sa vypracovalo toto odporúčanie s cieľom podrobnejšie vysvetliť, ako by sa mali vykladať určité ustanovenia smernice o energetickej hospodárnosti budov a ako ich možno čo najlepšie uplatňovať v kontexte vnútroštátnej transpozície. Cieľom je najmä zabezpečiť jednotné chápanie vo všetkých členských štátoch pri vypracúvaní ich transpozičných opatrení. Týmto odporúčaním sa nemenia právne účinky smernice o energetickej hospodárnosti budov a nie je ním dotknutý záväzný výklad smernice o energetickej hospodárnosti budov poskytnutý Súdnym dvorom. Toto odporúčanie sa týka aspektov prítomných v smernici o energetickej hospodárnosti budov, ktoré sú zložité, náročné na transpozíciu a majú vysoký potenciál vplyvu na energetickú efektívnosť budov. Toto odporúčanie sa zameriava na ustanovenia súvisiace s modernizáciou budov a týka sa článkov 2, 8, 14, 15 a prílohy I k smernici o energetickej hospodárnosti budov, ktoré obsahujú ustanovenia o technických systémoch budov a ich kontrolách, elektromobilite a výpočte energetickej hospodárnosti budov. Ustanovenia v smernici o energetickej hospodárnosti budov súvisiace s obnovou sú predmetom samostatného odporúčania.

| (25) | Toto odporúčanie by preto členským štátom malo umožniť dosiahnutie silných účinkov, pokiaľ ide o modernizáciu ich fondu budov. |
| --- | --- |

(25)

Toto odporúčanie by preto členským štátom malo umožniť dosiahnutie silných účinkov, pokiaľ ide o modernizáciu ich fondu budov.

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

| 1. | Členské štáty by mali pri transpozícii požiadaviek stanovených v smernici (EÚ) 2018/844 dodržiavať usmernenia uvedené v prílohe k tomuto odporúčaniu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toto odporúčanie je určené členským štátom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toto odporúčanie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

3.

V Bruseli 7. júna 2019

Za Komisiu

Miguel ARIAS CAÑETE

člen Komisie

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 z 11. decembra 2018, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 210).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

3

(4)  Posúdenie vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Energetická efektívnosť a jej prínos k energetickej bezpečnosti v rámci politík v oblasti klímy a energie do roku 2030 [SWD(2014) 255 final].

4

(5)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy [COM(2015) 80 final].

5

Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy

(6)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo [COM(2018) 773 final].

6

Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov (Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 zo 4. júla 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 1).

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 75).

10

---

PRÍLOHA

1.   ÚVOD

Smernicou 2010/31/EÚ (ďalej len „smernica o energetickej hospodárnosti budov“) sa podporuje zvyšovanie energetickej hospodárnosti budov vrátane technických systémov budov. V danej smernici sa predovšetkým jasne uvádzajú systémy, na ktoré sa vzťahujú požiadavky, a obsahuje konkrétne ustanovenia na zabezpečenie toho, aby boli uvedené systémy navrhnuté, dimenzované, inštalované a nastavené tak, aby sa optimalizovala hospodárnosť. V prípade systémov, ktoré majú osobitne významný vplyv na energetickú hospodárnosť, sa v smernici požadujú aj kontroly na pravidelné monitorovanie efektívnosti systému. Elektronické monitorovanie a regulácia sa považujú za možné alternatívy kontrol.

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (ďalej len „smernica o energetickej efektívnosti“) obsahovala ustanovenia o obnove budov a dlhodobých stratégiách na mobilizáciu investícií do obnovy vnútroštátnych fondov budov.

Smernica o energetickej hospodárnosti budov a smernica o energetickej efektívnosti boli zmenené smernicou (EÚ) 2018/844, ktorá nadobudla účinnosť 9. júla 2018 a ktorou sa posilňujú vyššie uvedené prvky a zvyšujú sa typy systémov, ktorých hospodárnosť sa má optimalizovať. Posilňuje sa v nej aj úloha elektronického monitorovania, automatizácie a riadenia a obsahuje ďalšie požiadavky, ktoré podporujú vytvorenie infraštruktúry na nabíjanie elektrických vozidiel na parkoviskách budov.

V dôsledku rozšírenia rozsahu vymedzenia technických systémov budov o ďalšie systémy a všeobecnejšie vzhľadom na potrebu zohľadniť vývoj budov a energetického systému treba aktualizovať rámec smernice o energetickej hospodárnosti budov na výpočet energetickej hospodárnosti budov. Predovšetkým to znamená zvýšenie transparentnosti výpočtov energetickej hospodárnosti a energetických certifikátov, najmä pokiaľ ide o výpočet faktorov primárnej energie.

Cieľom tohto odporúčania je pomôcť zabezpečiť úplné vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov Únie v odvetví energetiky. Poskytuje usmernenia k tomu, ako chápať a transponovať smernicu o energetickej hospodárnosti budov, najmä ustanovenia, ktoré sa týkajú technických systémov budov a ich kontrol, vrátane: požiadaviek týkajúcich sa inštalácie samoregulačných zariadení a systémov automatizácie a riadenia budov (článok 8 a články 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov), nabíjacej infraštruktúry pre elektromobilitu (článok 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov) a výpočtu faktorov primárnej energie (príloha I k smernici o energetickej hospodárnosti budov).

V usmerneniach uvedených v tejto prílohe sa uvádza názor útvarov Komisie. Nemenia sa nimi účinky smernice a nemajú vplyv na záväzný výklad článkov 2, 8, 14, 15 a prílohy I k smernici o energetickej hospodárnosti budov zo strany Súdneho dvora.

2.   TECHNICKÉ SYSTÉMY BUDOV A ICH KONTROLY VRÁTANE POŽIADAVIEK TÝKAJÚCICH SA INŠTALÁCIE SAMOREGULAČNÝCH ZARIADENÍ A SYSTÉMOV AUTOMATIZÁCIE A RIADENIA BUDOV

2.1.   Cieľ: zabezpečiť optimálnu hospodárnosť technických systémov budov a podporiť riadenie energie a vnútorného prostredia

Smernica o energetickej hospodárnosti budov obsahuje ustanovenia o požiadavkách na technické systémy budov a o posúdení a dokumentácii hospodárnosti systému, ktoré majú dvojaký cieľ. Po prvé, cieľom posúdenia a dokumentácie hospodárnosti systému je zabezpečiť vhodný návrh, inštaláciu a uvedenie do prevádzky technických systémov budov, aby sa optimalizovala ich skutočná hospodárnosť. Po druhé, cieľom je zabezpečiť, aby sa sledoval a zdokumentoval každý zásah, ktorý môže mať vplyv na hospodárnosť technického systému budov. Je to dôležité, pretože uvedené informácie sú pre vlastníka cenné a uľahčujú posúdenie hospodárnosti budovy ako celku (napr. v rámci certifikácie energetickej hospodárnosti).

Zmenou smernice o energetickej hospodárnosti budov sa rozširuje rozsah pravidelnej kontroly technických systémov budov. Cieľom týchto kontrol je vyhodnotiť hospodárnosť systému. V rámci kontrol by sa mali identifikovať aj otázky alebo problémy, navrhnúť riešenia alebo opatrenia na zlepšenie a výsledky kontroly by sa mali zaznamenať v správe pre budúce použitie.

S cieľom zlepšiť riadenie spotreby energie a zároveň obmedziť náklady smernica o energetickej hospodárnosti budov obsahuje požiadavky na inštaláciu samoregulačných zariadení, ktoré vedia regulovať vnútornú teplotu v budovách. Obsahuje tiež požiadavku inštalovať systémy automatizácie a riadenia budov (building automation and control systems – BACS) vo všetkých (existujúcich a nových) nebytových budovách s vykurovacími, vetracími a klimatizačnými systémami, ktorých účinný menovitý výkon presahuje určitú hodnotu. Dôvodom je, že systémy automatizácie a riadenia budov vedú k značným úsporám energie, zlepšujú riadenie vnútorného prostredia a sú prospešné pre vlastníkov a aj používateľov budov, najmä vo veľkých nebytových budovách.

2.2.   Rozsah pôsobnosti ustanovení o technických systémoch budov a ich kontrolách, samoregulačných zariadeniach a systémoch automatizácie a riadenia budov

V tomto pododdiele sa v náležitých prípadoch pripomína rozsah a obsah uvedených ustanovení a zdôrazňujú sa rozdiely zavedené zmenami vyplývajúcimi zo smernice (EÚ) 2018/844.

2.2.1.   Technické systémy budov: požiadavky na systémy, posúdenie a dokumentácia celkovej energetickej hospodárnosti (článok 2, článok 8 ods. 1 a článok 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Pred zmenou: pred zmenou sa v článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov od členských štátov požadovalo, aby stanovili systémové požiadavky na celkovú hospodárnosť, správne zabudovanie a primerané dimenzovanie, nastavenie a reguláciu technických systémov budov. Táto povinnosť platila pre technické systémy budov nainštalované v existujúcich budovách a členské štáty ju mohli uplatniť aj na technické systémy budov nainštalované v nových budovách. Okrem toho bol pred zmenou v článku 2 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov technický systém budovy vymedzený ako „technické zariadenia budovy alebo jednotky budovy na vykurovanie, chladenie, vetranie, prípravu teplej vody, osvetlenie alebo na ich kombináciu“.

Po zmene: pokiaľ ide o technické systémy budov, článok 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov bol nahradený, pričom treba poznamenať toto:

| a) | ustanovenia o požiadavkách na technické systémy budov v článku 8 ods. 1 zostávajú v podstate nezmenené (s výnimkou systémov, na ktoré sa museli uplatňovať systémové požiadavky uvedené v druhom pododseku, ktorý bol zrušený); |
| --- | --- |

a)

ustanovenia o požiadavkách na technické systémy budov v článku 8 ods. 1 zostávajú v podstate nezmenené (s výnimkou systémov, na ktoré sa museli uplatňovať systémové požiadavky uvedené v druhom pododseku, ktorý bol zrušený);

| b) | zmenami sa aktualizuje a rozširuje vymedzenie pojmu „technické systémy budov“ (článok 2 ods. 3); |
| --- | --- |

b)

zmenami sa aktualizuje a rozširuje vymedzenie pojmu „technické systémy budov“ (článok 2 ods. 3);

| c) | zmenami sa zavádzajú nové ustanovenia o posudzovaní a dokumentácii celkovej hospodárnosti technických systémov budov (článok 8 ods. 9). |
| --- | --- |

c)

zmenami sa zavádzajú nové ustanovenia o posudzovaní a dokumentácii celkovej hospodárnosti technických systémov budov (článok 8 ods. 9).

2.2.2.   Technické systémy budov: kontroly (články 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Pred zmenou:

| | V článku 14 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa stanovujú požiadavky na kontroly vykurovacích systémov s výkonom vyšším ako 20 kW. Členské štáty museli určiť frekvenciu kontrol na základe druhu systému, účinného menovitého výkonu, nákladov na kontroly a odhadovaných úspor energie. Vykurovacie systémy s účinným výkonom nad 100 kW museli byť kontrolované najmenej každé dva roky. Členské štáty mohli umožniť aj nižšiu frekvenciu kontrol v prípade systémov s elektronickými monitorovacími a riadiacimi systémami. V článku 14 ods. 4 sa členským štátom namiesto kontrol umožnilo zvoliť si prijatie opatrení na zabezpečenie toho, aby používatelia získali poradenstvo o výmene kotlov, ďalších zmenách vykurovacieho systému a alternatívnych riešeniach na posúdenie účinnosti a vhodného výkonu kotla. Celkový vplyv tohto postupu musel zodpovedať predpokladanému vplyvu kontrol. |
| --- | --- |

V článku 14 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa stanovujú požiadavky na kontroly vykurovacích systémov s výkonom vyšším ako 20 kW. Členské štáty museli určiť frekvenciu kontrol na základe druhu systému, účinného menovitého výkonu, nákladov na kontroly a odhadovaných úspor energie. Vykurovacie systémy s účinným výkonom nad 100 kW museli byť kontrolované najmenej každé dva roky. Členské štáty mohli umožniť aj nižšiu frekvenciu kontrol v prípade systémov s elektronickými monitorovacími a riadiacimi systémami. V článku 14 ods. 4 sa členským štátom namiesto kontrol umožnilo zvoliť si prijatie opatrení na zabezpečenie toho, aby používatelia získali poradenstvo o výmene kotlov, ďalších zmenách vykurovacieho systému a alternatívnych riešeniach na posúdenie účinnosti a vhodného výkonu kotla. Celkový vplyv tohto postupu musel zodpovedať predpokladanému vplyvu kontrol.

| | V článku 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa stanovujú požiadavky na kontroly klimatizačných systémov s výkonom vyšším ako 12 kW. Členské štáty museli určiť frekvenciu kontrol na základe druhu systému, účinného menovitého výkonu, nákladov na kontroly a odhadovaných úspor energie. Členské štáty mohli umožniť nižšiu frekvenciu kontrol v prípade systémov s elektronickými monitorovacími a riadiacimi systémami. V článku 15 ods. 4 sa členským štátom namiesto kontrol umožnilo zvoliť si prijatie opatrení na zabezpečenie toho, aby používatelia získali poradenstvo o výmene klimatizačných systémov a ďalších súvisiacich zmenách vrátane kontrol na posúdenie účinnosti a vhodného výkonu systému. Celkový vplyv tohto postupu musel zodpovedať predpokladanému vplyvu kontrol. |
| --- | --- |

V článku 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa stanovujú požiadavky na kontroly klimatizačných systémov s výkonom vyšším ako 12 kW. Členské štáty museli určiť frekvenciu kontrol na základe druhu systému, účinného menovitého výkonu, nákladov na kontroly a odhadovaných úspor energie. Členské štáty mohli umožniť nižšiu frekvenciu kontrol v prípade systémov s elektronickými monitorovacími a riadiacimi systémami. V článku 15 ods. 4 sa členským štátom namiesto kontrol umožnilo zvoliť si prijatie opatrení na zabezpečenie toho, aby používatelia získali poradenstvo o výmene klimatizačných systémov a ďalších súvisiacich zmenách vrátane kontrol na posúdenie účinnosti a vhodného výkonu systému. Celkový vplyv tohto postupu musel zodpovedať predpokladanému vplyvu kontrol.

Po zmene:

| | Článkom 1 ods. 7 smernice (EÚ) 2018/844 sa nahrádzajú ustanovenia týkajúce sa kontrol uvedených v článkoch 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov. |
| --- | --- |

Článkom 1 ods. 7 smernice (EÚ) 2018/844 sa nahrádzajú ustanovenia týkajúce sa kontrol uvedených v článkoch 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

| | Na základe článku 14 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa už nemusia kontrolovať vykurovacie systémy a systémy kombinovaného vykurovania a vetrania s maximálnym účinným výkonom 70 kW. Na základe tohto istého článku sa stále musia v pravidelných intervaloch kontrolovať vykurovacie systémy a systémy kombinovaného vykurovania a vetrania s účinným výkonom väčším ako 70 kW. Smernica o energetickej hospodárnosti budov umožňuje výnimky pre:






  a) | systémy, na ktoré sa vzťahujú zmluvné dohody o energetickej efektívnosti (alebo podobné) v súlade s článkom 14 ods. 2; |
| --- | --- | --- |

Na základe článku 14 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa už nemusia kontrolovať vykurovacie systémy a systémy kombinovaného vykurovania a vetrania s maximálnym účinným výkonom 70 kW. Na základe tohto istého článku sa stále musia v pravidelných intervaloch kontrolovať vykurovacie systémy a systémy kombinovaného vykurovania a vetrania s účinným výkonom väčším ako 70 kW. Smernica o energetickej hospodárnosti budov umožňuje výnimky pre:

a)

systémy, na ktoré sa vzťahujú zmluvné dohody o energetickej efektívnosti (alebo podobné) v súlade s článkom 14 ods. 2;

| b) | systémy, ktoré prevádzkuje verejnoprospešný podnik alebo prevádzkovateľ siete v súlade s článkom 14 ods. 2; |
| --- | --- |

b)

systémy, ktoré prevádzkuje verejnoprospešný podnik alebo prevádzkovateľ siete v súlade s článkom 14 ods. 2;

| c) | systémy v nebytových budovách vybavené systémami automatizácie a riadenia v súlade s článkom 14 ods. 4 a ods. 6; |
| --- | --- |

c)

systémy v nebytových budovách vybavené systémami automatizácie a riadenia v súlade s článkom 14 ods. 4 a ods. 6;

| d) | systémy v bytových budovách so špecifickými funkciami monitorovania a riadenia v súlade s článkom 14 ods. 5 a ods. 6 |
| --- | --- |

d)

systémy v bytových budovách so špecifickými funkciami monitorovania a riadenia v súlade s článkom 14 ods. 5 a ods. 6

| | Na základe článku 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa už nemusia kontrolovať klimatizačné systémy a systémy kombinovanej klimatizácie a vetrania s maximálnym účinným menovitým výkonom 70 kW. Na základe tohto istého článku sa stále musia v pravidelných intervaloch kontrolovať klimatizačné systémy a systémy kombinovanej klimatizácie a vetrania s účinným menovitým výkonom väčším ako 70 kW. Smernica o energetickej hospodárnosti budov umožňuje výnimku pre:






  a) | systémy, na ktoré sa vzťahujú zmluvné dohody o energetickej efektívnosti (alebo podobné) v súlade s článkom 15 ods. 2; |
| --- | --- | --- |

Na základe článku 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa už nemusia kontrolovať klimatizačné systémy a systémy kombinovanej klimatizácie a vetrania s maximálnym účinným menovitým výkonom 70 kW. Na základe tohto istého článku sa stále musia v pravidelných intervaloch kontrolovať klimatizačné systémy a systémy kombinovanej klimatizácie a vetrania s účinným menovitým výkonom väčším ako 70 kW. Smernica o energetickej hospodárnosti budov umožňuje výnimku pre:

a)

systémy, na ktoré sa vzťahujú zmluvné dohody o energetickej efektívnosti (alebo podobné) v súlade s článkom 15 ods. 2;

| b) | systémy, ktoré prevádzkuje verejnoprospešný podnik alebo prevádzkovateľ siete v súlade s článkom 15 ods. 2; |
| --- | --- |

b)

systémy, ktoré prevádzkuje verejnoprospešný podnik alebo prevádzkovateľ siete v súlade s článkom 15 ods. 2;

| c) | systémy v nebytových budovách vybavené systémami automatizácie a riadenia v súlade s článkom 15 ods. 4 a ods. 6; |
| --- | --- |

c)

systémy v nebytových budovách vybavené systémami automatizácie a riadenia v súlade s článkom 15 ods. 4 a ods. 6;

| d) | systémy v bytových budovách so špecifickými funkciami monitorovania a riadenia v súlade s článkom 15 ods. 5 a ods. 6 |
| --- | --- |

d)

systémy v bytových budovách so špecifickými funkciami monitorovania a riadenia v súlade s článkom 15 ods. 5 a ods. 6

2.2.3.   Požiadavky týkajúce sa inštalácie samoregulačných zariadení (článok 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Pred zmenou: Nevzťahuje sa (tieto ustanovenia boli zavedené zmenou)

Po zmene: Článkom 1 smernice (EÚ) 2018/844 sa zavádzajú nové požiadavky na inštaláciu samoregulačných zariadení a systémov automatizácie a riadenia v budovách, ktoré spĺňajú osobitné podmienky. Presnejšie musia členské štáty na základe článku 8 ods. 1 tretieho pododseku smernice o energetickej hospodárnosti budov požadovať inštaláciu samoregulačných zariadení vo všetkých nových a existujúcich budovách, keď sa vymieňajú zariadenia na výrobu tepla, ak to je technicky a ekonomicky realizovateľné.

2.2.4.   Požiadavky týkajúce sa inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov (článok 14 ods. 4 a článok 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Pred zmenou: Nevzťahuje sa (tieto ustanovenia boli zavedené zmenou)

Po zmene: Na základe článku 14 ods. 4 a článku 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov musia členské štáty požadovať inštaláciu systémov automatizácie a riadenia budov vo všetkých nebytových budovách s účinným menovitým výkonom vykurovania, klimatizácie, kombinovaného vykurovania a vetrania a kombinovanej klimatizácie a vetrania väčším ako 290 kW. Podľa článku 14 ods. 4 a článku 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa to musí vykonať do 31. decembra 2025, ak to je technicky a ekonomicky realizovateľné (pozri oddiel 2.3.4, kde sa uvádza ďalšie usmernenie o realizovateľnosti splnenia požiadaviek).

2.3.   Objasnenie ustanovení o technických systémoch budov a ich kontrolách, samoregulačných zariadeniach a systémoch automatizácie a riadenia budov

2.3.1.   Požiadavky na technické systémy budov, posúdenie a dokumentácia celkovej energetickej hospodárnosti technických systémov budov (článok 2, článok 8 ods. 1 a článok 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

2.3.1.1.   Rozšírenie vymedzenia pojmu „technický systém budovy“ (článok 2 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Povinnosti vyplývajúce z článku 8 ods. 1 a ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa vzťahujú na technické systémy budov vymedzené v článku 2 ods. 3 Podľa tohto vymedzenia pojem „technický systém budovy“ znamená „technické zariadenia budovy alebo jednotky budovy na vykurovanie priestoru, chladenie priestoru, vetranie, prípravu teplej vody, vstavané osvetlenie, automatizáciu a riadenie budovy, výrobu elektrickej energie na mieste, alebo ich kombináciu vrátane tých systémov, ktoré využívajú energiu z obnoviteľných zdrojov“.

„Technický systém budovy“ už bol vymedzený v smernici o energetickej hospodárnosti budov pred poslednou zmenou. Smernicou o energetickej hospodárnosti budov sa toto vymedzenie aktualizuje: použitím iného znenia pri niektorých systémoch s cieľom vyjasniť ich rozsah; a rozšírením o ďalšie systémy („technické zariadenia na automatizáciu a riadenie budovy“ a „technické zariadenia na výrobu elektrickej energie na mieste“).

V tejto tabuľke sa sumarizujú zmeny vymedzenia na základe smernice o energetickej hospodárnosti budov:

Tabuľka 1

Zmeny vymedzenia pojmu „technický systém budovy“ podľa smernice o energetickej hospodárnosti budov

| Pred zmenou | So zmenou | Druh zmeny |
| --- | --- | --- |
| vykurovanie | vykurovanie priestoru | objasnenie rozsahu pôsobnosti |
| chladenie | chladenie priestoru | objasnenie rozsahu pôsobnosti |
| vetranie | vetranie | žiadna zmena |
| príprava teplej vody | príprava teplej vody | objasnenie rozsahu pôsobnosti |
| osvetlenie | vstavané osvetlenie | objasnenie rozsahu pôsobnosti (1) |
| nevzťahuje sa | automatizácia a riadenie budov | nový technický systém budov |
| nevzťahuje sa | výroba elektrickej energie na mieste | nový technický systém budov |

Pred zmenou

So zmenou

Druh zmeny

vykurovanie

vykurovanie priestoru

objasnenie rozsahu pôsobnosti

chladenie

chladenie priestoru

objasnenie rozsahu pôsobnosti

vetranie

vetranie

žiadna zmena

príprava teplej vody

príprava teplej vody

objasnenie rozsahu pôsobnosti

osvetlenie

vstavané osvetlenie

objasnenie rozsahu pôsobnosti (1)

nevzťahuje sa

automatizácia a riadenie budov

nový technický systém budov

nevzťahuje sa

výroba elektrickej energie na mieste

nový technický systém budov

Koncepcia „výroby elektrickej energie na mieste“ podľa smernice o energetickej hospodárnosti budov by sa mala vykladať so zreteľom na článok 15 smernice o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou (smernica o elektrine (2)), ktorou sa upravuje postavenie, práva a povinnosti odberateľov elektrickej energie, ktorí aj vlastnia výrobné jednotky, a so zreteľom na pojem „aktívni odberatelia“ v zmysle danej smernice.

2.3.1.2.   Nové technické systémy budov v smernici o energetickej hospodárnosti budov (článok 2 ods. 3 a ods. 3a smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Do vymedzenia pojmu technických systémov budov boli pridané technické zariadenia na automatizáciu a riadenie budov a technické zariadenia na výrobu elektrickej energie na mieste.

| a) | „Systém automatizácie a riadenia budovy“ je vymedzený v článku 2 ods. 3a smernice o energetickej hospodárnosti budov: „systém automatizácie a riadenia budovy“ znamená systém, ktorý zahŕňa všetky produkty, softvér a inžinierske služby, ktorými sa môže podporovať energeticky efektívna, hospodárna a bezpečná prevádzka technických systémov budovy prostredníctvom automatického riadenia a uľahčením manuálneho ovládania týchto technických systémov budovy;“ |
| --- | --- |

a)

„Systém automatizácie a riadenia budovy“ je vymedzený v článku 2 ods. 3a smernice o energetickej hospodárnosti budov: „systém automatizácie a riadenia budovy“ znamená systém, ktorý zahŕňa všetky produkty, softvér a inžinierske služby, ktorými sa môže podporovať energeticky efektívna, hospodárna a bezpečná prevádzka technických systémov budovy prostredníctvom automatického riadenia a uľahčením manuálneho ovládania týchto technických systémov budovy;“

| b) | „výroba elektrickej energie na mieste“ znamená systémy, ktoré sú navrhnuté na výrobu elektrickej energie a ktoré sú nainštalované v budove alebo vo vymedzenom priestore, kde sa nachádza budova, a ktoré sú do určitej miery spojené s budovou a jej elektrickou inštaláciou (3). Medzi tieto systémy patria najmä fotovoltické panely (napr. fotovoltické panely namontované na streche), zariadení kombinovanej mikrovýroby tepla a elektriny a malé veterné turbíny. |
| --- | --- |

b)

„výroba elektrickej energie na mieste“ znamená systémy, ktoré sú navrhnuté na výrobu elektrickej energie a ktoré sú nainštalované v budove alebo vo vymedzenom priestore, kde sa nachádza budova, a ktoré sú do určitej miery spojené s budovou a jej elektrickou inštaláciou (3). Medzi tieto systémy patria najmä fotovoltické panely (napr. fotovoltické panely namontované na streche), zariadení kombinovanej mikrovýroby tepla a elektriny a malé veterné turbíny.

2.3.1.3.   Užitočné definície: „vykurovací systém“ a „klimatizačný systém“ (článok 2 ods. 15a a ods. 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Okrem vymedzenia technického systému budovy sa v článku 2 smernice o energetickej hospodárnosti budov uvádza vymedzenie vykurovacieho systému a klimatizačného systému (4):

| a) | „„Vykurovací systém“ znamená kombináciu prvkov potrebných na zabezpečenie spôsobu úpravy vnútorného vzduchu, v rámci ktorej sa teplota zvyšuje (5).“ |
| --- | --- |

a)

„„Vykurovací systém“ znamená kombináciu prvkov potrebných na zabezpečenie spôsobu úpravy vnútorného vzduchu, v rámci ktorej sa teplota zvyšuje (5).“

| b) | „Klimatizačný systém“ znamená kombináciu prvkov potrebných na zabezpečenie spôsobu úpravy vnútorného vzduchu, v rámci ktorej sa teplota reguluje alebo sa môže znížiť“. (6) |
| --- | --- |

b)

„Klimatizačný systém“ znamená kombináciu prvkov potrebných na zabezpečenie spôsobu úpravy vnútorného vzduchu, v rámci ktorej sa teplota reguluje alebo sa môže znížiť“. (6)

2.3.1.4.   Kedy sa uplatňujú povinnosti? (článok 8 ods. 1 a ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Ustanovenia týkajúce sa technického systému budovy uvedené v článku 8 ods. 1 a ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa uplatňujú, keď sa technický systém budovy nainštaluje, vymení alebo modernizuje.

Podmienky, ktoré musia byť splnené na uplatnenie týchto povinností, sa týkajú len samotných technických systémov budov a nie posudzovaného typu budovy alebo jednotky budovy. Vymedzením technického systému budovy sa objasňuje, že technický systém budovy je zariadenie v budove alebo jednotke budovy, takže ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na technické systémy budov, platia pre dotknuté budovy alebo jednotky budov bez ohľadu na typ alebo vlastnosti budovy.

Ustanovenie o stanovení požiadaviek na systémy je však povinné len pokiaľ ide o technické systémy budov v existujúcich budovách. Členské štáty rozhodujú o tom, či rozšíria povinnosť na technické systémy budov v nových budovách.

2.3.1.5.   Význam pojmov (článok 8 ods. 1 a ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

V nových ustanoveniach o zdokumentovaní hospodárnosti systémov (článok 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov) sa používa niekoľko rovnakých pojmov ako v ustanoveniach o stanovovaní požiadaviek na systémy: „celková energetická hospodárnosť“, „inštalácia“/„zabudovanie“, „náhrada“ a „modernizácia“. Význam týchto pojmov zostáva v nových ustanoveniach rovnaký. Tieto pojmy by sa preto mali transponovať na vnútroštátnej úrovni rovnakým spôsobom ako v ustanoveniach o stanovení požiadaviek na systémy.

V ustanoveniach o zdokumentovaní hospodárnosti systému sa takisto používa pojem „menená časť“, ktorou sa označuje konkrétna časť (t. j. komponent) systému, ktorá je ovplyvnená modernizáciou systému. Relevantné to je len v rámci modernizácie systému, nie pri inštalácii alebo výmene systému.

2.3.2.   Kontrola vykurovacích a klimatizačných systémov, systémov kombinovaného vykurovania a vetrania a systémov kombinovanej klimatizácie a vetrania (články 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

2.3.2.1.   Vývoj ustanovení o kontrolách na základe smernice o energetickej hospodárnosti budov (články 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Hlavné zmeny požiadaviek na kontroly zavedené smernicou o energetickej hospodárnosti budov v skratke: 1. odlišné prahové hodnoty pre kontroly, 2. zavedenie kontrol vetracích systémov pre systémy kombinovaného vykurovania (klimatizácie) a vetrania, 3. väčší dôraz na bežné prevádzkové podmienky a 4. rozšírená úloha pre systémy automatizácie a riadenia budov a pre elektronické monitorovacie a riadiace systémy.

Článok 14 ods. 3 a článok 15 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov umožňujú členským štátom prijať namiesto kontrol alternatívne opatrenia, ktoré zabezpečia, aby sa používateľom poskytlo poradenstvo. Ustanovenia o alternatívnych opatreniach v smernici o energetickej hospodárnosti budov sú podobné ustanoveniam stanoveným v smernici o energetickej hospodárnosti budov pred poslednou zmenou.

Členské štáty, ktoré sa rozhodnú uplatniť alternatívne opatrenia, však musia zabezpečiť, aby bol ich vplyv rovnaký ako vplyv, aký by mali kontroly vykonané na základe článku 14 ods. 1 a článku 15 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov (zahŕňa to prvky, ako sú nové prahové hodnoty, systémy kombinovaného vykurovania a vetrania, výnimky atď.).

Ustanovenia v článku 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov sú takmer identické s ustanoveniami v článku 14. Jediný rozdiel je, že článok 14 sa uplatňuje na vykurovacie systémy, zatiaľ čo článok 15 sa vzťahuje na klimatizačné systémy. Členské štáty by preto mali odporúčania týkajúce sa kontroly vykurovacích systémov v článku 14 uplatniť na kontrolu klimatizačných systémov v článku 15 (alebo ich alternatívne opatrenia v náležitých prípadoch). Z toho vyplýva, že odkazy na vykurovacie systémy sa vzťahujú aj na klimatizačné systémy a odkazy na zariadenia na výrobu tepla alebo kotly sa vzťahujú aj na zariadenia na výrobu chladu alebo chladiace zariadenia. S cieľom zamedziť nadbytočnostiam sa tieto oddiely zameriavajú najmä na kontrolu vykurovacích systémov na základe článku 14; na klimatizačné systémy na základe článku 15 sa samostatne odkazuje len v prípade potreby.

2.3.2.2.   Účinný menovitý výkon (článok 2 ods. 17, články 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Vymedzenie pojmu „účinný menovitý výkon“ sa uvádza v článku 2 ods. 17 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

V prípade vykurovania a klimatizácie znamená účinný menovitý výkon maximálny výkon (v kW) počas prevádzky podľa špecifikácie výrobcu systému (7):

| a) | menovitý tepelný výkon vykurovacieho systému; |
| --- | --- |

a)

menovitý tepelný výkon vykurovacieho systému;

| b) | menovitý chladiaci výkon klimatizačného systému. |
| --- | --- |

b)

menovitý chladiaci výkon klimatizačného systému.

V náležitých prípadoch sa prahová hodnota pre účinný menovitý výkon uplatňuje individuálne na každý systém (vykurovanie, klimatizácia, kombinované vykurovanie a klimatizácia a vetranie).

Keď sú prítomné kombinované systémy, účinný menovitý výkon by mal vyjadrovať kapacitu kombinácie systémov, ako sa objasňuje v oddieloch 2.3.2.3 a 2.3.2.4

Systém zvyčajne tvoria viaceré jednotky, ktoré fungujú spoločne. V tomto prípade účinný menovitý výkon zodpovedá súčtu účinných menovitých výkonov jednotlivých jednotiek.

2.3.2.3.   Vykurovacie systémy a kombinované systémy vykurovania a vetrania (článok 14 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Poslednou zmenou smernice o energetickej hospodárnosti budov sa rozsah kontroly rozširuje aj o vetraciu časť kombinovaných systémov vykurovania a vetrania.

V prípade členských štátov, ktoré už majú zriadené režimy kontrol, by samotný rozsah vykurovacieho systému už mal byť definovaný v rámci transpozície. V súlade s článkom 14 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov musí zahŕňať všetky prístupné časti, ako je zariadenie na výrobu tepla, systém riadenia a obehové čerpadlá.

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa požaduje aj kontrola vetrania v systémoch kombinovaného vykurovania a vetrania. Keďže ide o novú požiadavku, členské štáty by mali definovať typy systémov, ktoré sa teraz budú považovať za systémy kombinovaného vykurovania a vetrania.

Pojem systémy kombinovaného vykurovania a vetrania treba chápať ako celok zahŕňajúci tieto kategórie:

| a) | typ 1: vetracie systémy pripojené k vykurovaciemu systému. Ide o systémy, v ktorých je vetrací systém zložený z jednej alebo viacerých vzduchotechnických jednotiek, ktoré zabezpečujú prívod upraveného vzduchu do vykurovaného priestoru, a v ktorých sú tieto vzduchotechnické jednotky pripojené k jednému alebo viacerým zariadeniam na výrobu tepla s cieľom používať ich teplo na úpravu vzduchu. Príklad uvedeného typu systému: kotol + vzduchotechnická jednotka + koncové jednotky (fan-coil/ventilátorové konvektory/vykurovacie telesá) alebo kotol + systém s variabilným objemom vzduchu; |
| --- | --- |

a)

typ 1: vetracie systémy pripojené k vykurovaciemu systému. Ide o systémy, v ktorých je vetrací systém zložený z jednej alebo viacerých vzduchotechnických jednotiek, ktoré zabezpečujú prívod upraveného vzduchu do vykurovaného priestoru, a v ktorých sú tieto vzduchotechnické jednotky pripojené k jednému alebo viacerým zariadeniam na výrobu tepla s cieľom používať ich teplo na úpravu vzduchu. Príklad uvedeného typu systému: kotol + vzduchotechnická jednotka + koncové jednotky (fan-coil/ventilátorové konvektory/vykurovacie telesá) alebo kotol + systém s variabilným objemom vzduchu;

| b) | typ 2: vetracie systémy koordinované s vykurovacím systémom. Ide o systémy, v ktorých jedna alebo viaceré vzduchotechnické jednotky zabezpečujú prívod upraveného vzduchu do vykurovaného priestoru. Vetrací systém je pripojený k nezávislému zdroju tepla (napr. osobitný kotol alebo tepelné čerpadlo) alebo využíva vnútorný zdroj tepla (napr. elektrický odpor). Priestor sa vykuruje väčšinou pomocou systému, ktorý využíva iný zdroj tepla. Aj keď vykurovací a vetrací systém nemajú spoločné zdroje tepla, fungujú integrovane a koordinovane (napr. z hľadiska denného plánu, teploty toku alebo prietoku). Príklad uvedeného typu systému: strešné jednotky (variabilný objem chladiva alebo variabilný tok chladiva) + vzduchotechnické jednotky; |
| --- | --- |

b)

typ 2: vetracie systémy koordinované s vykurovacím systémom. Ide o systémy, v ktorých jedna alebo viaceré vzduchotechnické jednotky zabezpečujú prívod upraveného vzduchu do vykurovaného priestoru. Vetrací systém je pripojený k nezávislému zdroju tepla (napr. osobitný kotol alebo tepelné čerpadlo) alebo využíva vnútorný zdroj tepla (napr. elektrický odpor). Priestor sa vykuruje väčšinou pomocou systému, ktorý využíva iný zdroj tepla. Aj keď vykurovací a vetrací systém nemajú spoločné zdroje tepla, fungujú integrovane a koordinovane (napr. z hľadiska denného plánu, teploty toku alebo prietoku). Príklad uvedeného typu systému: strešné jednotky (variabilný objem chladiva alebo variabilný tok chladiva) + vzduchotechnické jednotky;

| c) | typ 3: vetracie systémy nezávislé od vykurovacieho systému. Ide o systémy, v ktorých je vetrací systém úplne nezávislý od vykurovania, pokiaľ ide o zdroj tepla i prevádzku. Príklad uvedeného typu systému: len odsávacie systémy, systémy s prívodom a odsávaním vzduchu (bez predhrevu). |
| --- | --- |

c)

typ 3: vetracie systémy nezávislé od vykurovacieho systému. Ide o systémy, v ktorých je vetrací systém úplne nezávislý od vykurovania, pokiaľ ide o zdroj tepla i prevádzku. Príklad uvedeného typu systému: len odsávacie systémy, systémy s prívodom a odsávaním vzduchu (bez predhrevu).

Systémy prvého typu by sa mali považovať za systémy kombinovaného vykurovania a vetrania. To znamená, že sa na ne vzťahujú požiadavky smernice o energetickej hospodárnosti budov [pozri odôvodnenie 35 smernice (EÚ) 2018/844]. Bez ohľadu na podiel tepla spotrebovaného vetracím systémom sa na dodávke tepla v rámci budovy v plnej miere podieľa vykurovací i vetrací systém. Tento typ systému si vyžaduje starostlivú integráciu vetrania a vykurovania, aby sa čo najefektívnejšie zabezpečilo vhodné vnútorné prostredie, najmä v bežných alebo priemerných prevádzkových podmienkach. Vykonané kontroly takýchto systémov predstavujú dobrú príležitosť na identifikáciu spôsobov, ako ušetriť energiu pri znížených nákladoch (najjednoduchšie dosiahnuteľné riešenie).

Systémy druhého typu by sa mali takisto považovať za systémy kombinovaného vykurovania a vetrania. Dôvodom je najmä potreba náležitej integrácie prevádzky vykurovacieho a vetracieho systému. Podobne ako pri systémoch prvého typu predstavuje kontrola dobrú príležitosť na identifikáciu spôsobov, ako ušetriť energiu pri znížených nákladoch na vykonávanie.

Systémy tretieho typu by sa nemali považovať za systémy kombinovaného vykurovania a vetrania. K vykurovaciemu a vetraciemu systému by sa na účely smernice o energetickej hospodárnosti budov malo pristupovať ako k individuálnym a samostatným systémom.

Vo všeobecnosti sa prvý a druhý typ systémov zvyčajne vyskytujú v nebytových budovách (ako sú kancelárie, nákupné centrá atď.) a systémy tretieho typu zas v bytových budovách.

Účinný menovitý výkon systému kombinovaného vykurovania a vetrania by mal byť súčtom účinného menovitého výkonu rôznych zariadení na výrobu tepla nainštalovaných v systéme (8).

Výpočet účinného menovitého výkonu systému závisí od typu systému. V prípade systémov prvého a tretieho typu je určujúcim faktorom výkon zariadenia na výrobu tepla. V prípade systémov druhého typu by výkon zariadenia na výrobu tepla mal byť pripočítaný k výkonu samostatného zariadenia na výrobu tepla v systéme vetrania (napr. elektrické zariadenia na vykurovanie priestoru, slnečné tepelné panely atď.). Na kompenzáciu tepelných strát v upravenom priestore sa totiž používa vykurovacia kapacita obidvoch prvkov.

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa nešpecifikuje, do akej miery sa kontrola vzťahuje na aspekty systému týkajúce sa riadenia a úpravy vzduchu (ako napríklad potrubný systém, zvlhčovače alebo vzduchové filtre). Podľa osvedčeného postupu by ich však nezávislý odborník aj tak zahrnul do kontroly, minimálne v určitej miere, a to na základe prístupnosti systému a dostupných príležitostí na úsporu energie. V praxi sa v prípade systému kombinovaného vykurovania a vetrania môžu rôzne časti systému nachádzať pri sebe alebo v tesnej blízkosti. Keďže inšpektor fyzicky navštívi budovu, dodatočné pracovné zaťaženie a náklady sú minimálne, pričom príležitosti na úsporu energie sú dobré.

2.3.2.4.   Systémy kombinovaného vykurovania a klimatizácie a vetrania (články 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Systém vetrania je zvyčajne pripojený k vykurovaciemu i klimatizačnému systému.

V členských štátoch, ktoré sa rozhodli realizovať kontroly vykurovacích i klimatizačných systémov, môže byť vetranie predmetom dvojitej kontroly (raz pri kontrole vykurovacieho systému a ešte raz pri kontrole klimatizačného systému). Tomuto scenáru dvojitých kontrol treba zamedziť, aby sa znížilo zaťaženie budovy a používateľov.

Systémy kombinovaného vykurovania a klimatizácie a vetrania by, pokiaľ možno, mal v rámci jednej návštevy kontrolovať odborník kvalifikovaný na kontroly obidvoch typov. Ak to nie je možné, odporúča sa, aby vetrací systém kontroloval odborník kvalifikovaný na vykonávanie kontrol klimatizačných systémov.

V členských štátoch, ktoré sa rozhodli vykonávať kontroly pre jeden typ systému a alternatívne opatrenia pre iný, neexistuje riziko dvojitých kontrol. Kontrolou by sa však malo zabezpečiť, aby sa cyklus vykurovania alebo chladenia vo vetracom systéme navzájom nerušili.

Na určenie toho, či má systém vyšší výkon ako prahová hodnota 70 kW, by sa príslušné účinné menovité výkony vykurovania a chladenia mali posúdiť samostatne. Napríklad systém kombinovaného vykurovania a klimatizácie s menovitým výkonom vykurovania 50 kW a menovitým výkonom chladenia 30 kW by nedosiahol prahovú hodnotu pre kontroly vykurovania a chladenia. Kombinovaný systém s menovitým výkonom vykurovania 80 kW a menovitým výkonom chladenia 30 kW by prekročil prahovú hodnotu pre kontroly vykurovania a nedosiahol prahovú hodnotu pre kontroly klimatizácie.

Dôvod tohto samostatného posudzovania je, že v smernici o energetickej hospodárnosti budov sa k vykurovaciemu a klimatizačnému systému pristupuje samostatne (príslušne článok 14 a článok 15). V smernici o energetickej hospodárnosti budov nie sú žiadne ustanovenia, kde sa uvedené systémy posudzujú spoločne. Aj keď v praxi môžu existovať takéto kombinované systémy, podľa článku 14 a článku 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa k nim aj tak musí pristupovať samostatne podľa príslušných požiadaviek na kontroly, povinností týkajúcich sa podávania správ, frekvencie, certifikácie inšpektorov atď.

2.3.2.5.   Tepelné čerpadlá a strešné jednotky (článok 2 ods. 18, články 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

V článku 2 ods. 18 smernice o energetickej hospodárnosti budov je tepelné čerpadlo vymedzené ako „prístroj alebo zariadenie, ktoré prenáša teplo z prírodného okolitého prostredia, ako napríklad vzduchu, vody alebo pôdy, do budov alebo na priemyselné využitie obrátením prirodzeného toku tepla tak, že prúdi od nižšej teploty k vyššej. Reverzibilné tepelné čerpadlá môžu prenášať teplo z budov do prírodného okolitého prostredia.“ Tepelné čerpadlá preto vedia fungovať ako generátory vykurovacích i klimatizačných systémov, hoci v niektorých prípadoch poskytujú len jednu alebo druhú funkciu. Na základe tejto schopnosti poskytovať vykurovanie i chladenie by sa na tepelné čerpadlá mohol vzťahovať článok 14 aj článok 15

Keď sa tepelné čerpadlo používa ako zariadenie na výrobu tepla v systéme, ktorý zabezpečuje len vykurovanie, na systém by sa mal vzťahovať článok 14 Napríklad ide o situáciu, keď tepelné čerpadlo vyrába teplo na vykurovanie a prípravu teplej vody.

Keď sa tepelné čerpadlo používa ako zariadenie na výrobu tepla alebo chladu v systéme, ktorý zabezpečuje vykurovanie i klimatizáciu, na systém by sa mal vzťahovať článok 15

Strešné jednotky sú osobitnou kategóriou tepelných čerpadiel a bežne sa používajú v pomerne veľkých nebytových budovách. Fungujú ako tepelné čerpadlá a majú prídavnú schopnosť poskytovať teplo a chladenie súčasne. Vždy by sa mali považovať za systémy, na ktoré sa vzťahuje článok 15

2.3.2.6.   Hospodárnosť v bežných alebo priemerných prevádzkových podmienkach (odôvodnenie 36, článok 14 ods. 1 a článok 15 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Pred zmenou sa v odôvodnení 26 smernice o energetickej hospodárnosti budov uvádzalo, že „Pravidelná údržba a kontrola vykurovacích a klimatizačných systémov kvalifikovanými pracovníkmi prispieva k zachovaniu ich správneho nastavenia v súlade so špecifikáciou výrobku, a týmto spôsobom zabezpečuje optimálnu hospodárnosť z hľadiska životného prostredia, bezpečnosti a energie“ a v článku 14 ods. 1 sa uvádzalo, že kontroly musia zahŕňať posúdenie výkonu kotla v porovnaní s požiadavkami budovy.

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa po zmene odkazuje nielen na kotol, ale aj na systém ako celok a najmä na zariadenie na výrobu tepla. Preto sa väčší dôraz kladie na normálne prevádzkové podmienky. V odôvodnení 36 smernice (EÚ) 2018/844 sa uvádza, že kontroly by sa mali zameriavať na reálne podmienky použitia, pričom prevádzkové podmienky si môžu vyžadovať len časť nominálneho výkonu. Dôvodom je, že len malá časť spotreby energie vo vykurovacom systéme sa spotrebuje v podmienkach, ktoré sa približujú projektu. Najväčšia časť energie sa spotrebuje skôr vtedy, keď systém beží v podmienkach čiastočného zaťaženia (t. j. keď systém nevyužíva plnú kapacitu). Cieľom by preto malo byť zabezpečiť, aby systém dokázal fungovať efektívne a účinne v akýchkoľvek podmienkach.

Podľa článku 14 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov kontrola vykurovacích systémov zahŕňa v náležitých prípadoch posúdenie schopnosti systému optimalizovať svoju hospodárnosť za bežných alebo priemerných prevádzkových podmienok. Členské štáty musia aktualizovať svoje právne predpisy s cieľom zabezpečiť, aby bolo toto posúdenie hospodárnosti v náležitých prípadoch zahrnuté v rozsahu kontrol.

Prevádzka vykurovacieho systému závisí od mnohých faktorov, ako sú: vonkajšie podmienky, charakteristiky budovy, využitie budovy a charakteristiky systému. Definovanie bežných alebo priemerných prevádzkových podmienok pre všetky možné kombinácie je zložité, resp. nepraktické.

Systémy zriedka využívajú celú kapacitu, namiesto toho fungujú v podmienkach čiastočného zaťaženia. Možno poskytnúť niekoľko návrhov usmernení o bežných alebo priemerných prevádzkových podmienkach na základe percentuálnej miery výkonu systému počas určitého obdobia. Napríklad možno všeobecne povedať, že bežné alebo priemerné prevádzkové podmienky sú také, keď systém počas určitého časového obdobia (napr. jeden deň) využíva 20 % až 40 % svojho projektovaného výkonu. Z toho však nevyplýva ucelený obraz. Dokonca aj v priebehu bežného alebo priemerného dňa sa môžu najhospodárnejšie nastavenia systému značne líšiť. Neodporúča sa preto vo vnútroštátnych právnych predpisoch definovať bežné alebo priemerné prevádzkové podmienky ako funkciu zaťaženia systému.

Tiež je možné uviesť určité všeobecné usmernenia na určenie bežných alebo priemerných prevádzkových podmienok na základe vonkajšej teploty a špecifikovať, ako sa líšia od projektovaných podmienok. Napríklad, ak boli projektované podmienky stanovené na úrovni –10 °C, bežné alebo priemerné prevádzkové podmienky možno definovať ako funkciu menej náročnej vonkajšej teploty (napr. od 5 °C do 10 °C) alebo na základe rozdielu teplôt medzi interiérom a exteriérom (napr. rozdiel teplôt 60 % medzi interiérom a exteriérom v projektovaných podmienkach). Ten istý systém sa však môže správať úplne ináč v závislosti od budovy, v ktorej je nainštalovaný, od spôsobu používania a od počasia v danom momente. Preto sa neodporúča vo vnútroštátnych právnych predpisoch definovať bežné alebo priemerné prevádzkové podmienky ako funkciu vonkajších podmienok (napr. štandardný deň). To isté možno uviesť pre charakteristiky budovy alebo využívanie budovy (napr. obsadenosť 80 %).

Technické podrobnosti o tom, ako vykonať posúdenie, možno uviesť v rámci odbornej prípravy inšpektorov alebo v dokumentácii pre inšpektorov.

Technické orgány a združenia dobre rozumejú potrebe zohľadniť prevádzku systémov v bežných alebo priemerných podmienkach. Existujú viaceré zverejnené príručky a usmernenia zamerané na hospodárnosť systémov v čiastočnom zaťažení (na rozdiel od plného alebo projektovaného zaťaženia). Členským štátom sa odporúča, aby dodržiavali uvedené usmernenia alebo ich používali pri vypracúvaní svojich materiálov pre odbornú prípravu (9).

2.3.2.7.   Funkcia elektronického monitorovania a účinné kontrolné funkcie v bytových budovách (článok 14 ods. 5 a článok 15 ods. 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Inštalácia elektronického monitorovania a účinných kontrolných funkcií v bytových budovách môže viesť k značným úsporám energie, zlepšeniu riadenia vnútorného prostredia a môže byť prospešná pre vlastníkov a používateľov budov. Ide osobitne o prípad veľkých budov, v ktorých je prístup k regulácii systému a informáciám o systéme pre väčšinu používateľov obmedzený.

Článok 14 ods. 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov o elektronickom monitorovaní a účinných kontrolných funkciách zahŕňa len bytové budovy. Podľa tohto článku členské štáty rozhodujú o tom, či stanovia požiadavky na zabezpečenie toho, aby boli bytové budovy vybavené týmito funkciami, a začlenia ich do svojich vnútroštátnych transpozičných opatrení.

Článok 14 ods. 5 písm. a) smernice o energetickej hospodárnosti budov sa týka zabezpečenia priebežného elektronického monitorovania. Systémy vybavené uvedenou funkciou merajú vlastnú spotrebu energie a používajú tieto údaje na výpočet hospodárnosti systému, o ktorej by mal byť informovaný vlastník alebo správca systému. Keď hospodárnosť systému výrazne klesne alebo keď je potrebný servis, systém to oznámi vlastníkovi alebo správcovi systému. Systém by mal fungovať priebežne a nie periodicky (napríklad každé 3 mesiace).

Článok 14 ods. 5 písm. b) smernice o energetickej hospodárnosti budov sa týka zabezpečenia účinných kontrolných funkcií na zaistenie optimálnej výroby, distribúcie, uskladňovania a spotreby energie. Pri týchto kontrolných funkciách by sa mal zohľadniť scenár bytových budov s jedným vykurovacím systémom, v ktorých jednotliví používatelia vedia regulovať systém len v rámci svojej jednotky budovy.

Článok 14 ods. 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa týka voliteľného zavedenia obidvoch funkcií v bytových budovách.

Na rozdiel od článku 14 ods. 1 a článku 14 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov, v ktorých sa stanovujú konkrétne prahové hodnoty pre záväzné povinnosti, ktoré sa majú zohľadniť vo vnútroštátnych transpozičných opatreniach, článok 14 ods. 5 je voliteľný („môžu“), takže neobsahuje údaje o prahových hodnotách pre účinný menovitý výkon a nepriamo zahŕňa všetky bytové budovy bez ohľadu na ich veľkosť. Členským štátom sa odporúča, aby pri stanovovaní požiadaviek zohľadnili odlišnosti systémov a typov budov.

2.3.2.8.   Výnimky z kontrol (článok 14 ods. 2, 4 a 5, článok 15 ods. 2, 4 a 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

V smernici bolo pred zmenou uvedené, že členské štáty môžu znížiť interval kontrol alebo ich prípadne zjednodušiť, ak je prítomný systém elektronického monitorovania a riadenia.

Zmenou smernice o energetickej hospodárnosti budov sa zavádzajú výnimky v prípadoch, keď:

| a) | sa na technický systém budovy vzťahuje zmluva o energetickej efektívnosti (alebo podobné) alebo ak tento systém prevádzkuje verejnoprospešný podnik alebo prevádzkovateľ siete (výnimka stanovená v článku 14 ods. 2); alebo |
| --- | --- |

a)

sa na technický systém budovy vzťahuje zmluva o energetickej efektívnosti (alebo podobné) alebo ak tento systém prevádzkuje verejnoprospešný podnik alebo prevádzkovateľ siete (výnimka stanovená v článku 14 ods. 2); alebo

| b) | vykurovací systém má osobitné riadiace a monitorovacie prvky definované v článku 14 ods. 4 a 5 (výnimka stanovená v článku 14 ods. 6). |
| --- | --- |

b)

vykurovací systém má osobitné riadiace a monitorovacie prvky definované v článku 14 ods. 4 a 5 (výnimka stanovená v článku 14 ods. 6).

a)   Technické systémy budov, na ktoré sa vzťahujú zmluvy o energetickej efektívnosti (alebo podobné) (článok 14 ods. 2 a článok 15 ods. 2 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

V článku 14 ods. 2 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa od kontrol oslobodzujú technické systémy budov, na ktoré sa výslovne vzťahuje dohodnuté kritérium energetickej hospodárnosti alebo zmluvná dohoda s dohodnutou úrovňou zvýšenia energetickej efektívnosti. Zmluva o energetickej efektívnosti definovaná v článku 2 ods. 27 smernice o energetickej efektívnosti spĺňa tieto požiadavky.

Budovy prevádzkované verejnoprospešným podnikom alebo prevádzkovateľom siete, ktoré sú predmetom monitorovania hospodárnosti systému, sú takisto oslobodené.

Výnimky stanovené v článku 14 ods. 2 smernice o energetickej hospodárnosti budov platia len vtedy, keď celkový vplyv prístupu zodpovedá vplyvu vyplývajúcemu z uplatňovania kontrol podľa článku 14 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa neuvádza, ako by sa mala stanoviť táto rovnocennosť vplyvov. Mohlo by sa napríklad určiť, či sa technický systém budovy už pravidelne kontroluje v rámci zmluvy alebo dohody a či sa tieto kontroly svojou povahou podobajú kontrolám podľa článku 14 ods. 1 Ak je technický systém budovy predmetom takýchto kontrol, možno určiť výnimku z požiadaviek stanovených v článku 14 ods. 1

Možno predpokladať, že väčšina zmlúv alebo dohôd o energetickej efektívnosti už zahŕňa určitú úroveň pravidelných kontrol. Celý rozsah týchto kontrol však nemusí byť úplne v súlade s požiadavkami smernice o energetickej hospodárnosti budov. Za normálnych okolností nie je pre členské štáty uskutočniteľné, aby individuálne kontrolovali každú zmluvu o energetickej efektívnosti s cieľom určiť, či je rovnocenná alebo nie. Navyše, keďže tieto zmluvy môžu podpísať dve súkromné spoločnosti, podmienky jednotlivých zmlúv sa môžu značne líšiť. Preto sa členské štáty môžu rozhodnúť zjednodušiť a normalizovať tieto zmluvy.

V článku 2 ods. 27 smernice o energetickej efektívnosti je zmluva o energetickej efektívnosti vymedzená ako „dohoda na zmluvnom základe uzatvorená medzi príjemcom a poskytovateľom opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti, ktorá sa overuje a monitoruje počas celého trvania zmluvného vzťahu, podľa ktorej sa za investície (práca, dodávky alebo služby) do daného opatrenia platí na základe zmluvne dohodnutej úrovne zlepšenia energetickej efektívnosti alebo iného dohodnutého kritéria energetickej efektívnosti, ako sú napríklad finančné úspory“.

Smernicou o energetickej efektívnosti sa okrem iných opatrení zavádzajú aj ustanovenia o energetických službách. V článku 16 smernice o energetickej efektívnosti sa od členských štátov požaduje, aby v prípade potreby vyvinuli certifikačné a/alebo akreditačné systémy.

V článku 18 smernice o energetickej efektívnosti sa od členských štátov požaduje, aby podporili verejný sektor poskytnutím vzorových zmlúv pre zmluvy o energetickej efektívnosti. Na základe článku 18 smernice o energetickej efektívnosti musia tieto vzorové zmluvy obsahovať minimálne položky uvedené v prílohe XIII.

Na účely požiadaviek týkajúcich sa rovnocennosti uvedených v článku 14 ods. 2 smernice o energetickej hospodárnosti budov možno zmluvy podpísané akreditovanou/certifikovanou spoločnosťou, ktoré sú náležite vyhotovené podľa vzoru stanoveného v prílohe XIII k smernici o energetickej efektívnosti, považovať za zmluvy s vplyvom rovnocenným kontrolám.

Členské štáty preto musia spoločne s verejne prístupnými vzorovými zmluvami sprístupniť zoznam akreditovaných alebo certifikovaných spoločností.

Na účely vedenia záznamov by mal byť status systému oslobodeného od kontrol z dôvodu zmluvy o energetickej efektívnosti zaznamenaný v databáze kontrol. Tento záznam by mal zahŕňať údaj o trvaní zmluvy, takže o období, počas ktorého sa uplatňuje oslobodenie.

V členských štátoch, v ktorých nie sú vzorové zmluvy a zoznam akreditovaných alebo certifikovaných spoločností verejne prístupné, budú musieť orgány individuálne skontrolovať zmluvy s cieľom overiť, či sú rovnocenné alebo nie. Zmluvné strany to môžu uľahčiť tak, že k svojej zmluve pridajú prílohu, v ktorej budú jasne a jednoznačne uvedené minimálne nasledujúce body uvedené v prílohe XIII k smernici o energetickej efektívnosti:

| a) | garantované úspory, ktoré sa majú dosiahnuť realizáciou opatrení v zmluve; |
| --- | --- |

a)

garantované úspory, ktoré sa majú dosiahnuť realizáciou opatrení v zmluve;

| b) | trvanie a dôležité medzníky zmluvy, podmienky a výpovedná lehota; |
| --- | --- |

b)

trvanie a dôležité medzníky zmluvy, podmienky a výpovedná lehota;

| c) | referenčný dátum alebo dátumy stanovené na dosiahnutie úspor; |
| --- | --- |

c)

referenčný dátum alebo dátumy stanovené na dosiahnutie úspor;

| d) | povinnosť v plnej miere realizovať opatrenia v zmluve a dokumentácia všetkých zmien uskutočnených počas projektu; |
| --- | --- |

d)

povinnosť v plnej miere realizovať opatrenia v zmluve a dokumentácia všetkých zmien uskutočnených počas projektu;

| e) | jasné a transparentné ustanovenia o meraní a overovaní dosiahnutých garantovaných úspor, o kontrolách kvality a zárukách (pokiaľ možno s odkazom na vnútroštátne normy alebo normy EÚ). |
| --- | --- |

e)

jasné a transparentné ustanovenia o meraní a overovaní dosiahnutých garantovaných úspor, o kontrolách kvality a zárukách (pokiaľ možno s odkazom na vnútroštátne normy alebo normy EÚ).

Členské štáty môžu považovať za užitočné odkázať na existujúce normy (10), usmernenia (11) a vzory zmlúv (12).

b)   Systémy automatizácie a riadenia budov, funkcia priebežného elektronického monitorovania a účinné kontrolné funkcie (článok 14 ods. 4 a 5, článok 15 ods. 4 a 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

V článku 14 ods. 6 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa od kontrol stanovených v článku 14 ods. 1 oslobodzujú budovy, ktoré spĺňajú požiadavky článku 14 ods. 4 a 5.

Na základe článku 14 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov musia byť v nebytových budovách s vykurovacím systémom alebo systémom kombinovaného vykurovania a vetrania s účinným menovitým výkonom väčším ako 290 kW do roku 2025 nainštalované systémy automatizácie a riadenia budov, ak to je technicky a ekonomicky realizovateľné (13).

Nebytových budov so systémami, ktorých účinný menovitý výkon je medzi 70 kW a 290 kW, sa netýka požiadavka inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov, aj keď členské štáty sa môžu rozhodnúť znížiť prahovú hodnotu a požadovať, aby aj vykurovacie systémy s menšími systémami mali nainštalované systémy automatizácie a riadenia budov. Budovy, ktorých sa týka táto nová požiadavka a ktoré majú nainštalované systémy automatizácie a riadenia budov, by mali byť takisto oslobodené od kontrol.

Individuálni vlastníci budov sa môžu rozhodnúť nainštalovať systémy automatizácie a riadenia budov, ktoré budú v súlade so základnými požiadavkami stanovenými v článku 14 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov. Členské štáty sa v takýchto prípadoch môžu rozhodnúť uplatniť výnimku na uvedené budovy, aj keď ich systémy nedosahujú prahovú hodnotu 290 kW. Ak sa členské štáty rozhodnú tak urobiť, mali by to začleniť do svojich transpozičných opatrení pre smernicu o energetickej hospodárnosti budov.

Podľa článku 14 ods. 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov môžu členské štáty zabezpečiť, aby boli bytové budovy vybavené funkciou priebežného elektronického monitorovania a účinnými kontrolnými funkciami. V scenári podobnom systémom automatizácie a riadenia budov môžu byť niektoré z týchto prvkov v určitej forme už prítomné na trhu. Nemusia však úplne spĺňať požiadavky stanovené v článku 14 ods. 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov. Preto by sa vo vymedzení týchto systémov a v spôsobe ich začlenenia do vnútroštátnych právnych predpisov mali jasne zohľadniť rozdiely.

Ako sa uvádza v odôvodnení 39 smernice (EÚ) 2018/844, členské štáty sa môžu rozhodnúť naďalej používať už zriadené režimy kontrol. V každom prípade by sa však mali zvážiť výnimky uplatniteľné na základe článku 14 ods. 2 a 6.

2.3.2.9.   Alternatívne opatrenia

V článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa uvádzajú ustanovenia a povinnosti pre členské štáty, ktoré sa môžu rozhodnúť prijať alternatívne opatrenia týkajúce sa vykurovacích systémov alebo systémov kombinovaného vykurovania a chladenia. Členské štáty musia v takýchto prípadoch zabezpečiť, aby mali opatrenia celkový vplyv rovnocenný s vplyvom, ktorý by sa dosiahol v prípade zriadenia systému kontrol, ako sa uvádza v článku 14 ods. 1 Preto sa musí vypočítať základný scenár pre výsledky dosiahnuté na základe opatrení stanovených v článku 14 ods. 1 s cieľom zistiť, či budú mať alternatívne opatrenia rovnaký vplyv.

Existujú štyri scenáre, ktoré zohľadňujú rôzne situácie, s ktorými sa členské štáty môžu stretnúť pri uplatňovaní alternatívnych opatrení.

a)   Scenár 1: Členské štáty už uplatňovali alternatívne opatrenia pred zmenou a rozhodli sa naďalej uplatňovať tieto opatrenia

Zmenou smernice o energetickej hospodárnosti budov sa výrazne nemenia ustanovenia o alternatívnych opatreniach ku kontrolám. Sú však ovplyvnené zmenami ustanovení v iných odsekoch článku 14. Tieto ustanovenia majú odlišné účinky na článok 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov, ako sa opisuje v odsekoch ďalej v texte.

Zavedenie novej prahovej hodnoty (70 kW) v smernici o energetickej hospodárnosti budov znamená, že členské štáty, ktoré sa rozhodnú uplatňovať alternatívne opatrenia, musia tieto opatrenia uplatňovať vo vzťahu k systémom, na ktoré sa vzťahuje nová zvýšená prahová hodnota. Mohlo by to viesť k zníženiu počtu systémov, na ktoré sa vzťahujú alternatívne opatrenia, prípadne aj k zníženiu dosiahnutých úspor energie.

Nová požiadavka na kontrolu vetracej časti systémov kombinovaného vykurovania a vetrania by zas mala zvýšiť vplyv z hľadiska úspor energie na jednu kontrolu. Členské štáty by to mali zvážiť, aj keď vytvárajú základný scenár, ktorý by mali dosiahnuť pomocou alternatívnych opatrení.

Ustanovenia o výnimkách stanovených v článku 14 ods. 2 smernice o energetickej hospodárnosti budov (oslobodenie systémov, na ktoré sa vzťahujú kritériá energetickej hospodárnosti) a v článku 14 ods. 6 (oslobodenia systémov so systémami automatizácie a riadenia budov) by mohli takisto viesť k zníženiu počtu kontrol.

Členské štáty môžu na základe článku 14 ods. 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov stanoviť požiadavky týkajúce sa funkcie elektronického monitorovania a vylepšených kontrolných funkcií v bytových budovách. Budovy, na ktoré sa vzťahujú systémy s takýmito funkciami, sú na základe článku 14 ods. 6 smernice o energetickej hospodárnosti budov oslobodené od kontrol. Členské štáty, ktoré uplatňujú alternatívne opatrenia, by museli oslobodiť uvedenú skupinu budov, ak sa rozhodnú uplatňovať tieto požiadavky.

Rozsah opatrení, ktoré členské štáty môžu prijať na uplatnenie článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov, sa zmenou smernice nezmenil.

So zreteľom na uvedené musia členské štáty, ktoré sa rozhodnú naďalej uplatňovať alternatívne opatrenia na základe smernice o energetickej hospodárnosti budov, zabezpečiť, aby mali tieto opatrenia celkový vplyv rovnocenný s vplyvom, ktorý by sa dosiahol v prípade zriadenia systému kontrol, ako sa uvádza v článku 14 ods. 1 Vyžaduje si to, aby bola východisková hodnota toho, čo sa má dosiahnuť v rámci režimu kontrol zriadeného podľa článku 14 ods. 1, prepočítaná so zreteľom na článok 14 ods. 1 a aj so zreteľom na uvedené zmeny a požiadavky v smernici o energetickej hospodárnosti budov. Tento prepočet umožní dotknutým členským štátom zistiť, či majú zriadené alternatívne opatrenia rovnaký vplyv, aký by mali kontroly, a v prípade nedostatkov náležite upraviť opatrenia na zabezpečenie rovnocenného vplyvu.

Členské štáty by mali výsledky tohto procesu začleniť do správy o zdokumentovaní rovnocennosti, ktorú musia podľa článku 14 ods. 3 predložiť Komisii pred uplatnením alternatívnych opatrení.

b)   Scenár 2: Členské štáty, ktoré už uplatňovali alternatívne opatrenia, sa po transpozícii rozhodli zmeniť povahu svojich alternatívnych opatrení

Tento scenár odráža situáciu, keď sa členský štát po počiatočnej transpozícii článku 14 ods. 3 do vnútroštátnych právnych predpisov rozhodne zmeniť rozsah a/alebo povahu rovnocenných alternatívnych opatrení, ktoré zriadil. Napríklad: Členský štát, ktorý uplatňuje opatrenia A, B a C, sa rozhodne zmeniť ich a začne uplatňovať opatrenia C, E a D.

Ako sa vysvetľuje v scenári 1 skôr v texte, v článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa uvádza, že členský štát musí Komisii oznámiť svoj úmysel prijať alternatívne opatrenia pred uplatnením alternatívnych opatrení. Členský štát musí na tento účel podľa článku 14 ods. 3 predložiť Komisii doplnkovú správu, z ktorej vyplýva, že vplyv zmenených alternatívnych opatrení je rovnocenný s vplyvom systémov kontrol uvedených v článku 14 ods. 1 Komisia potom posúdi túto doplnkovú správu s cieľom zabezpečiť, aby dotknutý členský štát naďalej dosahoval rovnocennú úroveň úspor.

c)   Scenár 3: Zmeny fondu budov ovplyvňujú rozsah článku 14 ods. 1, takže majú vplyv na rozsah alternatívnych opatrení

Keďže fond budov sa mení a vyvíja, náležite sa mení aj rozsah systému kontrol stanovených v článku 14 ods. 1 Napríklad s pribúdajúcim počtom budov s takmer nulovou spotrebou energie je pravdepodobné, že podiel budov so systémami s výkonom nad 70 kW klesne. Budovy s nainštalovanými systémami automatizácie a riadenia budov (pozri kapitolu 2.8) budú navyše oslobodené od kontrol. V priebehu času môžu mať tieto dva prvky značný vplyv na rozsah systémov kontrol, čiže aj na prípadné rovnocenné alternatívne opatrenia, ktoré už členský štát zaviedol.

Členské štáty môžu tieto zmeny identifikovať napríklad prostredníctvom samostatnej štúdie alebo priebežného hodnotenia systému alternatívnych opatrení. Tieto zmeny si môžu všimnúť aj v rámci integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku, ktorá sa podľa článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (14) [ďalej len „nariadenie (EÚ) 2018/1999“] musí predkladať každé dva roky.

Ak v dôsledku zmien vnútroštátneho fondu budov rozsah alebo intenzita alternatívnych opatrení už nie sú rovnocenné s rozsahom alebo intenzitou systému kontrol, dotknutý členský štát by mal upraviť alternatívne opatrenia. Členské štáty to môžu vykonať zmenou existujúcich opatrení alebo zavedením nových opatrení.

V článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa uvádza, že členský štát musí Komisii oznámiť svoj úmysel prijať alternatívne opatrenia pred ich uplatnením. Na základe zmien fondu budov môže byť potrebné, aby členský štát zmenil svoje rovnocenné opatrenia; v takýchto prípadoch musí dotknutý členský štát podľa článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov oznámiť Komisii všetky zmeny pred uplatnením zmenených alternatívnych opatrení.

Podľa článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov musia členské štáty informovať Komisiu predložením správy, ktorá preukazuje, že vplyv zmenených alternatívnych opatrení je rovnocenný s vplyvom systémov kontrol uvedených v článku 14 ods. 1 Komisia potom posúdi túto doplnkovú správu s cieľom zabezpečiť, aby dotknutý členský štát naďalej dosahoval rovnocennú úroveň úspor.

d)   Scenár 4: Členské štáty sa rozhodnú prvýkrát prijať alternatívne opatrenia

Tento scenár sa týka situácie, keď sa členský štát, ktorý doteraz využíval systém kontrol, rozhodne prvýkrát prejsť na alternatívne opatrenia.

V článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa uvádza, že členský štát musí Komisii oznámiť svoj úmysel využiť túto možnosť pred uplatnením alternatívnych opatrení. Členské štáty musia na tento účel podľa článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov predložiť Komisii správu, ktorá preukazuje, že vplyv alternatívnych opatrení je rovnocenný s vplyvom systémov kontrol uvedených v článku 14 ods. 1 Komisia potom posúdi uvedenú správu s cieľom zabezpečiť, aby dotknutý členský štát naozaj dosahoval rovnocennú úroveň úspor.

e)   Predkladanie správ

Podľa článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov musí členský štát predložiť Komisii správu o rovnocennosti pred uplatnením alternatívnych opatrení. Komisia vyhodnotí správu a vykoná náležité kroky voči členskému štátu.

Na základe článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov musia členské štáty takisto správu o rovnocennosti aj v rámci svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Na základe článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 má každý členský štát predložiť tento plán v ďalšom náležitom kroku cyklu podávania správ (15). Keď načasovanie cyklu podávania správ zodpovedá načasovaniu zavedenia nových alebo zmenených alternatívnych opatrení, členský štát môže správu o rovnocennosti predložiť jednoducho ako prílohu k národnému energetickému a klimatickému plánu.

Keď načasovanie nezodpovedá opísanému spôsobu, musí členský štát v každom prípade podľa článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov predložiť Komisii správu pred prijatím opatrení. Členské štáty môžu svoju správu predložiť priamo GR ENER, aj keď ju podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 musia predložiť aj počas ďalšieho cyklu národných energetických a klimatických plánov.

2.3.3.   Požiadavky týkajúce sa inštalácie samoregulačných zariadení a systémov automatizácie a riadenia budov (článok 8 ods. 1, článok 14 ods. 4 a článok 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

2.3.3.1.   Systémy automatizácie a riadenia budov (článok 2 ods. 3a), článok 14 ods. 4 a článok 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Systémy automatizácie a riadenia budov (BACS) sú všeobecne známym a používaným pojmom, ktorého význam sa môže značne líšiť. Pred zameraním sa na požiadavky týkajúce sa systémov automatizácie a riadenia budov je dôležité vyzdvihnúť, čoho sa tento pojem týka v rámci konkrétneho rozsahu pôsobnosti článkov 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

Systém automatizácie a riadenia budov je v prvom rade systém, ktorý spĺňa vymedzenie uvedené v článku 2 ods. 3a smernice o energetickej hospodárnosti budov (16):

| „3a) | „systém automatizácie a riadenia budovy“ znamená systém, ktorý zahŕňa všetky produkty, softvér a inžinierske služby, ktorými sa môže podporovať energeticky efektívna, hospodárna a bezpečná prevádzka technických systémov budovy prostredníctvom automatického riadenia a uľahčením manuálneho ovládania týchto technických systémov budovy“. |
| --- | --- |

„3a)

„systém automatizácie a riadenia budovy“ znamená systém, ktorý zahŕňa všetky produkty, softvér a inžinierske služby, ktorými sa môže podporovať energeticky efektívna, hospodárna a bezpečná prevádzka technických systémov budovy prostredníctvom automatického riadenia a uľahčením manuálneho ovládania týchto technických systémov budovy“.

Systémy automatizácie a riadenia budov v rámci rozsahu pôsobnosti článkov 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov musia mať navyše všetky schopnosti uvedené v článku 14 ods. 4 a článku 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov:

| a) | „priebežne monitorovať, zaznamenávať, analyzovať a umožňovať úpravu spotreby energie; |
| --- | --- |

a)

„priebežne monitorovať, zaznamenávať, analyzovať a umožňovať úpravu spotreby energie;

| b) | referenčne porovnávať energetickú efektívnosť budovy, detegovať straty v efektívnosti technických systémov budovy a informovať osobu zodpovednú za zariadenia alebo technickú správu budovy o príležitostiach na zvýšenie energetickej efektívnosti a |
| --- | --- |

b)

referenčne porovnávať energetickú efektívnosť budovy, detegovať straty v efektívnosti technických systémov budovy a informovať osobu zodpovednú za zariadenia alebo technickú správu budovy o príležitostiach na zvýšenie energetickej efektívnosti a

| c) | umožňovať komunikáciu s prepojenými technickými systémami budovy a inými spotrebičmi v budove, ako aj interoperabilitu s technickými systémami budovy, ktoré zahŕňajú rôzne typy výrobcom chránených technológií a zariadení alebo sú od rôznych výrobcov“. |
| --- | --- |

c)

umožňovať komunikáciu s prepojenými technickými systémami budovy a inými spotrebičmi v budove, ako aj interoperabilitu s technickými systémami budovy, ktoré zahŕňajú rôzne typy výrobcom chránených technológií a zariadení alebo sú od rôznych výrobcov“.

Systémy automatizácie a riadenia budov nainštalované v nebytových budovách, na ktoré sa vzťahujú povinnosti stanovené v článku 14 ods. 4 a v článku 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov, musia obidva spĺňať vymedzenie článku 2 ods. 3a danej smernice a zahŕňať schopnosti uvedené skôr v texte. Tieto schopnosti by mali byť zabezpečené minimálne pre technické systémy budov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článkov 14 a 15 smernice o energetickej efektívnosti budov: vykurovacie systémy, klimatizačné systémy, systémy kombinovaného vykurovania a vetrania, systémy kombinovanej klimatizácie a vetrania.

Hoci systémy automatizácie a riadenia sú bežné pre niektoré kategórie budov (napr. nebytové), väčšina budov nemá takéto moderné funkcie a budovy, ktoré musia splniť uvedené povinnosti, treba preto modernizovať, čo môže byť finančne dosť náročné.

Preto je osobitne dôležité, aby zainteresované strany (napr. správcovia budov, ktoré musia spĺňa povinnosti) vedeli o tom, že rozsah požiadaviek presahuje to, čo tieto systémy zvyčajne zahŕňajú.

2.3.3.2.   Samoregulačné zariadenia (článok 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa „samoregulačné zariadenie“ spomína bez osobitného vymedzenia. V článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa však objasňuje, že toto zariadenie musí umožňovať individuálnu reguláciu teploty v každej miestnosti (alebo v odôvodnených prípadoch v určenej časti) jednotky budovy. Zariadenia nainštalované na základe vykonávania týchto ustanovení by preto:

| a) | mali umožniť automatickú úpravu výkonu vykurovania podľa vnútornej teploty (a voliteľne podľa ďalších parametrov (17)); |
| --- | --- |

a)

mali umožniť automatickú úpravu výkonu vykurovania podľa vnútornej teploty (a voliteľne podľa ďalších parametrov (17));

| b) | mali umožniť reguláciu výkonu vykurovania v každej miestnosti (alebo časti jednotky budovy) v súlade s nastaveniami vykurovania danej miestnosti (alebo časti jednotky budovy). |
| --- | --- |

b)

mali umožniť reguláciu výkonu vykurovania v každej miestnosti (alebo časti jednotky budovy) v súlade s nastaveniami vykurovania danej miestnosti (alebo časti jednotky budovy).

To predovšetkým znamená, že:

| a) | žiadne riešenie založené na ručnej regulácii výkonu vykurovania nespĺňa požiadavky, aj keď možno úpravu vykonávať na úrovni miestnosti (alebo časti jednotky budovy); |
| --- | --- |

a)

žiadne riešenie založené na ručnej regulácii výkonu vykurovania nespĺňa požiadavky, aj keď možno úpravu vykonávať na úrovni miestnosti (alebo časti jednotky budovy);

| b) | žiadne riešenie, ktoré umožňuje automatickú reguláciu teploty, ale nie na úrovni miestnosti (alebo časti jednotky budovy), napr. automatická regulácia na úrovni obytnej jednotky, nespĺňa požiadavky. |
| --- | --- |

b)

žiadne riešenie, ktoré umožňuje automatickú reguláciu teploty, ale nie na úrovni miestnosti (alebo časti jednotky budovy), napr. automatická regulácia na úrovni obytnej jednotky, nespĺňa požiadavky.

Je potrebné poznamenať, že bez ohľadu na počet alebo typy nainštalovaných systémov je dôležité to, či systémy umožňujú používateľom upravovať nastavenia teploty a zabezpečujú dodržiavanie týchto nastavení (18).

V tejto tabuľke sa uvádza niekoľko orientačných príkladov zariadení, ktoré spĺňajú požiadavku na rôzne typy systémov (19):

Tabuľka 2

Príklady samoregulačných zariadení

| Zariadenie | Typ systému | Regulačná schopnosť |
| --- | --- | --- |
| Termostatický ventil vykurovacieho telesa | Teplovodný vykurovací systém a vykurovacie telesá | Regulácia prietoku teplej vody vo vykurovacích telesách podľa nastavenia teploty |
| Izbový termostat | Teplovodný vykurovací systém a povrchové vykurovanie (napr. podlahové vykurovanie) | Regulácia prietoku teplej vody v povrchovom vykurovaní prostredníctvom zmiešavacieho ventilu miestnosti |
| Termostat jednotky fan-coil | Teplovodný vykurovací/chladiaci systém | Regulácia prietoku teplej/studenej vody a vzduchu na základe nastavenia teploty |
| Individuálny termostat | Samostatné zariadenia na vykurovanie priestoru alebo klimatizátory | Regulácia výkonu vykurovania podľa nastavenia teploty |

Zariadenie

Typ systému

Regulačná schopnosť

Termostatický ventil vykurovacieho telesa

Teplovodný vykurovací systém a vykurovacie telesá

Regulácia prietoku teplej vody vo vykurovacích telesách podľa nastavenia teploty

Izbový termostat

Teplovodný vykurovací systém a povrchové vykurovanie (napr. podlahové vykurovanie)

Regulácia prietoku teplej vody v povrchovom vykurovaní prostredníctvom zmiešavacieho ventilu miestnosti

Termostat jednotky fan-coil

Teplovodný vykurovací/chladiaci systém

Regulácia prietoku teplej/studenej vody a vzduchu na základe nastavenia teploty

Individuálny termostat

Samostatné zariadenia na vykurovanie priestoru alebo klimatizátory

Regulácia výkonu vykurovania podľa nastavenia teploty

a)   Vykurovanie, klimatizácia alebo oboje?

V článku 8 ods. 1 druhom a treťom pododseku smernice o energetickej hospodárnosti budov sa spomínajú technické systémy budovy v širšom zmysle, t. j. ako vo vymedzení uvedenom v článku 2 smernice o energetickej hospodárnosti budov. Pokiaľ ide o špecifické ustanovenia o samoregulačných zariadeniach (pododsek 3), v texte sa nešpecifikuje, o aký typ systému ide, spomína sa však regulácia teploty, čo sa vzťahuje na vykurovanie i na systémy na chladenie priestoru.

Preto by požiadavky týkajúce sa samoregulačných zariadení mali spĺňať nielen vykurovacie systémy, ale aj klimatizačné systémy a systémy na chladenie priestoru.

Najmä odkaz na „vykurovanú časť“ v texte by sa nemal chápať tak, že požiadavky sú implicitne obmedzené len na vykurovacie systémy.

Tieto ustanovenia sa však v skutočnosti zameriavajú na vykurovanie, lebo drvivá väčšina klimatizačných/chladiacich systémov je už vybavená monitorovaním a reguláciou na úrovni miestnosti alebo časti budovy.

Navyše pri výmene zariadení na výrobu tepla v existujúcej budove by sa požiadavka na inštaláciu samoregulačných zariadení mala vzťahovať len na vykurovacie systémy (20).

V článku 8 ods. 1 treťom pododseku smernice o energetickej hospodárnosti budov sa pri výmene zariadení na výrobu chladu v existujúcich budovách nevyžaduje inštalácia samoregulačných zariadení. Členské štáty však môžu zvážiť stanovenie takejto dodatočnej požiadavky (21), keďže by to bolo v súlade so všeobecným cieľom týchto ustanovení: zabezpečiť vhodnú regulačnú schopnosť a zamedziť plytvaniu energiou.

V tejto tabuľke sú zhrnuté prípady, ktoré sa môžu vyskytnúť.

Tabuľka 3

Prípady, keď sa uplatňuje požiadavka inštalácie samoregulačných zariadení

| Nová alebo existujúca budova | Typ zásahu | Mala by sa uplatňovať požiadavka inštalácie samoregulačných zariadení? |
| --- | --- | --- |
| Nová | Inštalácia vykurovacieho systému | Áno |
| Nová | Inštalácia systému na chladenie priestoru | Áno |
| Existujúca | Výmena zariadení na výrobu tepla | Áno, len pre vykurovací systém |
| Existujúca | Výmena zariadení na výrobu chladu | Rozhoduje členský štát |

Nová alebo existujúca budova

Typ zásahu

Mala by sa uplatňovať požiadavka inštalácie samoregulačných zariadení?

Nová

Inštalácia vykurovacieho systému

Áno

Nová

Inštalácia systému na chladenie priestoru

Áno

Existujúca

Výmena zariadení na výrobu tepla

Áno, len pre vykurovací systém

Existujúca

Výmena zariadení na výrobu chladu

Rozhoduje členský štát

b)   Úroveň miestnosti alebo časti jednotky budovy (zóny)?

Hlavnou požiadavkou je možnosť regulovať teplotu na úrovni miestnosti. Inštalácia samoregulačných zariadení na úrovni zóny však musí byť odôvodnená.

„Miestnosť“ je časť alebo úsek budovy ohraničený stenami, podlahou a stropom.

„Vykurovaná časť“ jednotky budovy je zóna budovy alebo jednotky budovy, ktorá sa nachádza na jednom podlaží a ktorá má homogénne tepelné parametre a zodpovedajúce potreby regulácie teploty (t. j. ekvivalent „tepelnej zóny“, čo je bežný pojem v rámci výpočtu energetickej efektívnosti).

Tu sú dva príklady prípadov (22), keď môže byť na účely uplatňovania požiadaviek odôvodnené zvážiť úroveň zóny namiesto úrovne miestnosti:

| a) | susedné kancelárie s identickými požiadavkami týkajúcimi sa vnútorného prostredia v kancelárskej budove; |
| --- | --- |

a)

susedné kancelárie s identickými požiadavkami týkajúcimi sa vnútorného prostredia v kancelárskej budove;

| b) | susedné miestnosti/priestory, ktoré nie sú od seba fyzicky oddelené (napr. otvorená kuchyňa s obývačkou v byte). |
| --- | --- |

b)

susedné miestnosti/priestory, ktoré nie sú od seba fyzicky oddelené (napr. otvorená kuchyňa s obývačkou v byte).

Posúdenie najvhodnejšieho rozsahu regulácie (miestnosť alebo zóna) bude vo všeobecnosti závisieť od návrhu a zamýšľaného použitia konkrétnej budovy alebo jednotky budovy a priestorov v budove. Pri tomto posúdení bude vo všeobecnosti hlavným parametrom to, či môžu mať viaceré miestnosti rovnaké požiadavky na vnútorné prostredie, a teda či ich možno zlúčiť do jednej zóny (z hľadiska regulácie teploty). Takéto prípady by mali byť riadne odôvodnené.

Členské štáty však po zohľadnení určitých národných, regionálnych alebo miestnych špecifík môžu umožniť reguláciu na úrovni zóny pre niektoré kategórie budov alebo jednotiek budov, keď je takéto zlúčenie dostatočne odôvodnené. V takýchto prípadoch by členské štáty mali objasniť cieľové kategórie budov alebo jednotiek budov a zohľadnené národné, regionálne alebo miestne špecifiká. Mali by tiež odôvodniť (23) umožnenie počiatočnej odchýlky od základnej požiadavky na tieto kategórie budov alebo jednotiek budov.

2.3.3.3.   Kedy sa uplatňujú povinnosti? (článok 8 ods. 1, článok 14 ods. 4 a článok 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

a)   Samoregulačné zariadenia (článok 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

V texte sa vyžaduje, aby nové budovy boli vybavené samoregulačnými zariadeniami. Tá istá požiadavka sa vzťahuje na existujúce budovy pri výmene zariadení na výrobu tepla.

Povinnosti sa vzťahujú na všetky typy budov a všetky typy systémov okrem prípadu, keď ich splnenie je technicky a ekonomicky nerealizovateľné (pozri oddiel b)).

V článku 2 ods. 15b smernice o energetickej hospodárnosti budov je „zariadenie na výrobu tepla“ vymedzené takto:

| | „
  „zariadenie na výrobu tepla“ znamená časť vykurovacieho systému, ktorou sa vyrába využiteľné teplo s využitím jedného alebo viacerých týchto procesov:






  a) | spaľovanie palív, napríklad v kotle; |
| --- | --- | --- |

„
  „zariadenie na výrobu tepla“ znamená časť vykurovacieho systému, ktorou sa vyrába využiteľné teplo s využitím jedného alebo viacerých týchto procesov:

a)

spaľovanie palív, napríklad v kotle;

| b) | Joulov jav prebiehajúci vo vykurovacích telesách systému elektrického odporového vykurovania; |
| --- | --- |

b)

Joulov jav prebiehajúci vo vykurovacích telesách systému elektrického odporového vykurovania;

| c) | zachytávanie tepla z okolitého vzduchu, odvetrávaného vzduchu alebo vodného alebo podzemného zdroja tepla s využitím tepelného čerpadla“. |
| --- | --- |

c)

zachytávanie tepla z okolitého vzduchu, odvetrávaného vzduchu alebo vodného alebo podzemného zdroja tepla s využitím tepelného čerpadla“.

Treba poznamenať, že v tomto vymedzení sa nerozlišuje medzi zariadeniami na výrobu tepla, ktoré sa odlišujú od vykurovacích telies (napr. kotol a iné vykurovacie telesá), a zariadeniami, ktoré sú integrované s vykurovacím telesom v samostatnom vykurovacom systéme (napr. elektrické odporové zariadenia na vykurovanie priestoru). Povinnosti (týkajúce sa samoregulácie) by sa preto mali uplatňovať aj v druhom prípade (t. j. pri výmene samostatného vykurovacieho systému v existujúcej budove).

Keď sú budovy vybavené viacerými zariadeniami na výrobu tepla, môže sa stať, že sa vymení len časť zariadení na výrobu tepla. V takejto situácii by sa takisto mala uplatňovať požiadavka na inštaláciu samoregulačných zariadení, ak to je technicky a ekonomicky realizovateľné. Požiadavka sa uplatňuje konkrétne vtedy, keď sa spoja viaceré zariadenia na výrobu tepla, obsluhujú rovnaký priestor a jedno zo zariadení na výrobu tepla sa vymení. Keď je budova vybavená viacerými zariadeniami na výrobu tepla, ktoré sú nezávislé a obsluhujú rôzne priestory, členské štáty môžu umožniť uplatňovanie požiadavky len na priestory obsluhované vymenenými zariadeniami na výrobu tepla.

Keď sú existujúce budovy pripojené k diaľkovému vykurovaniu a nie sú vybavené žiadnymi zariadeniami na výrobu tepla na úrovni budovy, požiadavka na inštaláciu samoregulačných zariadení by sa bežne uplatňovala vtedy, keď sa vymenia diaľkové zariadenia na výrobu tepla. V niektorých prípadoch to môže viesť k ťažkostiam, napr. v súvislosti s vlastníctvom (24) alebo ekonomickou realizovateľnosťou (25). Členské štáty môžu v takýchto prípadoch preskúmať alternatívne možnosti na zabezpečenie toho, aby boli nainštalované samoregulačné zariadenia, napríklad:

| a) | požadovať, aby boli samoregulačné zariadenia nainštalované pri výmene zariadení na výrobu tepla v budovách; |
| --- | --- |

a)

požadovať, aby boli samoregulačné zariadenia nainštalované pri výmene zariadení na výrobu tepla v budovách;

| b) | navrhnúť a vykonať plán na postupné zavádzanie samoregulačných zariadení s cieľom úplného pokrytia budov, náklady sa však rozložia na dostatočné časové obdobie. |
| --- | --- |

b)

navrhnúť a vykonať plán na postupné zavádzanie samoregulačných zariadení s cieľom úplného pokrytia budov, náklady sa však rozložia na dostatočné časové obdobie.

Inštalácia nového vykurovacieho systému v existujúcej budove alebo jednotke budovy, ktorá už bola vybavená vykurovacím systémom (napr. inštalácia systému centrálneho vykurovania, ktorým sa nahradia individuálne vykurovacie systémy v budove), by mala viesť k vzniku požiadavky na inštaláciu samoregulačných zariadení, keďže z toho vyplýva výmena zariadení na výmenu tepla.

Inštalácia vykurovacieho systému v stavbe, ktorá predtým nebola budovou v zmysle smernice o energetickej hospodárnosti budov, ktorá sa však napríklad na základe obnovy stane budovou v zmysle tejto smernice, by mala takisto viesť k vzniku požiadavky na inštaláciu samoregulačných zariadení.

b)   Systémy automatizácie a riadenia budov (článok 14 ods. 4 a článok 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Ustanovenia o inštalácií systémov automatizácie a riadenia budov sa vzťahujú na všetky (t. j. nové a existujúce) nebytové budovy s vykurovacími, klimatizačnými systémami, systémami kombinovaného vykurovania a vetrania, kombinovanej klimatizácie a vetrania s účinným menovitým výkonom väčším ako 290 kW.

Prahová hodnota 290 kW platí podľa článku 14 ods. 4 a článku 15 ods. 4 pre každý systém jednotlivo, t. j. povinnosti platia vo všetkých týchto prípadoch:

| a) | keď je účinný menovitý výkon vykurovacieho systému väčší ako 290 kW; |
| --- | --- |

a)

keď je účinný menovitý výkon vykurovacieho systému väčší ako 290 kW;

| b) | keď je účinný menovitý výkon systému kombinovaného vykurovania a vetrania väčší ako 290 kW; |
| --- | --- |

b)

keď je účinný menovitý výkon systému kombinovaného vykurovania a vetrania väčší ako 290 kW;

| c) | keď je účinný menovitý výkon klimatizačného systému väčší ako 290 kW; |
| --- | --- |

c)

keď je účinný menovitý výkon klimatizačného systému väčší ako 290 kW;

| d) | keď je účinný menovitý výkon systému kombinovanej klimatizácie a vetrania väčší ako 290 kW. |
| --- | --- |

d)

keď je účinný menovitý výkon systému kombinovanej klimatizácie a vetrania väčší ako 290 kW.

Ďalšie objasnenie, ako určiť účinný menovitý výkon sa uvádza v oddiele 2.3.2.2.

2.3.4.   Technická, ekonomická a funkčná realizovateľnosť (článok 8 ods. 1, článok 14 ods. 4 a článok 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Pojem „realizovateľnosť“ sa týka:

| a) | uplatňovania systémových požiadaviek podľa článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov, v ktorom sa uvádza, že požiadavky na systémy sa musia uplatňovať
  „pokiaľ sú technicky, funkčne a ekonomicky realizovateľné“
   (26), a |
| --- | --- |

a)

uplatňovania systémových požiadaviek podľa článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov, v ktorom sa uvádza, že požiadavky na systémy sa musia uplatňovať
  „pokiaľ sú technicky, funkčne a ekonomicky realizovateľné“
   (26), a

| b) | inštalácie samoregulačných zariadení (článok 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov) a systémov automatizácie a riadenia budov (článok 14 ods. 4 a článok 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov), pretože súvisiace požiadavky sa uplatňujú len,
  „ak je to technicky a ekonomicky realizovateľné“. |
| --- | --- |

b)

inštalácie samoregulačných zariadení (článok 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov) a systémov automatizácie a riadenia budov (článok 14 ods. 4 a článok 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov), pretože súvisiace požiadavky sa uplatňujú len,
  „ak je to technicky a ekonomicky realizovateľné“.

Poznamenávame, že pre členské štáty nie je technicky, ekonomicky ani funkčne realizovateľné podrobne opísať, ktoré konkrétne prípady spĺňajú požiadavky. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli tieto prípady jasne identifikované, vypracované a odôvodnené (27).

Výklad technickej, ekonomickej a funkčnej realizovateľnosti by nemal byť ponechaný na výlučné posúdenie zainteresovanými stranami (napr. vlastníkmi alebo osobami, ktoré vykonávajú inštaláciu systému (28)). Podmienky, za ktorých sa hodnotí realizovateľnosť, by mali byť vymedzené na úrovni členského štátu, resp. na regionálnej úrovni, keď sa regionálne podmienky týkajú len časti územia členského štátu. V uvedenom druhom prípade by však regionálne podmienky mali byť vymedzené vo vnútroštátnych transpozičných opatreniach. Vo všetkých prípadoch by tieto podmienky mali byť zdokumentované (napr. v rámci technických usmernení) a mali by sa uplatňovať jednotne na celom vnútroštátnom území alebo v náležitých prípadoch na regionálnom území. Napokon, neuplatňovanie požiadaviek na systémy by sa malo posudzovať pomocou jasných určených postupov a pod dohľadom subjektov verejného sektora.

V týchto postupoch sa môže rozlišovať medzi rôznymi typmi budov, najmä so zreteľom na osobitné typy, ktorých sa týka otázka technickej, ekonomickej alebo funkčnej realizovateľnosti.

Jedným príkladom sú historické budovy alebo budovy evidované v zozname chránených pamiatok, ktoré môžu mať osobitné obmedzenia, a preto sa ťažšie uplatňujú niektoré z požiadaviek. V tejto súvislosti treba poznamenať, že splnením týchto požiadaviek sa v zásade nemení charakter alebo vzhľad historických budov alebo budov evidovaných v zozname chránených pamiatok.

V záujme zamedzenia pochybnostiam sa upozorňuje aj na to, že požiadavky sa vzťahujú aj na všetky kategórie budov, pri ktorých sa smernica členským štátom umožňuje zaviesť výnimky z uplatňovania minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť (článok 4 ods. 2 smernice o energetickej hospodárnosti budov).

V každom prípade možno pri hodnotení technickej, ekonomickej a/alebo funkčnej realizovateľnosti splnenia požiadaviek zohľadniť špecifiká určitých budov. Vo výnimočných prípadoch, keď z dôkazov vyplýva, že splnenie požiadaviek je v prípade určitej budovy technicky, ekonomicky alebo funkčne nemožné, požiadavky netreba brať na vedomie. Takýto záver možno dosiahnuť len na základe posúdenia konkrétneho prípadu a členské štáty by nemali zavádzať systematické výnimky pre žiadnu kategóriu budov.

V tejto tabuľke sa uvádza, ako možno interpretovať každý typ realizovateľnosti, a uvádzajú sa príklady.

Tabuľka 4

Výklad technickej, ekonomickej a funkčnej realizovateľnosti

| Typ realizovateľnosti (29) | Význam | Príklady |
| --- | --- | --- |
| Technická realizovateľnosť | Technická realizovateľnosť nastáva vtedy, keď technické charakteristiky systému a budovy (alebo jednotky budovy) umožňujú uplatňovanie požiadaviek. Technická nerealizovateľnosť nastáva vtedy, keď ich nemožno uplatňovať z technického hľadiska, t. j. keď technické charakteristiky systému bránia uplatňovaniu požiadaviek. | Technická realizovateľnosť je problematická, ak systém neumožňuje inštaláciu prístrojov potrebných na splnenie požiadaviek, napríklad:






  — | v prípade požiadaviek týkajúcich sa rekuperácie tepla pre ventilačné systémy sa prívod a výfuk nenachádzajú v rovnakých oblastiach; |

Typ realizovateľnosti (29)

Význam

Príklady

Technická realizovateľnosť

Technická realizovateľnosť nastáva vtedy, keď technické charakteristiky systému a budovy (alebo jednotky budovy) umožňujú uplatňovanie požiadaviek. Technická nerealizovateľnosť nastáva vtedy, keď ich nemožno uplatňovať z technického hľadiska, t. j. keď technické charakteristiky systému bránia uplatňovaniu požiadaviek.

Technická realizovateľnosť je problematická, ak systém neumožňuje inštaláciu prístrojov potrebných na splnenie požiadaviek, napríklad:

—

v prípade požiadaviek týkajúcich sa rekuperácie tepla pre ventilačné systémy sa prívod a výfuk nenachádzajú v rovnakých oblastiach;

| — | v prípade požiadaviek týkajúcich sa izolácie potrubí časti potrubia nie sú prístupné. |
| --- | --- |

—

v prípade požiadaviek týkajúcich sa izolácie potrubí časti potrubia nie sú prístupné.

Ekonomická realizovateľnosť

Ekonomická realizovateľnosť sa týka nákladov na uplatňovanie požiadaviek a toho, či: i) sú tieto náklady primerané vzhľadom na náklady plánovaného zásahu (napr. modernizácia systému); ii) predpokladané prínosy prevažujú nad nákladmi (30), pričom sa zohľadňuje predpokladaná životnosť systému.

Ekonomickú realizovateľnosť možno napr. vypočítať na základe:

| — | maximálneho pomeru medzi nákladmi na uplatňovanie požiadaviek a nákladmi plánovaného zásahu (napr. výmena zariadenia na výrobu tepla); |
| --- | --- |

—

maximálneho pomeru medzi nákladmi na uplatňovanie požiadaviek a nákladmi plánovaného zásahu (napr. výmena zariadenia na výrobu tepla);

| — | maximálneho obdobia návratnosti, pričom sa zohľadňujú peňažné prínosy uplatňovania požiadaviek. |
| --- | --- |

—

maximálneho obdobia návratnosti, pričom sa zohľadňujú peňažné prínosy uplatňovania požiadaviek.

Funkčná realizovateľnosť (31)

Uplatňovanie požiadaviek je funkčne nerealizovateľné, ak by viedlo k zmenám, ktoré by zhoršili fungovanie systému alebo používanie budovy (alebo jednotky budovy), pričom sa zohľadňujú osobitné obmedzenia (napr. predpisy), ktoré sa môžu uplatňovať na systém a/alebo budovu.

Uplatňovanie požiadaviek na systémy nemusí byť funkčne realizovateľné, napríklad keď:

| — | sú platné predpisy (napr. týkajúce sa bezpečnosti) v rozpore s požiadavkami; |
| --- | --- |

—

sú platné predpisy (napr. týkajúce sa bezpečnosti) v rozpore s požiadavkami;

| — | by uplatňovanie požiadaviek viedlo k značnej strate využiteľnosti budovy alebo jednotky budovy (napr. značná strata priestoru budovy). |
| --- | --- |

—

by uplatňovanie požiadaviek viedlo k značnej strate využiteľnosti budovy alebo jednotky budovy (napr. značná strata priestoru budovy).

a)   Ďalšie úvahy týkajúce sa technickej a ekonomickej realizovateľnosti inštalácie samoregulačných zariadení

V drvivej väčšine prípadov sa otázka technickej a ekonomickej realizovateľnosti inštalácie samoregulačných zariadení nevzťahuje na nové budovy, lebo potrebu teplotnej samoregulácie na úrovni miestnosti (alebo zóny) možno riešiť vo fáze projektu, čím sa zamedzí vzniku technických prekážok v následných krokoch a zabezpečia sa optimálne súvisiace náklady. Jedným jasným príkladom prípadu, keď nie je technicky realizovateľné nainštalovať samoregulačné zariadenia v miestnosti alebo zóne, je situácia, keď priestor alebo zóna nebude vykurovaná (alebo chladená).

V prípade existujúcich budov môže technická realizovateľnosť predstavovať problém, ak nie je možné nainštalovať samoregulačné zariadenia bez vykonania podstatných zmien systémov a/alebo budovy, čo by nevyhnutne viedlo k neúmerne vysokým nákladom (napríklad pri niektorých typoch podlahového vykurovania v existujúcich budovách).

Ekonomická realizovateľnosť môže byť problematická v existujúcich budovách aj vtedy, keď sú náklady na inštaláciu samoregulačných zariadení neúnosné v porovnaní s nákladmi na výmenu zariadenia na výrobu tepla. Keď sa členské štáty rozhodnú hodnotiť realizovateľnosť na základe nákladov, mali by objasniť, ako sa náklady vypočítajú a porovnávajú. Možno zvážiť tieto dva postupy:

| a) | Porovnanie počiatočných nákladov na inštaláciu samoregulačných zariadení s nákladmi na výmenu zariadení na výrobu tepla a stanovenie prahovej hodnoty pre maximálny pomer týchto dvoch nákladov. Tento postup je v súlade s odôvodnením 21 smernice (EÚ) 2018/844, ktoré znie takto:

  „V existujúcich budovách by sa mala zvážiť inštalácia samoregulačných zariadení na individuálnu reguláciu teploty v každej miestnosti, alebo, ak je to odôvodnené, v určenej vykurovanej časti jednotky budovy, kde je to ekonomicky realizovateľné, napríklad kde sú náklady nižšie ako 10 % z celkových nákladov na nahradenie zariadení na výrobu tepla.“ |
| --- | --- |

a)

Porovnanie počiatočných nákladov na inštaláciu samoregulačných zariadení s nákladmi na výmenu zariadení na výrobu tepla a stanovenie prahovej hodnoty pre maximálny pomer týchto dvoch nákladov. Tento postup je v súlade s odôvodnením 21 smernice (EÚ) 2018/844, ktoré znie takto:

„V existujúcich budovách by sa mala zvážiť inštalácia samoregulačných zariadení na individuálnu reguláciu teploty v každej miestnosti, alebo, ak je to odôvodnené, v určenej vykurovanej časti jednotky budovy, kde je to ekonomicky realizovateľné, napríklad kde sú náklady nižšie ako 10 % z celkových nákladov na nahradenie zariadení na výrobu tepla.“

| b) | Porovnanie počiatočných nákladov na inštaláciu samoregulačných zariadení s predpokladanými úsporami nákladov na energiu vyplývajúcimi z inštalácie a stanovenie prahovej hodnoty pre maximálny pomer týchto dvoch nákladov (napr. 5 rokov). |
| --- | --- |

b)

Porovnanie počiatočných nákladov na inštaláciu samoregulačných zariadení s predpokladanými úsporami nákladov na energiu vyplývajúcimi z inštalácie a stanovenie prahovej hodnoty pre maximálny pomer týchto dvoch nákladov (napr. 5 rokov).

Hoci sú možné obidva postupy, uprednostňuje sa druhá možnosť, lebo v drvivej väčšine prípadov sa počiatočné náklady vrátia za krátky čas (zvyčajne 2 až 3 roky).

Tabuľka 5

Možný výklad technickej a ekonomickej realizovateľnosti inštalácie samoregulačných zariadení

| Typ realizovateľnosti | Ako sa môže prejaviť | Môže sa uplatňovať na |
| --- | --- | --- |
| nové budovy | existujúce budovy |
| Technická realizovateľnosť | Miestnosť (zóna) nemá vykurovanie/chladenie | Áno (ale zriedka) | Áno (ale zriedka) |
| Vykurovací systém neumožňuje inštaláciu samoregulačných zariadení. | Nie | Áno (ale nie často) |
| Ekonomická realizovateľnosť | Počiatočné náklady sú privysoké v porovnaní s inými nákladmi. | Nie | Áno (ale nie často) |
| Investícia nemá dostatočnú návratnosť. | Nie | Áno (ale zriedka) |

Typ realizovateľnosti

Ako sa môže prejaviť

Môže sa uplatňovať na

nové budovy

existujúce budovy

Technická realizovateľnosť

Miestnosť (zóna) nemá vykurovanie/chladenie

Áno (ale zriedka)

Áno (ale zriedka)

Vykurovací systém neumožňuje inštaláciu samoregulačných zariadení.

Nie

Áno (ale nie často)

Ekonomická realizovateľnosť

Počiatočné náklady sú privysoké v porovnaní s inými nákladmi.

Nie

Áno (ale nie často)

Investícia nemá dostatočnú návratnosť.

Nie

Áno (ale zriedka)

b)   Ďalšie úvahy týkajúce sa technickej a ekonomickej realizovateľnosti inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov

V drvivej väčšine prípadov sa otázka realizovateľnosti inštalácie systémov samoautomatizácie a samoriadenia budov technicky a ekonomicky nebude vzťahovať na nové budovy, keďže:

| a) | návrhom budovy a systému možno zabezpečiť, aby neexistovali technické prekážky brániace inštalácii systémov automatizácie a riadenia budov; |
| --- | --- |

a)

návrhom budovy a systému možno zabezpečiť, aby neexistovali technické prekážky brániace inštalácii systémov automatizácie a riadenia budov;

| b) | návrhom budovy a systému možno zabezpečiť minimalizáciu nákladov inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov; |
| --- | --- |

b)

návrhom budovy a systému možno zabezpečiť minimalizáciu nákladov inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov;

| c) | inštalácia systémov automatizácie a riadenia budov už je súčasťou bežného postupu pre nové veľké nebytové budovy. |
| --- | --- |

c)

inštalácia systémov automatizácie a riadenia budov už je súčasťou bežného postupu pre nové veľké nebytové budovy.

Pri existujúcich budovách môže byť technická realizovateľnosť problematická v prípadoch, keď nemožno ovládať technické systémy budov alebo keď by na zabezpečenie ich ovládateľnosti boli potrebné podstatné úpravy systému a/alebo budovy, čo by nevyhnutne viedlo k neúmerne vysokým nákladom. Takéto situácie nastávajú len pri budovách, ktoré sú vybavené starými systémami, čo je zriedkavé.

Ekonomickú realizovateľnosť inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov v existujúcich budovách možno spojiť aj s počiatočnými a prevádzkovými nákladmi a/alebo s potrebným obdobím návratnosti nákladov. Možným prístupom je hodnotenie ekonomickej realizovateľnosti na základe predpokladaných úspor nákladov na energiu dosiahnutých vďaka systémom automatizácie a riadenia budov a ich porovnanie s počiatočnými a prevádzkovými nákladmi na inštaláciu systémov na automatizáciu a riadenie budov počas životnosti systému. Tento prístup možno doplniť hodnotením primeranosti počiatočných nákladov na inštaláciu systému automatizácie a riadenia budov v predmetnej budove na základe takých parametrov, ako je napríklad veľkosť budovy alebo spotreba energie (32).

Tabuľka 6

Možný výklad technickej a ekonomickej realizovateľnosti inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov

| Typ realizovateľnosti | Ako sa môže prejaviť | Môže sa uplatňovať na |
| --- | --- | --- |
| nové budovy | existujúce budovy |
| Technická realizovateľnosť | Technické systémy budov nemožno ovládať bez podstatných zmien. | Nie | Áno (ale zriedka) |
| Ekonomická realizovateľnosť | Počiatočné náklady sú v porovnaní s charakteristikami budovy privysoké. | Nie | Áno (ale zriedka) |
| Investícia nemá dostatočnú návratnosť. | Nie | Áno (ale zriedka) |

Typ realizovateľnosti

Ako sa môže prejaviť

Môže sa uplatňovať na

nové budovy

existujúce budovy

Technická realizovateľnosť

Technické systémy budov nemožno ovládať bez podstatných zmien.

Nie

Áno (ale zriedka)

Ekonomická realizovateľnosť

Počiatočné náklady sú v porovnaní s charakteristikami budovy privysoké.

Nie

Áno (ale zriedka)

Investícia nemá dostatočnú návratnosť.

Nie

Áno (ale zriedka)

2.4.   Usmernenia k transpozícii ustanovení o technických systémoch budov a ich kontrolách, samoregulačných zariadeniach a systémoch automatizácie a riadenia budov

2.4.1.   Požiadavky na technické systémy budov, posúdenie a dokumentácia celkovej energetickej hospodárnosti technických systémov budov (článok 2, článok 8 ods. 1, článok 14 a článok 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

2.4.1.1.   Transpozícia vymedzení pojmov (článok 2 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Členské štáty v náležitých prípadoch zvážia poskytnutie ďalšieho vysvetlenia s cieľom doplniť definície technických systémov budov, napríklad podrobnejší opis schopností, ktoré majú dosiahnuť systémy automatizácie a riadenia budov.

2.4.1.2.   Stanovenie požiadaviek na systémy (článok 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

a)   Nové technické systémy budov

Členské štáty budú musieť pre systémy, ktoré sa neposudzovali pred zmenou (systémy automatizácie a riadenia budov a výroba elektrickej energie na mieste), vymedziť a stanoviť systémové požiadavky na vnútroštátnej úrovni a zabezpečiť, aby tieto požiadavky zahŕňali všetky aspekty uvedené v článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov: „celková energetická hospodárnosť“, „správne zabudovanie“, „primerané dimenzovanie“, „nastavenie“ a „regulácia“. V tejto tabuľke sa opisuje význam každej z týchto oblastí požiadaviek a uvádzajú sa príklady (len na ilustračný účel) pre dva typy systémov, ktoré boli pridané do zoznamu technických systémov budov v smernici o energetickej hospodárnosti budov.

Tabuľka 7

Rôzne oblasti požiadaviek na systémy

| Typ požiadavky | Vzťahuje sa na | Príklady |
| --- | --- | --- |
| Systémy automatizácie a riadenia budov | Výroba elektrickej energie na mieste |
| „Celková energetická hospodárnosť“ | Hospodárnosť systému ako celku (nemá sa zamieňať s hospodárnosťou na úrovni výrobku alebo dielu a hospodárnosťou celej budovy) | Schopnosti regulácie, ktoré ovplyvňujú energetickú hospodárnosť budovy (napr. na základe normy EN 15232 (33)) | Faktor hospodárnosti fotovoltického (FV) systému (napr. na základe normy EN 15316-4-6 (34)) |
| „Primerané dimenzovanie“ | Primeranosť výkonu alebo kapacity systému so zreteľom na potreby a charakteristiky budovy v predpokladaných podmienkach používania. | Určenie optimálnych schopností regulácie na základe typu budovy, predpokladaného používania, potenciálnych úspor energie. | Určenie optimálneho výkonu FV systému na základe zníženia nákladov na elektrickú energiu, dostupného montážneho priestoru a iných obmedzení, ktoré sa môžu uplatňovať. |
| „Správne zabudovanie“ | Spôsob, akým by mal byť systém v budove nainštalovaný, aby fungoval správne. | Inštalácia vyškoleným a/alebo certifikovaným inštalatérom. | Inštalácia vyškoleným a/alebo certifikovaným inštalatérom. |
| „Primerané nastavenie“ | Skúšanie a dolaďovanie činností systému po inštalácii v reálnych podmienkach používania. | Sled skúšok, ktoré sa vykonajú po inštalácii s cieľom overiť, či systém funguje v súlade so svojimi špecifikáciami. | Sled skúšok, ktoré sa vykonajú po inštalácii s cieľom overiť, či systém funguje v súlade so svojimi špecifikáciami. |
| „Primeraná regulácia“ | Želané alebo požadované schopnosti regulácie systémov. | Rozsah regulačných funkcií. | (V náležitých prípadoch) regulácia dodávok elektrickej energie (napr. do siete, vlastná spotreba alebo uchovávanie). |

Typ požiadavky

Vzťahuje sa na

Príklady

Systémy automatizácie a riadenia budov

Výroba elektrickej energie na mieste

„Celková energetická hospodárnosť“

Hospodárnosť systému ako celku (nemá sa zamieňať s hospodárnosťou na úrovni výrobku alebo dielu a hospodárnosťou celej budovy)

Schopnosti regulácie, ktoré ovplyvňujú energetickú hospodárnosť budovy (napr. na základe normy EN 15232 (33))

Faktor hospodárnosti fotovoltického (FV) systému (napr. na základe normy EN 15316-4-6 (34))

„Primerané dimenzovanie“

Primeranosť výkonu alebo kapacity systému so zreteľom na potreby a charakteristiky budovy v predpokladaných podmienkach používania.

Určenie optimálnych schopností regulácie na základe typu budovy, predpokladaného používania, potenciálnych úspor energie.

Určenie optimálneho výkonu FV systému na základe zníženia nákladov na elektrickú energiu, dostupného montážneho priestoru a iných obmedzení, ktoré sa môžu uplatňovať.

„Správne zabudovanie“

Spôsob, akým by mal byť systém v budove nainštalovaný, aby fungoval správne.

Inštalácia vyškoleným a/alebo certifikovaným inštalatérom.

Inštalácia vyškoleným a/alebo certifikovaným inštalatérom.

„Primerané nastavenie“

Skúšanie a dolaďovanie činností systému po inštalácii v reálnych podmienkach používania.

Sled skúšok, ktoré sa vykonajú po inštalácii s cieľom overiť, či systém funguje v súlade so svojimi špecifikáciami.

Sled skúšok, ktoré sa vykonajú po inštalácii s cieľom overiť, či systém funguje v súlade so svojimi špecifikáciami.

„Primeraná regulácia“

Želané alebo požadované schopnosti regulácie systémov.

Rozsah regulačných funkcií.

(V náležitých prípadoch) regulácia dodávok elektrickej energie (napr. do siete, vlastná spotreba alebo uchovávanie).

b)   Systémy, ktoré už boli zahrnuté pred zmenou

V prípade systémov, ktorých sa požiadavky týkali už pred zmenou, môžu členské štáty zvážiť využitie transpozície smernice (EÚ) 2018/844 ako príležitosti na preskúmanie a prípadne aktualizáciu uplatniteľných požiadaviek na systémy. Toto preskúmanie by konkrétne mohlo byť príležitosťou na overenie, či uplatniteľné požiadavky dostatočne pokrývajú rôzne oblasti uvedené v smernici o energetickej hospodárnosti budov, a na posúdenie, či možno tieto požiadavky ďalej vypracovať. Zo spätnej väzby európskej siete pre jednotný postup v súvislosti so smernicou o energetickej hospodárnosti budov (35) vyplýva, že: i) uplatniteľné požiadavky sa spravidla zameriavajú na požiadavky týkajúce sa hospodárnosti na úrovni komponentov a ii) spôsob, akým sa zameriava na ostatné oblasti (t. j. správne zabudovanie, primerané dimenzovanie, nastavenie a regulácia), sa v rámci EÚ môže líšiť. Členské štáty sa preto nabádajú k tomu, aby sa zúčastnili na tomto preskúmaní a v náležitých prípadoch využili dostupné osvedčené postupy.

c)   Posúdenie predpisov týkajúcich sa konkrétnych výrobkov na základe smernice o ekodizajne

Technické systémy budov zahŕňajú mnohé výrobky, ktoré sa riadia predpismi týkajúcimi sa konkrétnych výrobkov, ktorými sa vykonáva smernica 2009/125/ES (ďalej len „smernica o ekodizajne“). V súvislosti s predpismi týkajúcimi sa konkrétnych výrobkov, ktorými sa vykonáva smernica o ekodizajne a ktoré sa týkajú výrobkov, ktoré môžu byť súčasťou technických systémov budov vymedzených v článku 2 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov, treba zdôrazniť, že požiadavky uvedené v článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa vzťahujú na celé systémy nainštalované v budovách a nie na jednotlivé komponenty, na ktoré sa vzťahujú predpisy týkajúce sa konkrétnych výrobkov, ktorými sa vykonáva smernica o ekodizajne. Napríklad rozsah požiadaviek uvedených v článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov pre teplovodný vykurovací systém budov by mal zahŕňať celý systém (kotly, rozvod a emisné komponenty), zatiaľ čo rozsah požiadaviek na ekodizajn výrobkov, ktoré sú súčasťou toho istého systému, je obmedzený na požiadavky týkajúce sa kotlov.

Je všeobecne prospešné podporovať inštaláciu vysokoúčinných výrobkov, ale v prípadoch, keď sa požiadavky stanovené v článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov vzťahujú na výrobky, pre ktoré už platia predpisy týkajúce sa konkrétnych výrobkov, ktorými sa vykonáva smernica o ekodizajne, nesmú tieto požiadavky presahovať rozsah požiadaviek stanovených v smernici o ekodizajne, keďže predpisy týkajúce sa konkrétnych výrobkov, ktorými sa vykonáva smernica o ekodizajne, sú priamo uplatniteľnými harmonizačnými opatreniami.

Zákaz konkrétnych druhov výrobkov, ktoré spĺňajú uplatniteľné požiadavky na ekodizajn, by presahoval to, čo sa vyžaduje a povoľuje v smernici o energetickej hospodárnosti budov, pretože výrobky z iných členských štátov, ktoré spĺňajú všetky požiadavky na ekodizajn, by sa nemohli predávať na ostatných vnútroštátnych trhoch, čo je v rozpore so základnou zásadou voľného pohybu tovaru.

Členské štát však v určitých prípadoch môžu obmedziť voľný pohyb tovaru z environmentálnych dôvodov, ale až po informovaní Komisie (36). Tento postup je v súlade s odôvodnením 35a (37) a článkom 6 (38) rámca pre ekodizajn.

2.4.1.3.   Transpozícia ustanovení o posudzovaní a zdokumentovaní hospodárnosti systému (článok 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

a)   Systém alebo menená časť?

V článku 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa stanovuje, že pri inštalácii, nahradení alebo modernizácii technického systému budovy sa musí posúdiť a zdokumentovať „celková energetická hospodárnosť menenej časti a v prípade potreby celého meneného systému“.

To znamená, že:

| a) | vo všetkých prípadoch sa musí posúdiť a zdokumentovať hospodárnosť menenej časti. Keď sa napríklad vo vykurovacom systéme vymení zariadenie na výrobu tepla (čo zodpovedá modernizácii systému), mala by sa posúdiť a zdokumentovať hospodárnosť nového zariadenia na výrobu tepla; |
| --- | --- |

a)

vo všetkých prípadoch sa musí posúdiť a zdokumentovať hospodárnosť menenej časti. Keď sa napríklad vo vykurovacom systéme vymení zariadenie na výrobu tepla (čo zodpovedá modernizácii systému), mala by sa posúdiť a zdokumentovať hospodárnosť nového zariadenia na výrobu tepla;

| b) | v niektorých (t. j. náležitých) prípadoch sa musí posúdiť a zdokumentovať hospodárnosť celého systému. Malo by sa to požadovať v týchto troch situáciách:






  i) | inštaluje sa nový systém; |
| --- | --- | --- |

b)

v niektorých (t. j. náležitých) prípadoch sa musí posúdiť a zdokumentovať hospodárnosť celého systému. Malo by sa to požadovať v týchto troch situáciách:

i)

inštaluje sa nový systém;

| ii) | vymieňa sa celý systém; |
| --- | --- |

ii)

vymieňa sa celý systém;

| iii) | časť alebo časti systému prechádzajú významnou modernizáciou, ktorá môže výrazne ovplyvniť celkovú hospodárnosť systému. |
| --- | --- |

iii)

časť alebo časti systému prechádzajú významnou modernizáciou, ktorá môže výrazne ovplyvniť celkovú hospodárnosť systému.

Prípady uvedené v pododseku b) bodoch i) a ii) sú jasné: keď sa inštaluje úplne nový systém alebo sa vymieňa (či už v novej budove, alebo v existujúcej), je jednoznačne potrebné posúdiť a zdokumentovať hospodárnosť celého (nového) systému.

V prípade uvedenom v pododseku b) bode iii) sa vymieňa alebo vylepšuje časť alebo časti systému, takže sa zvyšuje ich energetická hospodárnosť. Keďže je daná časť dôležitá, vedie to k zvýšeniu hospodárnosti celého systému. V tomto scenári by sa mala posúdiť hospodárnosť celého systému. Napríklad:

| a) | výmena podstatného komponentu (napr. zariadenie na výrobu tepla v systéme) alebo veľkého počtu menších komponentov (napr. všetky vykurovacie telesá v budove) by sa mala v zásade považovať za významnú modernizáciu, pretože môže značne ovplyvniť celkovú hospodárnosť; |
| --- | --- |

a)

výmena podstatného komponentu (napr. zariadenie na výrobu tepla v systéme) alebo veľkého počtu menších komponentov (napr. všetky vykurovacie telesá v budove) by sa mala v zásade považovať za významnú modernizáciu, pretože môže značne ovplyvniť celkovú hospodárnosť;

| b) | zmena aspektov celého systému (napr. lepšia izolácia potrubí, výmena potrubí, výmena všetkých zdrojov svetla, výmena všetkých vykurovacích telies) by sa v zásade mala považovať za významnú modernizáciu; |
| --- | --- |

b)

zmena aspektov celého systému (napr. lepšia izolácia potrubí, výmena potrubí, výmena všetkých zdrojov svetla, výmena všetkých vykurovacích telies) by sa v zásade mala považovať za významnú modernizáciu;

| c) | to isté sa vzťahuje na každú modernizáciu alebo zmenu, ktorá ovplyvňuje vyváženosť systému. |
| --- | --- |

c)

to isté sa vzťahuje na každú modernizáciu alebo zmenu, ktorá ovplyvňuje vyváženosť systému.

V týchto príkladoch by sa nemala uplatňovať povinnosť posúdenia:

| a) | údržba a opravy, ktorých cieľom je len zaistiť bezpečnú a optimálnu prevádzku systému; |
| --- | --- |

a)

údržba a opravy, ktorých cieľom je len zaistiť bezpečnú a optimálnu prevádzku systému;

| b) | výmena menšieho komponentu systému (napr. výmena vykurovacieho telesa). |
| --- | --- |

b)

výmena menšieho komponentu systému (napr. výmena vykurovacieho telesa).

V každom prípade je úlohou členských štátov (a nie vlastníkov budov a obytných jednotiek) stanoviť vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch prípady, keď sa má posúdiť hospodárnosť celého systému na rozdiel od prípadov, keď sa vyžaduje len posúdenie hospodárnosti menenej časti.

Členské štáty môžu v tejto súvislosti rozlišovať medzi rôznymi budovami a jednotkami budov, ktorých sa tieto ustanovenia môžu dotknúť. Môže sa to týkať napríklad typu budov (napríklad bytové alebo nebytové, jednotlivé obytné jednotky alebo viacbytové budovy). Môže sa to týkať aj výkonu systému, pretože pri väčších a zložitejších systémoch môže byť vhodné vykonať podrobnejšie posúdenie.

b)   Celková hospodárnosť

V rámci ustanovení o posudzovaní a dokumentácii hospodárnosti systému znamená posúdenie celkovej hospodárnosti (menenej časti alebo celého systému) prijať kroky potrebné na hodnotenie a vyjadrenie energetickej hospodárnosti (menenej časti alebo celého systému).

Pojmom „celková“ sa vyzdvihuje potreba – v náležitých prípadoch – posúdiť hospodárnosť systému ako celku na rozdiel od účinnosti na úrovni výrobku alebo komponentu. Menej relevantné je to v prípadoch, keď sa posudzuje hospodárnosť menenej časti.

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby rozsah celkovej hospodárnosti technického systému budovy podľa článku 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov zahŕňal na účely posúdenia a dokumentácie minimálne rozsah celkovej energetickej hospodárnosti podľa článku 8 ods. 1 pre systémové požiadavky i aspekty, ktoré môžu ovplyvniť celkovú energetickú hospodárnosť v rámci iných oblastí požiadaviek (najmä regulácia). Zabezpečí sa tým posúdenie a zdokumentovanie plnenia systémových požiadaviek, informovanie vlastníka o tomto plnení a dokázateľnosť plnenia (napr. keď sa budova alebo jednotka budovy predáva novému vlastníkovi).

Hospodárnosť možno posúdiť rôznymi spôsobmi; členské štáty by mali objasniť, ktorý postup by sa mal vykonávať. Môže sa to líšiť v závislosti od rôznych faktorov (napr. typ posudzovaného systému, druh zásahu: inštalácia, výmena, modernizácia atď.). Modernizácie, ktoré majú obmedzený rozsah a vplyv, môžu viesť k jednoduchším postupom posudzovania, napr. zaznamenanie zásahu a zabezpečenie, aby boli zhromaždené všetky náležité technické dokumenty o dotknutých komponentoch. Väčšie zásahy (zvyčajne inštalácia alebo výmena) by si mohli vyžadovať dôkladnejšie posúdenie vplyvu na systém ako celok, napr. na základe simulácie hospodárnosti systému pri jeho projektovaní a na základe overenia hlavných schopností systému po inštalácii.

Členské štáty by pri určovaní svojho postupu na posudzovanie hospodárnosti mali zabezpečiť súlad s požiadavkami uvedenými v článkoch 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov, ktoré sa týkajú kontrol vykurovacích, klimatizačných a vetracích systémov, najmä v súvislosti s požiadavkou na posúdenie (v náležitých prípadoch) schopností systému v bežných alebo priemerných prevádzkových podmienkach. Napríklad, keď sú k dispozícii usmernenia alebo vzory na kontrolu technických systémov budov podľa článkov 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov, v posúdení hospodárnosti na základe článku 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov možno odkázať na tieto usmernenia alebo vzory.

c)   Dokumentácia hospodárnosti systému

V článku 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa požaduje, aby boli výsledky posúdenia hospodárnosti systému (alebo jeho menenej časti) zdokumentované a postúpené vlastníkovi budovy. Členské štáty môžu určiť formu a obsah tejto dokumentácie, ktoré sa môžu líšiť v závislosti od typu posudzovaného zásahu. Členské štáty by však v tejto súvislosti mali zabezpečiť, aby dokumentácia zahŕňala rozsah vykonaného posúdenia a mohla byť užitočná na overenie súladu s minimálnymi požiadavkami na energetickú hospodárnosť stanovenými podľa článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov a na certifikáciu energetickej hospodárnosti (pozri ďalší pododdiel). Členské štáty môžu tiež určiť, ako sa dokumentácia postúpi vlastníkovi budovy.

d)   Súvislosť s požiadavkami na energetickú hospodárnosť budov a energetickými certifikátmi

Cieľom povinností stanovených v článku 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov týkajúcich sa dokumentácie hospodárnosti systému (alebo menenej časti) je zabezpečiť, aby mali vlastníci budov k dispozícii aktuálne informácie o hospodárnosti technického systému budovy. Tieto informácie môžu byť užitočné napríklad pri certifikácii energetickej hospodárnosti alebo na overenie splnenia minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť (napr. keď budova prejde väčšou obnovou). Členské štáty rozhodujú o tom, či v dôsledku posúdenia energetickej hospodárnosti technického systému budovy (alebo jej zmenenej časti) bude potrebné vydať nový energetický certifikát.

2.4.2.   Kontrola vykurovacích a klimatizačných systémov, systémov kombinovaného vykurovania a vetrania a systémov kombinovanej klimatizácie a vetrania (články 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

2.4.2.1.   Kontrola vykurovacích systémov a systémov kombinovaného vykurovania a vetrania (článok 14 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

a)   Systémy, ktoré sa majú kontrolovať

Zmenou smernice o energetickej hospodárnosti budov sa škála systémov, ktoré sa majú kontrolovať podľa článku 14 ods. 1, rozširuje aj o systémy kombinovaného vykurovania a vetrania.

Členské štáty by mali do svojich vnútroštátnych právnych predpisov začleniť vymedzenie „systému kombinovaného vykurovania a vetrania“.

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby vymedzenie týchto systémov zahŕňalo tepelné čerpadlá, a mali by určiť, či patria do rozsahu článku 14 alebo článku 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov (pozri oddiel 2.3.2.4).

b)   Účinný menovitý výkon

V článku 14 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa požadujú kontroly systémov s účinným menovitým výkonom väčším ako 70 kW. Pred zmenou smernice o energetickej hospodárnosti budov bola prahová hodnota stanovená v jej článku 14 ods. 1 pre kontroly účinného výkonu kotla len 20 kW.

Mení sa tak prahová hodnota výkonu (zvýšená z 20 kW na 70 kW), ako aj rozsah, ktorý treba zohľadniť pri určovaní menovitého výkonu. Pred zmenou sa menovitý výkon týkal len kotla, zatiaľ čo v súvislosti s menovitým výkonom sa v smernici o energetickej hospodárnosti budov teraz spomína systém ako celok. Na systémy s viacerými zariadeniami na výrobu tepla (napr. systémy typu 1 a typu 2 opísané v oddiele 2.2) by sa takisto mala vzťahovať povinnosť stanovená v článku 14 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov, ak celkový výkon viacerých zariadení na výrobu tepla, ktoré obsluhujú ten istý priestor alebo jednotku budovy, presahuje 70 kW.

Ako sa uvádza v odôvodnení 39 smernice (EÚ) 2018/844, členské štáty sa môžu rozhodnúť naďalej uplatňovať existujúce režimy kontrol vrátane kontrol menších vykurovacích systémov (t. j. prahová hodnota účinného menovitého výkonu od 20 kW do 70 kW) Ak sa členské štáty rozhodnú naďalej uplatňovať tieto režimy, nemali by byť povinné oznámiť tieto prísnejšie požiadavky Komisii.

c)   Hospodárnosť v bežných alebo priemerných prevádzkových podmienkach

Podľa článku 14 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov musia členské štáty rozšíriť rozsah kontrol tak, aby bolo v náležitých prípadoch začlenené aj posudzovanie systému v bežných alebo priemerných prevádzkových podmienkach.

Členské štáty by mali určiť, ktoré zmeny sa v metodike kontrol vyžadujú. Mali by sa sústrediť na požiadavky a usmernenia týkajúce sa kontrol.

d)   Výnimky na základe zmlúv alebo dohôd o energetickej efektívnosti

Členské môžu aktualizovať svoje vnútroštátne právne predpisy tak, aby zahŕňali výnimky pre budovy, na ktoré sa vzťahuje kritérium energetickej hospodárnosti alebo zmluvná dohoda s dohodnutou úrovňou zvýšenia energetickej efektívnosti. Členské štáty môžu začleniť výnimky aj pre budovy prevádzkované verejnoprospešným podnikom alebo prevádzkovateľom siete.

Keď sa členské štáty rozhodnú začleniť takéto výnimky, mali by zabezpečiť, aby bolo v nových právnych predpisoch stanovené vymedzenie pojmov „kritérium energetickej hospodárnosti“ alebo „zmluvná dohoda, ktorou s dohodnutou úrovňou zvýšenia energetickej efektívnosti“.

Keď sa členské štáty rozhodnú začleniť výnimky uvedené v článku 14 ods. 2 smernice o energetickej hospodárnosti budov, musia zabezpečiť, aby bol celkový vplyv ich postupu rovnocenný s vplyvom kontrol podľa článku 14 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

Členským štátom sa odporúča, aby v záujme zabezpečenia tejto rovnocennosti využili možnosť vykonať článok 18 smernice o energetickej efektívnosti vytvorením verejne dostupného zoznamu certifikovaných/akreditovaných spoločností. Členské štáty navyše budú musieť vypracovať verejne dostupné vzory zmlúv o energetickej hospodárnosti v súlade s prílohou XIII k smernici o energetickej efektívnosti.

V prípade členských štátov, ktoré nemajú zoznam certifikovaných/akreditovaných spoločností alebo verejne dostupné vzory zmlúv o energetickej hospodárnosti, sa rovnocennosť určuje v individuálnych prípadoch. Podľa tohto scenára môžu zmluvné strany uľahčiť proces tak, že k svojej zmluve pripoja prílohu, v ktorej jasne určia nasledujúce body z prílohy XIII k smernici o energetickej efektívnosti:

| a) | garantované úspory, ktoré sa majú dosiahnuť realizáciou opatrení v zmluve; |
| --- | --- |

a)

garantované úspory, ktoré sa majú dosiahnuť realizáciou opatrení v zmluve;

| b) | trvanie a dôležité medzníky zmluvy, podmienky a výpovedná lehota; |
| --- | --- |

b)

trvanie a dôležité medzníky zmluvy, podmienky a výpovedná lehota;

| c) | referenčný dátum alebo dátumy stanovené na dosiahnutie úspor; |
| --- | --- |

c)

referenčný dátum alebo dátumy stanovené na dosiahnutie úspor;

| d) | povinnosť v plnej miere realizovať opatrenia v zmluve a dokumentácia všetkých zmien uskutočnených počas projektu; |
| --- | --- |

d)

povinnosť v plnej miere realizovať opatrenia v zmluve a dokumentácia všetkých zmien uskutočnených počas projektu;

| e) | jasné a transparentné ustanovenia o meraní a overovaní dosiahnutých garantovaných úspor, o kontrolách kvality a zárukách (pokiaľ možno s odkazom na vnútroštátne normy alebo normy EÚ). |
| --- | --- |

e)

jasné a transparentné ustanovenia o meraní a overovaní dosiahnutých garantovaných úspor, o kontrolách kvality a zárukách (pokiaľ možno s odkazom na vnútroštátne normy alebo normy EÚ).

e)   Dobrovoľné požiadavky týkajúce sa bytových budov

V článku 14 ods. 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa uvádza možnosť zaviesť obidve funkcie (t. j. funkcia elektronického monitorovania a účinné kontrolné funkcie) pre bytové budovy.

Členské štáty, ktoré sa rozhodnú zaviesť požiadavky pre bytové budovy, by mali začleniť jasné vymedzenie významu funkcie priebežného elektronického monitorovania a účinných kontrolných funkcií.

Článok 14 ods. 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov má voliteľný charakter (t. j. v texte sa používa pojem „môžu“) a neobsahuje údaje o prahových hodnotách, pokiaľ ide o účinný menovitý výkon. Namiesto toho sa v ňom jasne odkazuje na všetky bytové budovy bez ohľadu na ich veľkosť. Členským štátom sa odporúča, aby pri stanovovaní požiadaviek zohľadnili rozdielne typy systémov alebo budov.

f)   Výnimky na základe systémov automatizácie a riadenia budov alebo funkcie priebežného elektronického monitorovania a účinných kontrolných funkcií

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa od kontrol oslobodzujú technické systémy budov, ktoré sú v súlade s článkom 14 ods. 4 (systémy automatizácie a riadenia budov) a článkom 14 ods. 5 (dobrovoľné požiadavky pre bytové budovy).

Členské štáty musia aktualizovať vnútroštátne právne predpisy na začlenenie vymedzenia systémov automatizácie a riadenia budov.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť znížiť prahovú hodnotu pre požiadavku inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov uvedenú v článku 14 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov. Budovy, ktorých sa týka táto nová požiadavka a ktoré majú nainštalované systémy automatizácie a riadenia budov, by mali byť takisto oslobodené od kontrol.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť rozšíriť výnimku na kontroly vlastníkov jednotlivých budov so systémami s výkonom nižším 290 kW, ktoré majú nainštalované systémy automatizácie a riadenia budov v súlade s článkom 14 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov. Členské štáty, ktoré rozšíria túto výnimku, by mali o tom informovať Komisiu, keď jej oznamujú svoje transpozičné opatrenia.

Členské štáty, ktoré sa rozhodnú zaviesť požiadavky pre bytové budovy, by mali zvážiť aj výnimky z kontrol.

g)   Alternatívne opatrenia

Transpozícia článku 14 smernice o energetickej hospodárnosti budov je v prípade členských štátov, ktoré sa rozhodnú uplatniť alternatívne opatrenia, do veľkej miery ovplyvnená len zmenami rozsahu, prahových hodnôt a výnimiek (pozri oddiel 2.3.2.8). Členské štáty môžu naďalej uplatňovať rovnakú škálu opatrení.

Členské štáty, ktoré už uplatňujú alternatívne opatrenia, musia podľa článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov zabezpečiť, aby zavedené opatrenia boli rovnocenné s opatreniami stanovenými v článku 14 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov. Môže si to vyžadovať úpravu alternatívnych opatrení. Podľa článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov musia členské štáty v správe pre Komisiu zdokumentovať rovnocennosť opatrení a správu musia poslať pred zavedením nových alebo upravených opatrení.

Keď sa členský štát niekedy po transpozícii smernice o energetickej hospodárnosti budov rozhodne upraviť škálu alebo rozsah existujúcich opatrení alebo zaviesť nové opatrenia, musí Komisii oznámiť tieto zmeny. Na tento účel musia členské štáty predložiť správu o rovnocennosti opatrení pred tým, ako zavedú nové alebo upravené opatrenia.

V súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999 musí každý členský štát v rámci svojich národných energetických a klimatických plánov predložiť správu o rovnocennosti požadovanú na základe smernice o energetickej hospodárnosti budov. Časový harmonogram predkladania národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku sa uvádza v oddiele 2.3.2.9.

Keď členskému štátu nevyhovuje čas predloženia národného energetického a klimatického plánu, môže správu o rovnocennosti predložiť priamo Komisii. Členský štát však musí zabezpečiť, aby bola správa o rovnocennosti začlenená aj v ďalšom kroku národného energetického a klimatického plánu.

2.4.2.2.   Kontroly klimatizačných systémov a systémov kombinovanej klimatizácie a vetrania (článok 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Podobne ako v prípade článku 14 sa aj požiadavky uvedené v článku 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov musia začleniť do vnútroštátnych právnych predpisov. Povinnosti uvedené v článku 14 sú rovnaké ako povinnosti v článku 15. Ustanovenia v tejto prílohe týkajúce sa článku 14 by sa mali v kontexte článku 15 uplatňovať analogicky.

Informácie o tom, ako transponovať článok 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov, sa uvádzajú v oddieloch 2.4.2.1.a) až 2.4.2.1.g) tejto prílohy:

| a) | systémy, ktoré sa majú kontrolovať [oddiel 2.4.2.1 písm. a)]; |
| --- | --- |

a)

systémy, ktoré sa majú kontrolovať [oddiel 2.4.2.1 písm. a)];

| b) | účinný menovitý výkon [oddiel 2.4.2.1 písm. b)]; |
| --- | --- |

b)

účinný menovitý výkon [oddiel 2.4.2.1 písm. b)];

| c) | hospodárnosť v bežných prevádzkových podmienkach [oddiel 2.4.2.1 písm. c)]; |
| --- | --- |

c)

hospodárnosť v bežných prevádzkových podmienkach [oddiel 2.4.2.1 písm. c)];

| d) | výnimky na základe zmlúv alebo dohôd o energetickej efektívnosti [oddiel 2.4.2.1 písm. d)]; |
| --- | --- |

d)

výnimky na základe zmlúv alebo dohôd o energetickej efektívnosti [oddiel 2.4.2.1 písm. d)];

| e) | dobrovoľné požiadavky týkajúce sa bytových budov [oddiel 2.4.2.1 písm. e)]; |
| --- | --- |

e)

dobrovoľné požiadavky týkajúce sa bytových budov [oddiel 2.4.2.1 písm. e)];

| f) | výnimky na základe systémov automatizácie a riadenia budov alebo funkcie priebežného elektronického monitorovania a účinných kontrolných funkcií [oddiel 2.4.2.1 písm. f)]; |
| --- | --- |

f)

výnimky na základe systémov automatizácie a riadenia budov alebo funkcie priebežného elektronického monitorovania a účinných kontrolných funkcií [oddiel 2.4.2.1 písm. f)];

| g) | zabezpečenie transpozície článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov – alternatívne opatrenia [oddiel 2.4.2.1 písm. g)]. |
| --- | --- |

g)

zabezpečenie transpozície článku 14 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov – alternatívne opatrenia [oddiel 2.4.2.1 písm. g)].

2.4.3.   Požiadavky týkajúce sa inštalácie samoregulačných zariadení a systémov automatizácie a riadenia budov (článok 8 ods. 1, článok 14 ods. 4 a článok 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

2.4.3.1.   Transpozícia požiadaviek týkajúcich sa inštalácie samoregulačných zariadení (článok 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Na základe povinností týkajúcich sa inštalácie samoregulačných zariadení (článok 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov):

| a) | každá nová budova musí byť vybavená samoregulačnými zariadeniami do lehoty transpozície; Malo by sa to zabezpečiť v prípade budov, pre ktoré sú žiadosti o povolenie predložené po lehote transpozície. |
| --- | --- |

a)

každá nová budova musí byť vybavená samoregulačnými zariadeniami do lehoty transpozície; Malo by sa to zabezpečiť v prípade budov, pre ktoré sú žiadosti o povolenie predložené po lehote transpozície.

| b) | všetky existujúce budovy, ktorých zariadenia na výrobu tepla sú vymenené od dátumu vnútroštátnej transpozície týchto povinností, musia byť vybavené samoregulačnými zariadeniami. |
| --- | --- |

b)

všetky existujúce budovy, ktorých zariadenia na výrobu tepla sú vymenené od dátumu vnútroštátnej transpozície týchto povinností, musia byť vybavené samoregulačnými zariadeniami.

Výnimky z týchto povinností platia len v zriedkavých/ojedinelých prípadoch, keď nie je technicky alebo ekonomicky realizovateľné inštalovať tieto zariadenia.

Členské štáty by mali na tieto požiadavky upozorňovať s dostatočným predstihom, aby ich odborníci mohli dosť skoro zohľadniť pri projektovaní nových budov a pri príprave výmeny zariadení na výrobu tepla v existujúcich budovách.

Členské štáty by pri transpozícii požiadaviek týkajúcich sa inštalácie samoregulačných zariadení mali zabezpečiť, aby bola jasne vyjadrená predpokladaná samoregulačná schopnosť týchto zariadení v súlade s článkom 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov, ako sa uvádza v oddiele 2.3.3 tejto prílohy.

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa táto samoregulačná schopnosť vyjadruje technologicky neutrálnym spôsobom. Ponecháva to flexibilitu pri konkrétnych riešeniach, ktoré možno použiť na dosiahnutie tejto schopnosti. Aj keď možno túto flexibilitu považovať za prospešnú (lebo projektantom a inštalatérom umožňuje vybrať najlepšie riešenie pre danú budovu alebo jednotku budovy), členské štáty sa nabádajú, aby poskytli ďalšie technické usmernenie k spôsobu vykonávania samoregulácie pre rôzne systémy, s ktorými sa možno stretnúť, najmä pre tie najbežnejšie. V tabuľke v oddiele 2.3.3.2 sa uvádza pár príkladov.

Pokiaľ ide o rozsah regulácie (t. j. miestnosť alebo zóna), členské štáty sa tiež nabádajú, aby poskytli technické usmernenia k prípadom, keď môže regulácia na úrovni zóny odborníkom pomôcť pri ich posúdení a môže podporiť dôsledné plnenie požiadaviek na národnom (alebo v náležitých prípadoch regionálnom) území.

V prípadoch, keď členské štáty umožňujú reguláciu na úrovni zóny pre dobre stanovené kategórie budov alebo jednotiek budov (pozri oddiel 2.3.3.2.b)), malo by to byť jasné v transpozícii požiadaviek alebo v technických usmerneniach podporujúcich ich vykonávanie.

2.4.3.2.   Transpozícia požiadaviek týkajúcich sa inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov (článok 14 ods. 4 a článok 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

V článku 14 ods. 4 a článku 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa rok 2025 uvádza ako dátum, do ktorého musia byť nebytové budovy vybavené systémami automatizácie a riadenia budov na splnenie podmienok stanovených v týchto článkoch. Transpozícia požiadaviek, ktorými sa zabezpečujúce inštalácia, sa však musí vykonať do stanovenej lehoty, t. j. do 10. marca 2020.

Členské štáty musia pri transpozícii požiadaviek týkajúcich sa inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov zabezpečiť, aby boli schopnosti požadovaných systémov v súlade: i) s vymedzením systémov automatizácie a riadenia budov uvedeným v článku 2 bode 3a smernice o energetickej hospodárnosti budov a ii) so schopnosťami uvedenými v článku 14 ods. 4 písm. a), b) a c) a v článku 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov (pozri oddiel 2.3.3.1).

Hoci by dodržanie vymedzenia systémov automatizácie a riadenia budov nemalo priniesť nejaké osobitné ťažkosti, môže byť náročné určiť – pre danú budovu – dostupné schopnosti a to, ako zodpovedajú schopnostiam stanoveným v smernici o energetickej hospodárnosti budov. Uľahčiť sa to dá napríklad zmapovaním týchto schopností podľa funkcií a tried systémov automatizácie a riadenia budov definovaných v dostupných normách, najmä v norme EN 15232 (39).

V každom prípade sa členské štáty nabádajú, aby poskytli odborníkom špecializované technické usmernenia. Tieto usmernenia by odborníkom pomohli posúdiť schopnosti systémov automatizácie a riadenia budov a určiť možné nedostatky a poskytli by odporúčania o tom, ako účinne napraviť tieto nedostatky.

2.5.   Ďalšie faktory týkajúce sa systémových požiadaviek, posúdení a dokumentácie hospodárnosti systému, kontrol a systémov automatizácie a riadenia budov

V tomto oddiele sa vyzdvihujú osvedčené postupy. Uvedené informácie a odkazy nie sú vyčerpávajúce ani normatívne – poskytujú sa len na informáciu.

2.5.1.   Možný výklad požiadaviek na technické systémy budov (článok 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

2.5.1.1.   Nové technické systémy budov

Smernicou o energetickej hospodárnosti budov sa zavádzajú dva nové technické systémy budov: i) systémy automatizácie a riadenia budov a ii) systémy na výrobu elektrickej energie na mieste. V tejto tabuľke je zhrnuté, ako možno tieto požiadavky vykladať pri vykonávaní smernice o energetickej hospodárnosti budov.

Pokiaľ ide o výrobu elektrickej energie na mieste, predpokladáme, že hlavným cieľom sú fotovoltické panely. Veterné turbíny (keď ich veľkosť umožňuje použitie na mieste) a systémy kombinovanej výroby tepla a elektriny veľmi malých výkonov takisto patria do rozsahu pôsobnosti smernice o energetickej hospodárnosti budov.

Tabuľka 8

Možný výklad systémových požiadaviek pri systémoch automatizácie a riadenia budov

| Typ požiadavky | Možné výklady pre systémy automatizácie a riadenia budov | Užitočné odkazy (40) |
| --- | --- | --- |
| „Celková energetická hospodárnosť“ | Minimálne požiadavky týkajúce sa riadiacich schopností, ktoré majú vplyv na energetickú hospodárnosť budovy. Tieto požiadavky sa môžu týkať rozsahu riadenia (t. j. ktoré systémy sú riadené), hĺbky (alebo podrobnosti) riadenia alebo obidvoch. Pri určovaní týchto požiadaviek možno odkázať na dostupné normy, napríklad na energetické triedy systémov automatizácie a riadenia vymedzené v norme EN 15232. Požiadavky sa môžu líšiť v závislosti od typu budov (napr. bytové alebo nebytové) a od niektorých charakteristík budov (napr. plocha). | EN 15232 (41), EN 16947-1:2017 (42) a TR 16947-2 (43) |
| „Primerané dimenzovanie“ | Dimenzovanie sa však v tejto súvislosti netýka výkonu systému (ako by to bolo v prípade iných systémov), ale skôr spôsobu, akým možno návrh systému automatizácie a riadenia budovy prispôsobiť konkrétnej budove. Cieľom dimenzovania je dosiahnuť najlepší kompromis medzi nákladmi a schopnosťami so zreteľom na osobitné potreby posudzovanej budovy. V požiadavkách týkajúcich sa dimenzovania sa uvedú relevantné aspekty, ktoré by sa mali zohľadniť pri projektovaní systému automatizácie a riadenia budov pre konkrétnu budovu (napr. predpokladaná alebo nameraná spotreba energie, využitie budovy, technické systémy budovy nainštalované v budove, požiadavky na prevádzku a údržbu) s cieľom dosiahnuť tento optimálny kompromis. V rámci rozsahu týchto požiadaviek môže byť užitočné odkázať na príslušné normy alebo usmernenia. | ISO 16484-1:2010 (44) |
| „Správne zabudovanie“ | Požiadavky týkajúce sa „správneho zabudovania“ sú všeobecným odkazom na potrebu zabezpečiť, aby bol systém (v tomto prípade systém automatizácie a riadenia budovy) zabudovaný spôsobom, ktorý zabezpečí bezpečnú a optimálnu prevádzku. Zvyčajne to je spojené s požiadavkami na kvalifikáciu osoby vykonávajúcej inštaláciu (napr. certifikovaný inštalatér) a s konkrétnymi technickými usmerneniami. | EN 16946-1:2017 (45) a TR 16946-2 (46) |
| „Primerané nastavenie“ | „Nastavenie“ znamená: i) skúšku systému po inštalácii na kontrolu riadneho fungovania a ii) doladenie, keď systém funguje v reálnych podmienkach. Tieto kroky si vo všeobecnosti vyžadujú zásah ľudí, no systémy automatizácie a riadenia budov poskytujú príležitosť zvážiť aj priebežné poverovanie, kde je tento proces čiastočne automatizovaný (47). | EN 16946-1:2017 (45) a TR 16946-2 (46); ISO 50003 (48) |
| „Primeraná regulácia“ | Táto kategória sa vzťahuje zväčša na technické systémy budov, ktoré sú regulované (napr. vykurovacie systémy), než na systémy automatizácie a riadenia budov, ktorých hlavným účelom je regulovať ostatné systémy. „Primeraná regulácia“ sa však môže v tomto prípade vzťahovať na funkcie, ktoré vie poskytnúť systém automatizácie a riadenia budovy na podporu alebo uľahčenie regulácie ľuďmi (napr. zobrazenie údajov o spotrebe alebo iná interakcia s prevádzkovateľom budovy a používateľmi budovy). | EN 15232 (41), EN 16947-1:2017 (42) a TR 16947-2 (43) |

Typ požiadavky

Možné výklady pre systémy automatizácie a riadenia budov

Užitočné odkazy (40)

„Celková energetická hospodárnosť“

Minimálne požiadavky týkajúce sa riadiacich schopností, ktoré majú vplyv na energetickú hospodárnosť budovy. Tieto požiadavky sa môžu týkať rozsahu riadenia (t. j. ktoré systémy sú riadené), hĺbky (alebo podrobnosti) riadenia alebo obidvoch. Pri určovaní týchto požiadaviek možno odkázať na dostupné normy, napríklad na energetické triedy systémov automatizácie a riadenia vymedzené v norme EN 15232. Požiadavky sa môžu líšiť v závislosti od typu budov (napr. bytové alebo nebytové) a od niektorých charakteristík budov (napr. plocha).

EN 15232 (41), EN 16947-1:2017 (42) a TR 16947-2 (43)

„Primerané dimenzovanie“

Dimenzovanie sa však v tejto súvislosti netýka výkonu systému (ako by to bolo v prípade iných systémov), ale skôr spôsobu, akým možno návrh systému automatizácie a riadenia budovy prispôsobiť konkrétnej budove. Cieľom dimenzovania je dosiahnuť najlepší kompromis medzi nákladmi a schopnosťami so zreteľom na osobitné potreby posudzovanej budovy. V požiadavkách týkajúcich sa dimenzovania sa uvedú relevantné aspekty, ktoré by sa mali zohľadniť pri projektovaní systému automatizácie a riadenia budov pre konkrétnu budovu (napr. predpokladaná alebo nameraná spotreba energie, využitie budovy, technické systémy budovy nainštalované v budove, požiadavky na prevádzku a údržbu) s cieľom dosiahnuť tento optimálny kompromis. V rámci rozsahu týchto požiadaviek môže byť užitočné odkázať na príslušné normy alebo usmernenia.

ISO 16484-1:2010 (44)

„Správne zabudovanie“

Požiadavky týkajúce sa „správneho zabudovania“ sú všeobecným odkazom na potrebu zabezpečiť, aby bol systém (v tomto prípade systém automatizácie a riadenia budovy) zabudovaný spôsobom, ktorý zabezpečí bezpečnú a optimálnu prevádzku. Zvyčajne to je spojené s požiadavkami na kvalifikáciu osoby vykonávajúcej inštaláciu (napr. certifikovaný inštalatér) a s konkrétnymi technickými usmerneniami.

EN 16946-1:2017 (45) a TR 16946-2 (46)

„Primerané nastavenie“

„Nastavenie“ znamená: i) skúšku systému po inštalácii na kontrolu riadneho fungovania a ii) doladenie, keď systém funguje v reálnych podmienkach. Tieto kroky si vo všeobecnosti vyžadujú zásah ľudí, no systémy automatizácie a riadenia budov poskytujú príležitosť zvážiť aj priebežné poverovanie, kde je tento proces čiastočne automatizovaný (47).

EN 16946-1:2017 (45) a TR 16946-2 (46); ISO 50003 (48)

„Primeraná regulácia“

Táto kategória sa vzťahuje zväčša na technické systémy budov, ktoré sú regulované (napr. vykurovacie systémy), než na systémy automatizácie a riadenia budov, ktorých hlavným účelom je regulovať ostatné systémy. „Primeraná regulácia“ sa však môže v tomto prípade vzťahovať na funkcie, ktoré vie poskytnúť systém automatizácie a riadenia budovy na podporu alebo uľahčenie regulácie ľuďmi (napr. zobrazenie údajov o spotrebe alebo iná interakcia s prevádzkovateľom budovy a používateľmi budovy).

EN 15232 (41), EN 16947-1:2017 (42) a TR 16947-2 (43)

Tabuľka 9

Možný výklad systémových požiadaviek na výrobu elektrickej energie na mieste

| Typ požiadavky | Možné výklady pri systémoch na výrobu elektrickej energie na mieste | Užitočné odkazy (49) |
| --- | --- | --- |
| „Celková energetická hospodárnosť“ | Minimálne požiadavky týkajúce sa hospodárnosti systému (ako je nainštalovaný) z hľadiska výroby elektrickej energie v bežných prevádzkových podmienkach. Členské štáty sa pri definovaní týchto požiadaviek nabádajú, aby zvážili uplatniteľné normy, najmä zo zoznamu noriem o energetickej hospodárnosti budov (pozri tretí stĺpec) a uplatniteľné predpisy o ekodizajne a energetickom označovaní (50). | EN 15316-4-6 (51), EN 61724 (52) a IEC 61853-2:2016 (53) pre fotovoltické systémy, norma EN 15316-4-4 (54) pre systém kombinovanej výroby, EN 15316-4-10 (55) a IEC 61400-12-1 (56) pre veterné systémy na výrobu elektriny. |
| „Primerané dimenzovanie“ | Dimenzovanie sa môže týkať predovšetkým výrobnej schopnosti posudzovaného systému. Jedným cieľom môže byť zabezpečiť, aby bola táto schopnosť primeraná posudzovaným potrebám (napr. projektovaný tepelný príkon pre kogeneračné tepelné zdroje na vykurovanie priestoru). Dimenzovanie sa môže týkať aj fyzických rozmerov komponentov systému, pričom sa zohľadňujú obmedzenia, ktoré sa vzťahujú na konkrétnu budovu (57) (napr. pozícia, orientácia, sklon fotovoltických panelov, konfigurácia sledovania bodu maximálneho výkonu, veľkosť kábla atď.). | Výpočet projektovaného tepelného príkonu: EN 12831-1 (58), ISO 15927-5:2004 (59) |
| „Správne zabudovanie“ | Požiadavky týkajúce sa „správneho zabudovania“ sú všeobecným odkazom na potrebu zabezpečiť, aby bol systém zabudovaný spôsobom, ktorý zabezpečí bezpečnú a optimálnu prevádzku. Zvyčajne to je spojené s požiadavkami týkajúcimi sa kvalifikácie osoby vykonávajúcej inštaláciu (napr. certifikovaný inštalatér) a s konkrétnymi technickými usmerneniami. V prípade fotovoltických systémov môžu byť v tejto súvislosti relevantné normy platné pre fotovoltiku integrovanú v budovách. | Pre fotovoltické systémy integrované v budovách EN 50583-2 (60) |
| „Primerané nastavenie“ | „Nastavenie“ znamená: i) skúšku systému po inštalácii na kontrolu riadneho fungovania a ii) doladenie, keď systém funguje v reálnych podmienkach. | Pre fotovoltické systémy IEC/EN 62446 (61) |
| „Primeraná regulácia“ | V tomto kontexte „regulácia“ znamená schopnosť systému regulovať vlastnú prevádzku, pričom sa zohľadňujú parametre z prostredia a budovy. Najviac sa to týka systémov kombinovanej výroby veľmi malých výkonov z dôvodu ich simultánnej výroby tepelnej a elektrickej energie. | |

Typ požiadavky

Možné výklady pri systémoch na výrobu elektrickej energie na mieste

Užitočné odkazy (49)

„Celková energetická hospodárnosť“

Minimálne požiadavky týkajúce sa hospodárnosti systému (ako je nainštalovaný) z hľadiska výroby elektrickej energie v bežných prevádzkových podmienkach. Členské štáty sa pri definovaní týchto požiadaviek nabádajú, aby zvážili uplatniteľné normy, najmä zo zoznamu noriem o energetickej hospodárnosti budov (pozri tretí stĺpec) a uplatniteľné predpisy o ekodizajne a energetickom označovaní (50).

EN 15316-4-6 (51), EN 61724 (52) a IEC 61853-2:2016 (53) pre fotovoltické systémy, norma EN 15316-4-4 (54) pre systém kombinovanej výroby, EN 15316-4-10 (55) a IEC 61400-12-1 (56) pre veterné systémy na výrobu elektriny.

„Primerané dimenzovanie“

Dimenzovanie sa môže týkať predovšetkým výrobnej schopnosti posudzovaného systému. Jedným cieľom môže byť zabezpečiť, aby bola táto schopnosť primeraná posudzovaným potrebám (napr. projektovaný tepelný príkon pre kogeneračné tepelné zdroje na vykurovanie priestoru). Dimenzovanie sa môže týkať aj fyzických rozmerov komponentov systému, pričom sa zohľadňujú obmedzenia, ktoré sa vzťahujú na konkrétnu budovu (57) (napr. pozícia, orientácia, sklon fotovoltických panelov, konfigurácia sledovania bodu maximálneho výkonu, veľkosť kábla atď.).

Výpočet projektovaného tepelného príkonu: EN 12831-1 (58), ISO 15927-5:2004 (59)

„Správne zabudovanie“

Požiadavky týkajúce sa „správneho zabudovania“ sú všeobecným odkazom na potrebu zabezpečiť, aby bol systém zabudovaný spôsobom, ktorý zabezpečí bezpečnú a optimálnu prevádzku. Zvyčajne to je spojené s požiadavkami týkajúcimi sa kvalifikácie osoby vykonávajúcej inštaláciu (napr. certifikovaný inštalatér) a s konkrétnymi technickými usmerneniami. V prípade fotovoltických systémov môžu byť v tejto súvislosti relevantné normy platné pre fotovoltiku integrovanú v budovách.

Pre fotovoltické systémy integrované v budovách EN 50583-2 (60)

„Primerané nastavenie“

„Nastavenie“ znamená: i) skúšku systému po inštalácii na kontrolu riadneho fungovania a ii) doladenie, keď systém funguje v reálnych podmienkach.

Pre fotovoltické systémy IEC/EN 62446 (61)

„Primeraná regulácia“

V tomto kontexte „regulácia“ znamená schopnosť systému regulovať vlastnú prevádzku, pričom sa zohľadňujú parametre z prostredia a budovy. Najviac sa to týka systémov kombinovanej výroby veľmi malých výkonov z dôvodu ich simultánnej výroby tepelnej a elektrickej energie.

a)   Vstavené osvetľovacie systémy

Osvetľovacie systémy boli súčasťou technických systémov budov už pred zmenou, ale nevzťahovali sa na ne ustanovenia o systémových požiadavkách. Na základe zmeny sa však musia stanoviť systémové požiadavky pre „vstavané“ osvetľovacie systémy. Ako sa vysvetľuje v oddiele 2.3.1.1, aktualizáciou znenia sa len objasňuje rozsah. V novom znení rozsahu sa zdôrazňuje, že zahŕňa len osvetľovacie zariadenie, ktoré je nainštalované na vykonanie špecifikácií osvetlenia vymedzených počas plánovania a na splnenie súvisiacich požiadaviek.

Tabuľka 10

Možný výklad systémových požiadaviek pri vstavanom osvetlení

| Typ požiadavky | Možné výklady pri osvetľovacích systémoch | Užitočné odkazy |
| --- | --- | --- |
| „Celková energetická hospodárnosť“ | Minimálne požiadavky týkajúce sa hospodárnosti vstavaného osvetľovacieho systému ako celku, pričom sa zohľadňujú náležité parametre. Číselný ukazovateľ energie na osvetlenie (LENI) definovaný v norme EN 15193-1:2017 môže byť napríklad spôsob vyjadrenia požiadaviek týkajúcich sa hospodárnosti osvetľovacích systémov. | EN 15193-1:2017 (62), CEN/TR 15193-2:2017 (63) |
| „Primerané dimenzovanie“ | V prípade osvetľovacích systémov sa „primerané dimenzovanie“ týka: i) určenia požiadaviek týkajúcich sa úrovne osvetlenia, pričom sa zohľadňujú náležité parametre (najmä plánované využitie budovy a jej priestorov), a ii) zohľadnenia týchto požiadaviek v projektových špecifikáciách pre osvetľovacie systémy. | EN 12464-1 (64), CEN/TS 17165 (65) |
| „Správne zabudovanie“ | Inštalácia elektrických zariadení vrátane osvetlenia v súlade s platnými predpismi na vnútroštátnej úrovni. | |
| „Primerané nastavenie“ | Nastavenie môže v tomto prípade znamenať: i) kontrolu, či schopnosti osvetľovacích systémov spĺňajú projektové špecifikácie, najmä pokiaľ ide o reguláciu, a ii) vykonanie prípadného doladenia. | Tie isté odkazy ako nižšie |
| „Primeraná regulácia“ | V tomto kontexte „regulácia“ znamená schopnosť osvetľovacieho systému regulovať úroveň osvetlenia, pričom sa zohľadňujú parametre z prostredia (napr. denné svetlo) a budovy (napr. obsadenosť). | CEN/TR 15193-2 (66), CIE 222:2017 (67) |

Typ požiadavky

Možné výklady pri osvetľovacích systémoch

Užitočné odkazy

„Celková energetická hospodárnosť“

Minimálne požiadavky týkajúce sa hospodárnosti vstavaného osvetľovacieho systému ako celku, pričom sa zohľadňujú náležité parametre. Číselný ukazovateľ energie na osvetlenie (LENI) definovaný v norme EN 15193-1:2017 môže byť napríklad spôsob vyjadrenia požiadaviek týkajúcich sa hospodárnosti osvetľovacích systémov.

EN 15193-1:2017 (62), CEN/TR 15193-2:2017 (63)

„Primerané dimenzovanie“

V prípade osvetľovacích systémov sa „primerané dimenzovanie“ týka: i) určenia požiadaviek týkajúcich sa úrovne osvetlenia, pričom sa zohľadňujú náležité parametre (najmä plánované využitie budovy a jej priestorov), a ii) zohľadnenia týchto požiadaviek v projektových špecifikáciách pre osvetľovacie systémy.

EN 12464-1 (64), CEN/TS 17165 (65)

„Správne zabudovanie“

Inštalácia elektrických zariadení vrátane osvetlenia v súlade s platnými predpismi na vnútroštátnej úrovni.

„Primerané nastavenie“

Nastavenie môže v tomto prípade znamenať: i) kontrolu, či schopnosti osvetľovacích systémov spĺňajú projektové špecifikácie, najmä pokiaľ ide o reguláciu, a ii) vykonanie prípadného doladenia.

Tie isté odkazy ako nižšie

„Primeraná regulácia“

V tomto kontexte „regulácia“ znamená schopnosť osvetľovacieho systému regulovať úroveň osvetlenia, pričom sa zohľadňujú parametre z prostredia (napr. denné svetlo) a budovy (napr. obsadenosť).

CEN/TR 15193-2 (66), CIE 222:2017 (67)

2.5.1.2.   Systémy, ktoré už boli zahrnuté pred zmenou

Na systémy na vykurovanie priestoru, chladenie priestoru, prípravu teplej vody a vetranie sa už vzťahovali ustanovenia o systémových požiadavkách podľa smernice o energetickej hospodárnosti budov. Transpozícia smernice o energetickej hospodárnosti budov však ponúka príležitosť aktualizovať tieto požiadavky.

Tabuľka 11

Možný výklad požiadaviek týkajúcich sa systémov vykurovania priestoru

| Typ požiadavky | Možný výklad pri systémoch vykurovania priestoru (68) | Užitočné odkazy (69) |
| --- | --- | --- |
| „Celková energetická hospodárnosť“ | V tomto kontexte sa celková energetická hospodárnosť týka hospodárnosti celého procesu premeny energie v zariadeniach na výrobu tepla, rozvodu tepla v budove, vyžarovania tepla v jednotlivých miestnostiach alebo priestoroch budovy a v náležitých prípadoch uskladňovania tepla. Nie je obmedzená na hospodárnosť zariadení na výrobu tepla a môže zahŕňať požiadavky, ktoré ovplyvňujú ostatné časti systému (napr. izolácia rozvodnej potrubnej siete). | Séria noriem EN 15316, napr. EN 15316-1 (70), EN 15316-2 (71), EN 15316-3 (72), EN 15316-4-1 (73), EN 15316-4-2 (74), EN 15316-4-5 (75), EN 15316-4-8 (76), EN 15316-5 (77) |
| „Primerané dimenzovanie“ | V prípade vykurovacích systémov sa „primerané dimenzovanie“ týka: i) určenia potrieb vykurovania, pričom sa zohľadňujú náležité parametre (najmä plánované využitie budovy a jej priestorov), a ii) zohľadnenie týchto požiadaviek v projektových špecifikáciách pre vykurovacie systémy. | EN 12831-1 (78), EN 12831-3 (79), modul M8-2, M8-3, EN 12828 (80), EN 14337 (81), EN 1264-3:2009 (82) |
| „Správne zabudovanie“ | Pojmom správne zabudovanie sa označuje potreba zabezpečiť, aby systém vedel fungovať v súlade s projektovými špecifikáciami. Zabezpečenie správneho zabudovania môže vychádzať napr. z vnútroštátnych technických usmernení, produktovej dokumentácie výrobcu, certifikácie inštalatérov. | EN 14336 (83), EN 1264-4 (84), EN 14337 (81) |
| „Primerané nastavenie“ | Nastavením sa v tomto prípade označuje skúšanie a dolaďovanie systému v reálnych podmienkach (85), najmä kontrola resp. upravenie funkcií systému, ktoré môžu mať vplyv na hospodárnosť (napr. schopnosti regulácie – pozri nižšie). | EN 15378-1 (86), EN 14336 (83), EN 15378-3 (87) |
| „Primeraná regulácia“ | Týka sa schopností regulácie, ktoré môžu mať vykurovacie systémy na optimalizáciu hospodárnosti, napr. automatická úprava tepelného výkonu vykurovacích telies v jednotlivých miestnostiach alebo priestoroch, úprava teploty systému podľa vonkajšej teploty (kompenzácia počasia) alebo časové rozvrhy, dynamické a statické hydronické vyváženie, monitorovanie prevádzky systému, úprava toku vody/prúdenia vzduchu podľa potrieb. | EN 15500-1 (88), EN 15316-2 (71), EN 15232 (89), predpisy o energetickom označovaní tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru (90) |

Typ požiadavky

Možný výklad pri systémoch vykurovania priestoru (68)

Užitočné odkazy (69)

„Celková energetická hospodárnosť“

V tomto kontexte sa celková energetická hospodárnosť týka hospodárnosti celého procesu premeny energie v zariadeniach na výrobu tepla, rozvodu tepla v budove, vyžarovania tepla v jednotlivých miestnostiach alebo priestoroch budovy a v náležitých prípadoch uskladňovania tepla. Nie je obmedzená na hospodárnosť zariadení na výrobu tepla a môže zahŕňať požiadavky, ktoré ovplyvňujú ostatné časti systému (napr. izolácia rozvodnej potrubnej siete).

Séria noriem EN 15316, napr. EN 15316-1 (70), EN 15316-2 (71), EN 15316-3 (72), EN 15316-4-1 (73), EN 15316-4-2 (74), EN 15316-4-5 (75), EN 15316-4-8 (76), EN 15316-5 (77)

„Primerané dimenzovanie“

V prípade vykurovacích systémov sa „primerané dimenzovanie“ týka: i) určenia potrieb vykurovania, pričom sa zohľadňujú náležité parametre (najmä plánované využitie budovy a jej priestorov), a ii) zohľadnenie týchto požiadaviek v projektových špecifikáciách pre vykurovacie systémy.

EN 12831-1 (78), EN 12831-3 (79), modul M8-2, M8-3, EN 12828 (80), EN 14337 (81), EN 1264-3:2009 (82)

„Správne zabudovanie“

Pojmom správne zabudovanie sa označuje potreba zabezpečiť, aby systém vedel fungovať v súlade s projektovými špecifikáciami. Zabezpečenie správneho zabudovania môže vychádzať napr. z vnútroštátnych technických usmernení, produktovej dokumentácie výrobcu, certifikácie inštalatérov.

EN 14336 (83), EN 1264-4 (84), EN 14337 (81)

„Primerané nastavenie“

Nastavením sa v tomto prípade označuje skúšanie a dolaďovanie systému v reálnych podmienkach (85), najmä kontrola resp. upravenie funkcií systému, ktoré môžu mať vplyv na hospodárnosť (napr. schopnosti regulácie – pozri nižšie).

EN 15378-1 (86), EN 14336 (83), EN 15378-3 (87)

„Primeraná regulácia“

Týka sa schopností regulácie, ktoré môžu mať vykurovacie systémy na optimalizáciu hospodárnosti, napr. automatická úprava tepelného výkonu vykurovacích telies v jednotlivých miestnostiach alebo priestoroch, úprava teploty systému podľa vonkajšej teploty (kompenzácia počasia) alebo časové rozvrhy, dynamické a statické hydronické vyváženie, monitorovanie prevádzky systému, úprava toku vody/prúdenia vzduchu podľa potrieb.

EN 15500-1 (88), EN 15316-2 (71), EN 15232 (89), predpisy o energetickom označovaní tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru (90)

Tabuľka 12

Možný výklad požiadaviek týkajúcich sa systémov chladenia priestoru

| Typ požiadavky | Možný výklad pri systémoch chladenia priestoru (91) | Užitočné odkazy |
| --- | --- | --- |
| „Celková energetická hospodárnosť“ | V tomto kontexte sa celková energetická hospodárnosť týka hospodárnosti celého procesu premeny energie v zariadeniach na výrobu chladu, rozvodu chladu v budove, prívod chladu v jednotlivých miestnostiach alebo priestoroch budovy a v náležitých prípadoch uskladňovania chladu. Nie je obmedzená na hospodárnosť zariadení na výrobu chladu, môže však zahŕňať požiadavky, ktoré ovplyvňujú ostatné časti systému (napr. izolácia rozvodnej potrubnej siete). | Séria noriem EN 16798 o chladiacich systémoch, napr. EN 16798-9 (92), EN 16798-13 (93), EN 16798-15 (94) |
| „Primerané dimenzovanie“ | Dimenzovaním sa označuje optimálna veľkosť chladiaceho systému, pokiaľ ide o potreby chladenia budovy a jej priestorov. | EN 1264-3:2009 (95) |
| „Správne zabudovanie“ | Pojmom správne zabudovanie sa označuje potreba zabezpečiť, aby systém vedel fungovať v súlade s projektovými špecifikáciami. Zabezpečenie správneho zabudovania môže vychádzať napr. z vnútroštátnych technických usmernení, produktovej dokumentácie výrobcu, certifikácie inštalatérov. | EN 1264-4 (96) |
| „Primerané nastavenie“ | Nastavením sa v tomto prípade označuje skúšanie a dolaďovanie systému v reálnych podmienkach (97), najmä kontrola, resp. upravenie funkcií systému, ktoré môžu mať značný vplyv na hospodárnosť (napr. schopnosti regulácie – pozri nižšie). | EN 16798-17 (98) |
| „Primeraná regulácia“ | Týka sa schopností regulácie, ktoré môžu mať systémy chladenia priestoru na optimalizáciu hospodárnosti, napr. automatická úprava chladiaceho výkonu telies v jednotlivých miestnostiach alebo priestoroch. | EN 15500-1 (99), EN 15316-2 (100), EN 15232 (101) |

Typ požiadavky

Možný výklad pri systémoch chladenia priestoru (91)

Užitočné odkazy

„Celková energetická hospodárnosť“

V tomto kontexte sa celková energetická hospodárnosť týka hospodárnosti celého procesu premeny energie v zariadeniach na výrobu chladu, rozvodu chladu v budove, prívod chladu v jednotlivých miestnostiach alebo priestoroch budovy a v náležitých prípadoch uskladňovania chladu. Nie je obmedzená na hospodárnosť zariadení na výrobu chladu, môže však zahŕňať požiadavky, ktoré ovplyvňujú ostatné časti systému (napr. izolácia rozvodnej potrubnej siete).

Séria noriem EN 16798 o chladiacich systémoch, napr. EN 16798-9 (92), EN 16798-13 (93), EN 16798-15 (94)

„Primerané dimenzovanie“

Dimenzovaním sa označuje optimálna veľkosť chladiaceho systému, pokiaľ ide o potreby chladenia budovy a jej priestorov.

EN 1264-3:2009 (95)

„Správne zabudovanie“

Pojmom správne zabudovanie sa označuje potreba zabezpečiť, aby systém vedel fungovať v súlade s projektovými špecifikáciami. Zabezpečenie správneho zabudovania môže vychádzať napr. z vnútroštátnych technických usmernení, produktovej dokumentácie výrobcu, certifikácie inštalatérov.

EN 1264-4 (96)

„Primerané nastavenie“

Nastavením sa v tomto prípade označuje skúšanie a dolaďovanie systému v reálnych podmienkach (97), najmä kontrola, resp. upravenie funkcií systému, ktoré môžu mať značný vplyv na hospodárnosť (napr. schopnosti regulácie – pozri nižšie).

EN 16798-17 (98)

„Primeraná regulácia“

Týka sa schopností regulácie, ktoré môžu mať systémy chladenia priestoru na optimalizáciu hospodárnosti, napr. automatická úprava chladiaceho výkonu telies v jednotlivých miestnostiach alebo priestoroch.

EN 15500-1 (99), EN 15316-2 (100), EN 15232 (101)

Tabuľka 13

Možný výklad požiadaviek týkajúcich sa vetracích systémov

| Typ požiadavky | Možné výklady pri vetracích systémoch | Užitočné odkazy (102) |
| --- | --- | --- |
| „Celková energetická hospodárnosť“ | Týka sa energetickej hospodárnosti vetracieho systému ako celku, pričom sa zohľadňuje napr. energetická účinnosť ventilátorov, charakteristiky siete vetracích kanálov, rekuperácia tepla. | EN 16798-3 (103), EN 16798-5-1 (104), EN 16798-5-2 (105) |
| „Primerané dimenzovanie“ | Dimenzovaním sa označuje optimálna veľkosť vetracieho systému, pokiaľ ide o potreby vetrania budovy a jej priestorov. | EN 16798-7 (106), CEN/TR 14788 (107), CR 1752 (108) |
| „Správne zabudovanie“ | Pojmom správne zabudovanie sa označuje potreba zabezpečiť, aby systém vedel fungovať v súlade s projektovými špecifikáciami. Zabezpečenie správneho zabudovania môže vychádzať napr. z vnútroštátnych technických usmernení, produktovej dokumentácie výrobcu, certifikácie inštalatérov. | |
| „Primerané nastavenie“ | Nastavením sa v tomto prípade označuje skúšanie a dolaďovanie systému v reálnych podmienkach (109), najmä kontrola komponentov a funkcií systému, ktoré môžu mať vplyv na hospodárnosť (napr. vzduchotesnosť potrubia). | EN 12599 (110), EN 16798-17 (111), EN 14134 (112) |
| „Primeraná regulácia“ | Týka sa schopností regulácie, ktoré vetracie systémy môžu mať na optimalizáciu hospodárnosti, napr. modulácia prietoku vzduchu. | EN 15232 (113), EN 15500-1 (114) |

Typ požiadavky

Možné výklady pri vetracích systémoch

Užitočné odkazy (102)

„Celková energetická hospodárnosť“

Týka sa energetickej hospodárnosti vetracieho systému ako celku, pričom sa zohľadňuje napr. energetická účinnosť ventilátorov, charakteristiky siete vetracích kanálov, rekuperácia tepla.

EN 16798-3 (103), EN 16798-5-1 (104), EN 16798-5-2 (105)

„Primerané dimenzovanie“

Dimenzovaním sa označuje optimálna veľkosť vetracieho systému, pokiaľ ide o potreby vetrania budovy a jej priestorov.

EN 16798-7 (106), CEN/TR 14788 (107), CR 1752 (108)

„Správne zabudovanie“

Pojmom správne zabudovanie sa označuje potreba zabezpečiť, aby systém vedel fungovať v súlade s projektovými špecifikáciami. Zabezpečenie správneho zabudovania môže vychádzať napr. z vnútroštátnych technických usmernení, produktovej dokumentácie výrobcu, certifikácie inštalatérov.

„Primerané nastavenie“

Nastavením sa v tomto prípade označuje skúšanie a dolaďovanie systému v reálnych podmienkach (109), najmä kontrola komponentov a funkcií systému, ktoré môžu mať vplyv na hospodárnosť (napr. vzduchotesnosť potrubia).

EN 12599 (110), EN 16798-17 (111), EN 14134 (112)

„Primeraná regulácia“

Týka sa schopností regulácie, ktoré vetracie systémy môžu mať na optimalizáciu hospodárnosti, napr. modulácia prietoku vzduchu.

EN 15232 (113), EN 15500-1 (114)

2.5.2.   Posudzovanie a dokumentácia hospodárnosti systému (článok 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

2.5.2.1.   Rozsah posudzovania hospodárnosti

V oddiele 2.4.1.3.a) sa uvádza usmernenie o tom, ako vykladať rozsah posudzovania hospodárnosti (menená časť alebo celý systém) podľa článku 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov. Ďalším faktorom je, že to bude užitočné na zabezpečenie určitého zosúladenia článku 8 ods. 1 a článku 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov. Znamená to najmä, že pokiaľ nie je odôvodnený iný postup, modernizácia systému podľa článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov by vo všeobecnosti mala byť aj modernizáciou systému podľa článku 8 ods. 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov. Členské štáty sa však môžu chcieť odchýliť od tohto postupu v prípade menších, menej významných modernizácií, čo môže viesť k zdokumentovaniu hospodárnosti menenej časti systému bez toho, aby sa uplatňovali systémové požiadavky.

2.5.2.2.   Celková hospodárnosť

V oddiele 2.4.1.3.b) sa uvádza usmernenie o tom, ako vykladať celkovú hospodárnosť, a o tom, ako vypracovať posúdenie celkovej hospodárnosti. Zdôrazňuje sa najmä potreba zabezpečiť súlad s postupmi kontroly na základe článkov 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov pre príslušné technické systémy budov. Ďalej treba zvážiť, že v prípade inštalácie, výmeny a modernizácie systému, ktoré vedú k uplatňovaniu systémových požiadaviek, môžu členské štáty považovať za užitočné zabezpečiť určité zosúladenie skúšok vykonávaných na účely splnenia požiadaviek na úpravu systému a požiadaviek, ktoré sa môžu požadovať na posúdenie celkovej energetickej hospodárnosti na dokumentačné účely.

2.5.2.3.   Dokumentácia hospodárnosti systému

Ako sa uvádza v oddiele 2.4.1.3.c), členské štáty môžu voľne určiť formu a obsah dokumentácie (o hospodárnosti systému), ktorá sa postupuje vlastníkom budov, pod podmienkou, že táto dokumentácia zahŕňa rozsah posúdenia celkovej hospodárnosti systému. Takisto je užitočné, aby boli tieto informácie poskytnuté spôsobom, ktorým sa zdôrazní súlad technického systému budovy s uplatniteľnými požiadavkami. Dosiahnuť to možno pomocou kontrolného zoznamu, v ktorom budú stanovené uplatniteľné požiadavky na systém a spôsob ich posúdenia a ktorý obsahuje súhrn výsledkov posúdenia (vrátane skúšok v priemerných alebo bežných podmienkach).

Ako sa uvádza v oddiele 2.4.1.3.d), členské štáty rozhodujú o tom, či bude musieť byť v dôsledku posúdenia energetickej hospodárnosti technického systému budovy (alebo jej zmenenej časti) vydaný nový energetický certifikát. Členské štáty sa však nabádajú, aby v situáciách, keď môže byť ovplyvnená hospodárnosť celého systému (t. j. v prípadoch, keď ide o inštaláciu, výmenu alebo väčšiu modernizáciu), požadovali nový energetický certifikát, pretože v takýchto prípadoch je pravdepodobné, že bude ovplyvnená aj hospodárnosť celej budovy.

Členské štáty môžu takisto považovať za užitočné zvážiť existujúce usmernenia na vnútroštátnej úrovni (115) a výsledky relevantných projektov EÚ (116).

2.5.3.   Kontroly (články 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

2.5.3.1.   Určenie potrebnej odbornej prípravy

Členské štáty by z dôvodu rozšíreného rozsahu smernice o energetickej hospodárnosti budov mali vyhodnotiť, či je potrebná nová alebo dodatočná odborná príprava. Ide najmä o oblasti spôsobilostí, ktoré súvisia s bežnými alebo priemernými prevádzkovými podmienkami.

Členské štáty by takisto mali rozhodnúť, či je pre túto odbornú prípravu potrebná nová akreditácia. Mal by sa vypracovať aj harmonogram poskytovania odbornej prípravy.

2.5.3.2.   Zmeny metodiky podávania správ

Členské štáty by mali vyhodnotiť, či treba aktualizovať metodiku podávania správ, vzory na podávanie správ, databázy atď.

2.5.3.3.   Zmeny databázy

Členské štáty by mali vyhodnotiť, či treba aktualizovať alebo modernizovať databázu správ (ak existuje) alebo mechanizmy podávania správ.

V prípade systémov, ktoré sú oslobodené na základe článku 14 ods. 2 alebo 6 smernice o energetickej hospodárnosti budov, by databázy mali vedieť zaznamenávať obdobie platnosti týchto výnimiek.

2.5.3.4.   Zmeny mechanizmu zabezpečenia

Členské štáty by mali vyhodnotiť, či treba aktualizovať alebo modernizovať proces zabezpečovania kvality. Správy sa pravdepodobne predĺžia, čo si môže vyžadovať ďalšie zdroje.

2.5.4.   Systémy automatizácie a riadenia budov: Požiadavky týkajúce sa budov na rôzne využitie a požiadavky na údržbu (článok 14 ods. 4 a článok 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

2.5.4.1.   Budovy na rôzne využitie

Požiadavky týkajúce sa inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov sa vzťahujú len na nebytové budovy. Ide o budovy, ktoré sa používajú na iný účel než bývanie (t. j. kancelárske budovy, budovy určené na poskytovanie zdravotnej starostlivosti, budovy pre veľkoobchodný a maloobchodný predaj, budovy určené na vzdelávanie, hotely a reštaurácie atď.).

Pokiaľ ide o budovy na rôzne využitie, t. j. budovy, ktoré zahŕňajú bytové i nebytové jednotky (napr. bytová budova s obchodmi na prízemí), členské štáty môžu určiť najvhodnejší postup. Mali by však zvážiť nasledujúce usmernenia, aby sa zamedzilo právnym medzerám.

Keď sú systémy integrované (t. j. nebytové jednotky a bytové jednotky používajú tie isté systémy) a účinný menovitý výkon je väčší ako prahová hodnota, členské štáty majú tieto možnosti:

| a) | uplatňovať požiadavky na celú budovu; |
| --- | --- |

a)

uplatňovať požiadavky na celú budovu;

| b) | uplatňovať požiadavky len na nebytové jednotky; |
| --- | --- |

b)

uplatňovať požiadavky len na nebytové jednotky;

| c) | uplatňovať požiadavky len na nebytové jednotky, ak je súvisiaci „nebytový“ účinný výkon väčší ako prahová hodnota (117). |
| --- | --- |

c)

uplatňovať požiadavky len na nebytové jednotky, ak je súvisiaci „nebytový“ účinný výkon väčší ako prahová hodnota (117).

Keď sú systémy nezávislé (t. j. nebytové jednotky a bytové jednotky majú rôzne systémy) a účinný menovitý výkon systémov nebytových jednotiek prekračuje prahovú hodnotu, požiadavky by sa mali uplatňovať minimálne na nebytové jednotky.

2.5.4.2.   Údržba systémov automatizácie a riadenia budov

Ako každý technický systém budovy, systém automatizácie a riadenia budov by mal byť riadne udržiavaný na zabezpečenie jeho správnej prevádzky, najmä keď ide o jeho schopnosť predpovedať, odhaliť a odstrániť suboptimálne fungovanie alebo poruchu iných technických systémov budov.

Preto je dôležité, aby systémy automatizácie budov boli monitorované počas svojej životnosti, rovnako ako iné technické systémy budov, s cieľom kontrolovať ich hospodárnosť a vykonať potrebné zmeny. Táto záležitosť je dobre známa a existujú rôzne schémy v priemyselnom prostredí (118) a vo vnútroštátnych orgánoch (119), ako aj príslušné normy (120), ktoré podporujú riadnu údržbu systémov automatizácie a riadenia budov.

3.   USTANOVENIA O ELEKTROMOBILITE

3.1.   Cieľ: podporovať zavádzanie infraštruktúry na nabíjanie elektrických vozidiel

Nedostatočná infraštruktúra na nabíjanie bráni rozšíreniu elektrických vozidiel v EÚ. Cieľom nových ustanovení je urýchliť budovanie hustejšej siete tejto infraštruktúry. Budovy môžu účinne podporovať elektromobilitu, najmä zameraním sa na súkromný sektor (parkoviská v súkromných budovách alebo v susedstve súkromných budov), kde sa odohráva 90 % nabíjania. Smernica o energetickej hospodárnosti budov dopĺňa smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (121), v ktorej sú okrem iného vymedzené technické špecifikácie pre infraštruktúru alternatívnych palív vrátane nabíjacích staníc, a od členských štátov požaduje prijatie vnútroštátnych politických rámcov na zaistenie ich zavádzania.

3.2.   Rozsah ustanovení o elektromobilite

Článkom 1 smernice (EÚ) 2018/844 sa zavádzajú nové ustanovenia týkajúce sa elektromobility do článku 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov. Ustanovenia sa týkajú požiadaviek na inštaláciu nabíjacích staníc a infraštruktúry vedenia, ako je zhrnuté v tejto tabuľke.

Tabuľka 14

Zhrnutie požiadaviek týkajúcich sa elektromobility

| Rozsah pôsobnosti | Povinnosť členských štátov |
| --- | --- |
| Nové budovy
  a
  budovy, ktoré prechádzajú významnou obnovou | Nebytové budovy s viac ako 10 parkovacími miestami | Zabezpečiť inštaláciu najmenej jednej nabíjacej stanice
  Zabezpečiť inštaláciu infraštruktúry vedenia pre najmenej 1 z 5 parkovacích miest |
| Bytové budovy s viac ako 10 parkovacími miestami | Zabezpečiť inštaláciu infraštruktúry vedenia pre každé parkovacie miesto |
| Existujúce budovy | Nebytové budovy s viac ako 20 parkovacími miestami | Stanoviť požiadavky na inštaláciu minimálneho počtu nabíjacích staníc – uplatniteľné od roku 2025 |

Rozsah pôsobnosti

Povinnosť členských štátov

Nové budovy

a

budovy, ktoré prechádzajú významnou obnovou

Nebytové budovy s viac ako 10 parkovacími miestami

Zabezpečiť inštaláciu najmenej jednej nabíjacej stanice

Zabezpečiť inštaláciu infraštruktúry vedenia pre najmenej 1 z 5 parkovacích miest

Bytové budovy s viac ako 10 parkovacími miestami

Zabezpečiť inštaláciu infraštruktúry vedenia pre každé parkovacie miesto

Existujúce budovy

Nebytové budovy s viac ako 20 parkovacími miestami

Stanoviť požiadavky na inštaláciu minimálneho počtu nabíjacích staníc – uplatniteľné od roku 2025

Členské štáty musia stanoviť aj opatrenia na zjednodušenie zavádzania nabíjacích staníc v nových a existujúcich budovách a na odstránenie možných regulačných prekážok.

Všetky povinnosti v smernici o energetickej hospodárnosti budov týkajúce sa elektromobility sú nové povinnosti. Cieľom tohto oddielu je objasniť členským štátom správnu transpozíciu týchto ustanovení do vnútroštátnych právnych predpisov.

3.3.   Objasnenie ustanovení o elektromobilite

3.3.1.   Parkovacie miesta (článok 8 ods. 2 až 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Rozsah povinností v smernici o energetickej hospodárnosti budov sa rozširuje na určité parkovacie miesta – tie, ktoré sa nachádzajú na parkoviskách

| a) | s minimálnym počtom parkovacích miest a |
| --- | --- |

a)

s minimálnym počtom parkovacích miest a

| b) | v určitých typoch budov alebo v susedstve týchto budov. |
| --- | --- |

b)

v určitých typoch budov alebo v susedstve týchto budov.

3.3.2.   Kedy sa povinnosti uplatňujú? (článok 8 ods. 2 a 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

3.3.2.1.   Základné kritériá

Povinnosti inštalovať nabíjacie stanice alebo infraštruktúru vedenia sa uplatňujú v závislosti od toho, či je budova nová, prechádza významnou obnovou alebo už existuje. V smernici sa bližšie neurčuje, kto je zodpovedný za inštaláciu nabíjacích staníc a infraštruktúry vedenia (t. j. vlastník alebo nájomník). Túto záležitosť by mali určiť členské štáty vo svojich transpozičných právnych predpisoch. Keď ide o významnú obnovu, povinnosti sa môžu uplatniť, aj keď je elektrická infraštruktúra budovy alebo parkoviska zahrnutá v opatreniach obnovy.

Požiadavky pre nové budovy a budovy, ktoré prechádzajú významnou obnovou, sa uplatňujú len na budovy:

| a) | s parkoviskami s viac ako 10 parkovacími miestami a |
| --- | --- |

a)

s parkoviskami s viac ako 10 parkovacími miestami a

| b) | keď je parkovisko vo vnútri budovy alebo v jej bezprostrednom susedstve. |
| --- | --- |

b)

keď je parkovisko vo vnútri budovy alebo v jej bezprostrednom susedstve.

Keď ide o významnú obnovu, požiadavka sa uplatňuje, len ak opatrenia obnovy zahŕňajú parkovisko alebo elektrickú infraštruktúru budovy (ak je parkovisko vo vnútri budovy (122)). Členské štáty môžu zvážiť stanovenie minimálnych informačných požiadaviek pre postupy povoľovania, ktoré umožnia overiť, či sa táto podmienka uplatňuje.

3.3.2.2.   Budovy, ktoré majú bytovú aj nebytovú funkciu

Smernica o energetickej hospodárnosti budov neobsahuje žiadne výslovné ustanovenie upravujúce uplatňovanie požiadaviek na elektromobilitu v súvislosti s budovami, ktoré slúžia na bývanie a iné účely (napr. bytová budova s obchodnými priestormi na prízemí), členské štáty môžu preto určiť najvhodnejší postup pre takéto prípady (123).

3.3.3.   Význam pojmov (článok 8 ods. 2 až 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Viaceré pojmy sú mimoriadne dôležité a nie vždy sú jasne vymedzené.

Parkovisko – v smernici o energetickej hospodárnosti budov sa neuvádza jasné vymedzenie. V kontexte smernice o energetickej hospodárnosti budov by však v pojme „parkovisko“ malo byť vylúčené parkovanie na ulici, ktoré je napríklad na verejných pozemných komunikáciách.

Bytové/nebytové – toto rozlíšenie je prítomné v smernici o energetickej hospodárnosti budov, hoci nie je vymedzené. „Bytové“ budovy by sa mali vykladať ako budovy zahŕňajúce domov pre jednu rodinu alebo viaceré rodiny. „Nebytové“ budovy sú budovy, ktoré sa používajú na iný účel než bývanie (t. j. kancelárske budovy, budovy na poskytovanie zdravotnej starostlivosti, budovy pre veľkoobchodný a maloobchodný predaj, budovy určené na vzdelávanie, hotely a reštaurácie atď.).

Elektrická infraštruktúra (budovy/parkoviska) – v smernici o energetickej hospodárnosti budov sa neuvádza jasné vymedzenie. Tento pojem však treba chápať ako elektrickú inštaláciu (celú inštaláciu alebo jej časť) budovy alebo parkoviska – vrátane elektrických vedení, prístrojov a súvisiaceho vybavenia.

Významná obnova je vymedzená v článku 2 ods. 10 smernice o energetickej hospodárnosti budov (124). Toto vymedzenie sa vzťahuje na ustanovenia o elektromobilite v smernici o energetickej hospodárnosti budov.

V bezprostrednom susedstve – v smernici o energetickej hospodárnosti budov sa neuvádza jasné vymedzenie.

Pojem bezprostredné susedstvo sa týka situácie, keď sa parkovisko nenachádza vo vnútri budovy, no má jasnú spojitosť s budovou.

Bezprostredné susedstvo a priori znamená, že hranica parkoviska sa dotýka hranice budovy najmenej na jednom mieste.

Pri vymedzovaní rozsahu povinnosti zavádzania nabíjacích staníc a infraštruktúry vedenia v budovách s parkoviskami v bezprostrednej blízkosti môžu členské štáty vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch zvážiť aj viaceré ďalšie kritériá:

| a) | Existuje fyzické/technické spojenie medzi parkoviskom a budovou? |
| --- | --- |

a)

Existuje fyzické/technické spojenie medzi parkoviskom a budovou?

| b) | Používajú parkovisko výlučne alebo väčšinou používatelia budovy? |
| --- | --- |

b)

Používajú parkovisko výlučne alebo väčšinou používatelia budovy?

| c) | Majú parkovisko a budova do určitej miery spoločného vlastníka? |
| --- | --- |

c)

Majú parkovisko a budova do určitej miery spoločného vlastníka?

Členské štáty majú určitú flexibilitu v tom, ako si vyložia pojem susedstva, a v tom, ako pristúpia ku konkrétnym prípadom, a nabádajú sa, aby zvážili tieto tri kritériá pri transpozícii a vykonávaní povinností.

Konkrétne môžu nastať situácie, keď parkovisko nie je v striktnom zmysle v bezprostrednom susedstve budovy (napr. na druhej strane ulice alebo oddelené od budovy zelenou plochou), má však jasné spojenie s budovou v zmysle vlastníctva a/alebo používania. V takejto situácii by bolo vhodné a dôležité uplatňovať povinnosti (napr. parkovisko vlastnia a používajú používatelia v prípade budov pre viac rodín).

V tejto tabuľke sa uvádzajú príklady situácií, v ktorých sa môžu použiť navrhnuté kritériá.

Tabuľka 15

Možné spojenia medzi budovami a parkoviskami

| Kritérium | Situácia | Poznámka | Príklady |
| --- | --- | --- | --- |
| Fyzické/technické spojenie |
| | Parkovisko má rovnakú elektrickú infraštruktúru ako budova. | Vo všeobecnosti sa povinnosti uplatňujú: veľká pravdepodobnosť, že vlastníci budovy a parkoviska sú tí istí. | Parkovisko nákupného centra alebo spoločnej bytovej budovy. |
| | Parkovisko sa nachádza vedľa budovy a má samostatnú elektrickú infraštruktúru. | Posúdenie bude závisieť od vlastníctva a/alebo používania. | Verejné alebo súkromné parkovisko pre viaceré budovy v okolí. |
| Používanie |
| | Používatelia budovy sú používateľmi parkoviska. | Všeobecne je vhodné uplatňovať povinnosti na parkovisko. | Podnikové parkovisko používajú zamestnanci spoločnosti. |
| Vlastníctvo |
| | Vlastníci budovy sú tí istí ako vlastníci parkoviska. | V takýchto situáciách sa vo všeobecnosti povinnosti uplatňujú na parkovisko. | Nebytová budova a parkovisko vo vlastníctve spoločnosti; parkovacie miesta patriace bytom v budove pre viac rodín. |
| | Vlastníci budovy nie sú tí istí ako vlastníci parkoviska. | Závisí od používania parkoviska; vo väčšine prípadov je vhodné uplatňovať povinnosti na parkovisko. | Nebytové budovy vlastnené spoločnosťou a parkovisko používané výlučne alebo väčšinou zamestnancami spoločnosti; parkovisko je prenajaté. |

Kritérium

Situácia

Poznámka

Príklady

Fyzické/technické spojenie

Parkovisko má rovnakú elektrickú infraštruktúru ako budova.

Vo všeobecnosti sa povinnosti uplatňujú: veľká pravdepodobnosť, že vlastníci budovy a parkoviska sú tí istí.

Parkovisko nákupného centra alebo spoločnej bytovej budovy.

Parkovisko sa nachádza vedľa budovy a má samostatnú elektrickú infraštruktúru.

Posúdenie bude závisieť od vlastníctva a/alebo používania.

Verejné alebo súkromné parkovisko pre viaceré budovy v okolí.

Používanie

Používatelia budovy sú používateľmi parkoviska.

Všeobecne je vhodné uplatňovať povinnosti na parkovisko.

Podnikové parkovisko používajú zamestnanci spoločnosti.

Vlastníctvo

Vlastníci budovy sú tí istí ako vlastníci parkoviska.

V takýchto situáciách sa vo všeobecnosti povinnosti uplatňujú na parkovisko.

Nebytová budova a parkovisko vo vlastníctve spoločnosti; parkovacie miesta patriace bytom v budove pre viac rodín.

Vlastníci budovy nie sú tí istí ako vlastníci parkoviska.

Závisí od používania parkoviska; vo väčšine prípadov je vhodné uplatňovať povinnosti na parkovisko.

Nebytové budovy vlastnené spoločnosťou a parkovisko používané výlučne alebo väčšinou zamestnancami spoločnosti; parkovisko je prenajaté.

3.3.4.   Požiadavky týkajúce sa inštalácie minimálneho počtu nabíjacích staníc (článok 8 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Okrem požiadaviek týkajúcich sa inštalácie stanovených v článku 8 ods. 2 a 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa v článku 8 ods. 3 členským štátom ukladá povinnosť stanoviť požiadavky týkajúce sa inštalácie minimálneho počtu nabíjacích staníc pre všetky nebytové budovy s viac ako 20 parkovacími miestami. Tieto požiadavky sa musia uplatňovať od 1. januára 2025.

Požiadavkami, ktoré sa musia stanoviť do 10. marca 2020, sa musí stanoviť aspoň minimálny počet nabíjacích staníc pre jednu nebytovú budovu s viac ako 20 parkovacími miestami. Členské štáty môžu prijať aj požiadavky so širším rozsahom (ako začlenenie požiadaviek na inštaláciu infraštruktúry vedenia alebo určenie minimálneho počtu nabíjacích staníc pre nebytové budovy s 20 parkovacími miestami alebo menším počtom parkovacích miest pre bytové budovy).

Prijatím týchto požiadaviek do 10. marca 2020 sa zabezpečí, aby vlastníci budov (125) mali obdobie takmer 5 rokov (10. marec 2020 až 31. december 2024), počas ktorých môžu prijať kroky potrebné na to, aby budova spĺňala požiadavky.

Členské štáty by na zabezpečenie vhodného a riadneho zavádzania nabíjacích staníc mali pri určovaní minimálneho počtu zobrať do úvahy rôzne faktory (126):

| a) | príslušné národné, regionálne a miestne podmienky, ako aj |
| --- | --- |

a)

príslušné národné, regionálne a miestne podmienky, ako aj

| b) | možné rozmanité potreby a okolnosti na základe oblasti, typu budovy, pokrytia verejnou dopravou a iných relevantných kritérií. |
| --- | --- |

b)

možné rozmanité potreby a okolnosti na základe oblasti, typu budovy, pokrytia verejnou dopravou a iných relevantných kritérií.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť vykonať inventarizáciu parkovísk s viac ako 20 miestami s cieľom identifikovať tie, na ktoré sa vzťahujú uvedené požiadavky.

Požiadavky stanovené členskými štátmi podľa článku 8 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa budú uplatňovať individuálne na každú nebytovú budovu s parkoviskom, ktorá existuje 1. januára 2025 a ktorá má viac ako 20 parkovacích miest.

Členské štáty môžu určiť minimálny počet nabíjacích staníc, pričom okrem iného zohľadnia odhadovaný počet registrovaných elektrických vozidiel v členskom štáte na konci roku 2024 (dátum, po ktorom sa uplatňujú požiadavky podľa článku 8 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov (127)).

V prípade nových budov alebo budov, ktoré prechádzajú významnou obnovou, s viac ako 20 parkovacími miestami, kde sa požiadavky stanovené v článku 8 ods. 2 vrátane požiadaviek na infraštruktúru vedenia odlišujú od požiadaviek stanovených členskými štátmi podľa článku 8 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov, sa uplatňujú a musia sa zohľadniť obidve požiadavky.

3.3.5.   Smernica 2014/94/EÚ

Smernica o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2014/94/EÚ sú dopĺňajúce sa legislatívne nástroje. Obidve obsahujú ustanovenia o zavádzaní nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá, líši sa však ich rozsah pôsobnosti a povinnosti, ktoré ukladajú členským štátom.

V smernici 2014/94/EÚ sa stanovuje celkový legislatívny rámec (128) pre normalizáciu a zavádzanie infraštruktúry alternatívnych palív (čo zahŕňa nabíjaciu infraštruktúru pre elektrické vozidlá) vrátane informácií pre používateľov, zatiaľ čo v smernici o energetickej hospodárnosti budov sa stanovujú konkrétne požiadavky týkajúce sa inštalácie infraštruktúry pre elektrické vozidlá v určitých budovách.

Smernica 2014/94/EÚ sa týka všetkých nabíjacích staníc (129) (verejných i súkromných staníc vrátane tých, ktoré nie sú nutne v budove alebo v jej bezprostrednom susedstve). Článok 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa týka len elektromobility v súvislosti s parkovacími miestami na parkoviskách, ktoré sú v budovách alebo v ich bezprostrednom susedstve (verejných a súkromných).

V smernici 2014/94/EÚ sú vymedzené nabíjacie stanice (vrátane nabíjacích staníc na bežné nabíjanie a nabíjacích staníc na vysokovýkonné nabíjanie), stanovené spoločné technické špecifikácie pre nabíjacie stanice a umožňuje Komisii prijať ďalšie normy a požiadavky v tejto súvislosti prostredníctvom delegovaných aktov (130). Tieto vymedzenia a špecifikácie sa uvádzajú v smernici o energetickej hospodárnosti budov.

V smernici 2014/94/EÚ sa členským štátom ukladá povinnosť prijať národné politické rámce a začleniť ich do národných cieľov týkajúcich sa zavádzania verejných a súkromných nabíjacích staníc (131). V článku 4 smernice 2014/94/EÚ sa stanovuje počet minimálnych požiadaviek v súvislosti s inštaláciou, prevádzkou a používaním nabíjacích staníc.

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa stanovujú špecifické požiadavky týkajúce sa inštalácie (pre nebytové a bytové budovy, ktoré sú nové alebo prechádzajú významnou obnovou) a od členských štátov sa požaduje, aby stanovili požiadavky týkajúce sa minimálneho počtu nabíjacích staníc pre určité existujúce budovy.

Členské štáty musia na základe smernice 2014/94/EÚ Komisii oznámiť svoje národné politické rámce do 18. novembra 2016. Národnými cieľmi stanovenými v týchto národných politických rámcoch sa má zabezpečiť, aby sa do 31. decembra 2020 zaviedli verejne prístupné nabíjacie stanice v primeranom počte, čo umožní zabezpečiť premávku elektrických vozidiel minimálne v rámci mestských/prímestských aglomerácií a iných husto obývaných oblastí a v prípade potreby v sieťach určených členskými štátmi. Požiadavky na inštaláciu uvedené v smernici o energetickej hospodárnosti budov, ktoré sa týkajú nových budov a významných obnov, sa budú uplatňovať od 10. marca 2020, a požiadavky stanovené členskými štátmi, ktoré sa týkajú existujúcich budov, sa budú uplatňovať od 1. januára 2025.

Komisia má na základe smernice 2014/94/EÚ monitorovať, aby sa v každom členskom štáte do 31. decembra 2025 zaviedol dodatočný počet verejne prístupných nabíjacích staníc, a to aspoň v rámci existujúcej základnej siete TEN-T, v mestských/prímestských aglomeráciách a iných husto obývaných oblastiach. Členské štáty musia v rámci svojich národných politických rámcov prijať aj opatrenia na podporu a uľahčenie zavádzania verejne neprístupných nabíjacích staníc.

Smernica 2014/94/EÚ zahŕňa všetky typy nabíjacej infraštruktúry: pre elektrické vozidlá, ako aj pre autobusy (132), nákladné automobily a plavidlá. Smernica o energetickej hospodárnosti budov sa a priori týka výlučne nabíjacej infraštruktúry pre osobné vozidlá a dodávky.

Hoci sa smernica 2014/94/EÚ týka najmä „verejne prístupných nabíjacích staníc“, obsahuje aj viaceré ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na všetky nabíjacie stanice, verejné i súkromné (vrátane nabíjacích staníc, ktoré sú verejne prístupné a ktoré nie sú verejne prístupné). Ide o požiadavky, ktoré sa uplatňujú v prípade nabíjacích staníc nainštalovaných na základe smernice o energetickej hospodárnosti budov:

| a) | v článku 4 ods. 3 smernice 2014/94/EÚ sa od členských štátov požaduje, aby podporovali a uľahčovali zavádzanie nabíjacích staníc, ktoré nie sú prístupné verejnosti; |
| --- | --- |

a)

v článku 4 ods. 3 smernice 2014/94/EÚ sa od členských štátov požaduje, aby podporovali a uľahčovali zavádzanie nabíjacích staníc, ktoré nie sú prístupné verejnosti;

| b) | v článku 4 ods. 4 smernice 2014/94/EÚ sa od členských štátov požaduje, aby zabezpečili súlad všetkých nabíjacích staníc na bežné a vysokovýkonné nabíjanie s technickými špecifikáciami stanovenými v prílohe II k smernici 2014/94/EÚ; |
| --- | --- |

b)

v článku 4 ods. 4 smernice 2014/94/EÚ sa od členských štátov požaduje, aby zabezpečili súlad všetkých nabíjacích staníc na bežné a vysokovýkonné nabíjanie s technickými špecifikáciami stanovenými v prílohe II k smernici 2014/94/EÚ;

| c) | v článku 4 ods. 12 smernice 2014/94/EÚ sa od členských štátov požaduje zabezpečiť, aby právny rámec umožňoval voľbu zásobovania elektrickou energiou pre všetky nabíjacie stanice spojené s domácnosťou alebo priestormi. |
| --- | --- |

c)

v článku 4 ods. 12 smernice 2014/94/EÚ sa od členských štátov požaduje zabezpečiť, aby právny rámec umožňoval voľbu zásobovania elektrickou energiou pre všetky nabíjacie stanice spojené s domácnosťou alebo priestormi.

3.4.   Usmernenia k transpozícii ustanovení o elektromobilite

3.4.1.   Zabezpečiť správnu transpozíciu (článok 8 ods. 2 až 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Od členských štátov sa požaduje, aby transponovali všetky tieto povinnosti do dátumu transpozície, ktorým je 10. marec 2020. Zahŕňa to stanovenie vnútroštátnych požiadaviek týkajúcich sa minimálneho počtu nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá pre parkovacie miesta na parkoviskách v existujúcich nebytových budovách, aj keď účinnosť môžu nadobudnúť až v roku 2025 (133).

Niektoré vymedzenia pochádzajú zo smernice 2014/94/EÚ, takže by už mali byť transponované vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ako napríklad:

| | Elektrické vozidlo (alebo dobíjateľné elektrické vozidlo (134)) je vymedzené v článku 2 ods. 2 smernice 2014/94/EÚ. Elektrické vozidlo je „motorové vozidlo vybavené hnacou jednotkou, ktorá sa skladá minimálne z jedného neperiférneho elektrického motora v úlohe meniča energie s nabíjateľným systémom uchovávania elektrickej energie, ktorý možno externe nabíjať“. Toto vymedzenie zahŕňa rôzne typy elektrických vozidiel vrátane elektrických osobných vozidiel a ľahkých elektrických vozidiel, napr. motocyklov. |
| --- | --- |

Elektrické vozidlo (alebo dobíjateľné elektrické vozidlo (134)) je vymedzené v článku 2 ods. 2 smernice 2014/94/EÚ. Elektrické vozidlo je „motorové vozidlo vybavené hnacou jednotkou, ktorá sa skladá minimálne z jedného neperiférneho elektrického motora v úlohe meniča energie s nabíjateľným systémom uchovávania elektrickej energie, ktorý možno externe nabíjať“. Toto vymedzenie zahŕňa rôzne typy elektrických vozidiel vrátane elektrických osobných vozidiel a ľahkých elektrických vozidiel, napr. motocyklov.

| | Nabíjacia stanica je vymedzená v článku 2 ods. 3 smernice 2014/94/EÚ ako „rozhranie, ktoré v určitom čase umožňuje nabíjanie jedného elektrického vozidla alebo výmenu batérie jedného elektrického vozidla“.
  V smernici 2014/94/EÚ sú vymedzené aj „nabíjacie stanice na bežné nabíjanie“ (článok 2 ods. 4) a „nabíjacie stanice na vysokovýkonné nabíjanie“ (článok 2 ods. 5).
  Členské štáty môžu pri transponovaní ustanovení článku 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov určiť (alebo neurčiť), či majú byť zavádzané nabíjacie stanice na bežné nabíjanie alebo na vysokovýkonné nabíjanie v zmysle vymedzenia pojmov v smernici 2014/94/EÚ. |
| --- | --- |

Nabíjacia stanica je vymedzená v článku 2 ods. 3 smernice 2014/94/EÚ ako „rozhranie, ktoré v určitom čase umožňuje nabíjanie jedného elektrického vozidla alebo výmenu batérie jedného elektrického vozidla“.

V smernici 2014/94/EÚ sú vymedzené aj „nabíjacie stanice na bežné nabíjanie“ (článok 2 ods. 4) a „nabíjacie stanice na vysokovýkonné nabíjanie“ (článok 2 ods. 5).

Členské štáty môžu pri transponovaní ustanovení článku 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov určiť (alebo neurčiť), či majú byť zavádzané nabíjacie stanice na bežné nabíjanie alebo na vysokovýkonné nabíjanie v zmysle vymedzenia pojmov v smernici 2014/94/EÚ.

Smernica o energetickej hospodárnosti budov však obsahuje toto nové vymedzenie, ktoré musí byť transponované:

| | Infraštruktúra vedenia
   (135) sú „trubkové rozvody pre elektrické káble“ (článok 8 ods. 2 smernice o energetickej hospodárnosti budov). Toto znenie sa však musí chápať v širšom zmysle vrátane elektroinštalačných uzavretých žľabov pripevnených k stenám. |
| --- | --- |

Infraštruktúra vedenia
   (135) sú „trubkové rozvody pre elektrické káble“ (článok 8 ods. 2 smernice o energetickej hospodárnosti budov). Toto znenie sa však musí chápať v širšom zmysle vrátane elektroinštalačných uzavretých žľabov pripevnených k stenám.

3.4.2.   Výnimky (neuplatňovanie) (článok 8 ods. 4 a 6 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Požiadavky týkajúce sa budovania nabíjacích staníc a infraštruktúry vedenia podliehajú viacerým možným výnimkám (neuplatňovanie). Stanovené sú v článku 8 ods. 4 a 6 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

3.4.2.1.   Diskrečná právomoc členských štátov nestanoviť alebo neuplatňovať požiadavky vo vzťahu k malým a stredným podnikom

Členské štáty sa podľa článku 8 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov môžu rozhodnúť nestanoviť alebo neuplatňovať požiadavky uvedené v článku 8 ods. 2 a 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov na budovy vlastnené alebo používané malými a strednými podnikmi (MSP). Vymedzené sú v hlave I prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES (136), ako sa uvádza v článku 8 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

3.4.2.2.   Diskrečná právomoc členských štátov neuplatňovať určité požiadavky na špecifické kategórie budov

Členské štáty sa počas transpozície môžu rozhodnúť neuplatňovať povinnosti uvedené v článku 8 ods. 2, 3 a 5 v určitých situáciách. Úplný zoznam týchto prípadov sa uvádza v článku 8 ods. 6 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

3.4.3.   Vymedzenie a stanovenie požiadaviek týkajúcich sa inštalácie nabíjacích staníc (článok 8 ods. 2, 3 a 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

3.4.3.1.   Technické požiadavky pre nabíjacie stanice

Nabíjacie stanice zavádzané na základe smernice o energetickej hospodárnosti budov musia spĺňať technické špecifikácie stanovené v prílohe II k smernici 2014/94/EÚ, ako aj všetky ďalšie technické normy prijaté prostredníctvom delegovaných aktov na základe smernice 2014/94/EÚ – zahŕňajú nabíjacie stanice na bežné a na vysokovýkonné nabíjanie a nabíjacie stanice pre motorové vozidlá kategórie L (dvojkolesové, trojkolesové vozidlá a štvorkolky) (137).

V článku 4 ods. 4 smernice 2014/94/EÚ sa od členských štátov požaduje, aby zabezpečili súlad nabíjacích staníc na bežné a vysokovýkonné nabíjanie aspoň s technickými špecifikáciami stanovenými v bode 1.1 prílohy II, ako aj s osobitnými bezpečnostnými požiadavkami platnými na vnútroštátnej úrovni.

Členské štáty môžu pri transponovaní smernice o energetickej hospodárnosti budov (najmä článku 8 ods. 2, 3 a 5) určiť, či majú byť zavádzané nabíjacie stanice na bežné nabíjanie alebo na vysokovýkonné nabíjanie v zmysle vymedzenia pojmov v smernici 2014/94/EÚ.

3.4.3.2.   Iné požiadavky

Môžu sa uplatňovať aj ďalšie požiadavky v závislosti od budovy a v mnohých prípadoch od toho, či bude nabíjacia stanica verejne prístupná (138).

Požiadavky týkajúce sa elektromobility by sa mali vnímať aj v kontexte smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (139), v ktorej sa stanovuje trhový rámec pre účinnú integráciu batérií (vrátane batérií vozidiel) do elektrického systému. Na to, aby systém poskytoval vozidlám potrebnú flexibilitu prostredníctvom inteligentného nabíjania a prenosu z vozidla do siete (140), by nabíjacia infraštruktúra a súvisiaca infraštruktúra elektrickej siete mali byť vhodné na tento účel.

Keď sa transponujú požiadavky smernice o energetickej hospodárnosti budov, do vnútroštátnych právnych predpisov by sa mali začleniť tieto ďalšie prvky:

| a) | špecifikácie pre infraštruktúru vedenia (141); |
| --- | --- |

a)

špecifikácie pre infraštruktúru vedenia (141);

| b) | špecifikácie pre požiarnu bezpečnosť (142); |
| --- | --- |

b)

špecifikácie pre požiarnu bezpečnosť (142);

| c) | špecifikácie pre nabíjacie stanice (143), a to aj vo vzťahu k prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím (144); |
| --- | --- |

c)

špecifikácie pre nabíjacie stanice (143), a to aj vo vzťahu k prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím (144);

| d) | požiadavky týkajúce sa vyhradenej parkovacej infraštruktúry pre elektrické bicykle vrátane (elektrických) nákladných bicyklov a pre vozidlá osôb so zníženou mobilitou (145); |
| --- | --- |

d)

požiadavky týkajúce sa vyhradenej parkovacej infraštruktúry pre elektrické bicykle vrátane (elektrických) nákladných bicyklov a pre vozidlá osôb so zníženou mobilitou (145);

| e) | požiadavky týkajúce sa inteligentného meracieho systému (146); |
| --- | --- |

e)

požiadavky týkajúce sa inteligentného meracieho systému (146);

| f) | požiadavky týkajúce sa inteligentného nabíjania (147); |
| --- | --- |

f)

požiadavky týkajúce sa inteligentného nabíjania (147);

| g) | požiadavky, ktoré uľahčia používanie batérií vozidiel ako zdroja elektriny (presun z vozidla do siete) (148); |
| --- | --- |

g)

požiadavky, ktoré uľahčia používanie batérií vozidiel ako zdroja elektriny (presun z vozidla do siete) (148);

| h) | pre verejne prístupné nabíjacie stanice požiadavky týkajúce sa ad hoc nabíjania a transparentnosti cien nabíjania (149); |
| --- | --- |

h)

pre verejne prístupné nabíjacie stanice požiadavky týkajúce sa ad hoc nabíjania a transparentnosti cien nabíjania (149);

| i) | požiadavky, aby prevádzkovatelia nabíjacích staníc mohli nakupovať elektrickú energiu od ktoréhokoľvek dodávateľa elektrickej energie v Únii (150) a aby dodávky elektrickej energie mohli byť zmluvne zabezpečené s iným dodávateľom, ako je dodávateľ elektriny pre domácnosť alebo priestory (151). |
| --- | --- |

i)

požiadavky, aby prevádzkovatelia nabíjacích staníc mohli nakupovať elektrickú energiu od ktoréhokoľvek dodávateľa elektrickej energie v Únii (150) a aby dodávky elektrickej energie mohli byť zmluvne zabezpečené s iným dodávateľom, ako je dodávateľ elektriny pre domácnosť alebo priestory (151).

Členské štáty by mali určiť, do akej miery je potrebné vo vnútroštátnych právnych predpisoch určiť tieto osobitné technické požiadavky týkajúce sa inštalácie.

Zjednodušenie zavádzania nabíjacích staníc

V článku 8 ods. 7 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa od členských štátov požaduje, aby stanovili opatrenia na zjednodušenie zavádzania nabíjacích staníc v nových a existujúcich bytových a nebytových budovách a aby odstránili možné regulačné prekážky, a to aj v rámci povoľovacích a schvaľovacích postupov (152). Táto povinnosť musí byť splnená transpozíciou smernice o energetickej hospodárnosti budov do vnútroštátnych právnych predpisov najneskôr do lehoty na transpozíciu.

3.4.3.3.   Nejednotné motivácie a administratívne komplikácie (153)

Zdĺhavé a zložité schvaľovacie postupy môžu byť významnou prekážkou pre vlastníkov a nájomníkov, ktorí chcú nainštalovať nabíjacie stanice v existujúcich bytových a nebytových budovách s viacerými nájomníkmi. Získanie potrebných povolení môže spôsobiť zdržania alebo zabrániť inštalácii.

Požiadavkami týkajúcimi sa
  „práva na zásuvku“ alebo „práva na nabíjanie“
  sa zabezpečuje, aby mohol akýkoľvek nájomník alebo spoluvlastník nainštalovať nabíjaciu stanicu pre elektrické vozidlo bez toho, aby musel (možno ťažko) získať súhlas od prenajímateľa alebo od ostatných spoluvlastníkov.

Napríklad v Španielsku sa v právnych predpisoch stanovuje, že spoluvlastník môže nainštalovať nabíjaciu stanicu na súkromné použitie, keď sa nachádza na individuálnom parkovacom mieste a keď bolo združenie spoluvlastníkov vopred informované. Spoluvlastníci nesmú brániť inštalácii. Náklady na inštaláciu a následnú spotrebu elektrickej energie znáša osoba, ktorá nainštalovala nabíjaciu stanicu.

3.4.4.   Udržateľnosť (článok 8 ods. 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov)

V článku 8 ods. 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov sa požaduje, aby členské štáty zvážili potrebu jednotných politík týkajúcich sa budov, bezmotorovej (alebo aktívnej) a ekologickej mobility a územného plánovania.

Iniciatíva plánovania udržateľnej mestskej mobility (Sustainable Urban Mobility Planning, ďalej len „SUMP“) je základom politiky EÚ pre mestskú mobilitu. Včasné začlenenie elektromobility do vypracúvania plánov mobility v rámci SUMP môže podporiť realizáciu cieľov uvedených v článku 8 ods. 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

Iniciatíva SUMP poskytuje dlhodobý, multidisciplinárny, komplexný prístup, ktorý zahŕňa všetky druhy dopravy a ktorý pomáha riešiť otázky, ako sú dopravné zápchy, znečistenie ovzdušia a hluk, zmena klímy, dopravné nehody, vplyv na zdravie, prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím a staršie osoby, neefektívne využívanie verejného priestoru a lepšia kvalita života. Túto iniciatívu dopĺňajú usmernenia SUMP a komplexné informácie o SUMP dostupné v časti Plány mobility na webovom sídle Eltis – stredisko monitorovania mestskej mobility (154). Vyše 1 000 miest už realizovalo plány udržateľnej mestskej mobility a koncepcia sa osvedčila pri plánovaní mestskej mobility, keď spojila rôzne verejné a súkromné zainteresované strany.

V tejto súvislosti sa v rámci medzivládnej spolupráce v roku 2016 spustila mestská agenda EÚ s celkovým cieľom začleniť mestský rozmer do politík ovplyvňujúcich mestá, a dosiahnuť tak lepšiu právnu reguláciu, lepšie financovanie a lepšie vedomosti pre mestá v Európe. Agenda sa vykonáva prostredníctvom partnerstiev vo formáte viacúrovňového riadenia a jedno z partnerstiev sa zameriava na mestskú mobilitu. Jej cieľom je navrhnúť riešenia na zlepšenie rámcových podmienok mestskej mobility pre európske mestá vrátane otázok relevantných pre technologický pokrok, pričom sa podporuje používanie aktívnych druhov dopravy a zlepšenie verejnej dopravy.

Členské štáty bez požiadaviek alebo usmernení týkajúcich sa parkovania bicyklov by mali vypracovať aspoň usmernenia pre miestne orgány o začlenení požiadaviek týkajúcich sa parkovania bicyklov do právnych predpisov o budovách a politík mestského plánovania. Tieto usmernenia by mali zahŕňať kvantitatívne (t. j. počet parkovacích miest) aj kvalitatívne prvky.

3.4.5.   Dlhodobé politické a finančné opatrenia (článok 2a smernice o energetickej hospodárnosti budov)

Členské štáty sa ďalej nabádajú, aby zvážili politické a finančné opatrenia aj v rámci svojich dlhodobých stratégií obnovy (článok 2a smernice o energetickej hospodárnosti budov). Môžu podporiť a urýchliť zavádzanie infraštruktúry elektromobility v existujúcich budovách v prípadoch významnej obnovy (článok 8 ods. 2 a 5) a na splnenie minimálnych požiadaviek na nebytové budovy stanovených v článku 8 ods. 3, pričom sa zohľadňuje, že situácia na relevantných trhoch sa v priebehu času pravdepodobne zmení a postupne sa prekonajú určité aktuálne zlyhania trhu.

4.   USTANOVENIA O VÝPOČTE FAKTOROV PRIMÁRNEJ ENERGIE

4.1.   Cieľ: transparentnosť výpočtu faktorov primárnej energie

Energetická hospodárnosť budov musí byť vyjadrená číselným ukazovateľom spotreby primárnej energie, čo je energia potrebná na uspokojenie energetických potrieb budovy. „Primárna energia“ sa vypočíta z množstva toku dodanej energie, pričom sa používajú konverzné faktory primárnej energie alebo váhové koeficienty (155). Toky energie zahŕňajú elektrickú energiu zo sústavy, plyn zo sietí, benzín alebo pelety (všetky s príslušnými konverznými faktormi primárnej energie) dodané do budovy na napájanie technických systémov budov, ako aj teplo alebo elektrinu vyrábané na mieste.

Podľa smernice o energetickej hospodárnosti budov sú členské štáty zodpovedné za výpočet faktorov primárnej energie pre rôzne energetické nosiče používané v budovách. Výpočet faktorov primárnej energie môžu ovplyvniť rôzne vnútroštátne energetické mixy, efektívnosť podielu elektrární, podiel energie z obnoviteľných zdrojov a rôzne metodiky výpočtu. Skúsenosti ukazujú, že údaje vykazované členskými štátmi sa značne odlišujú a postupy používané na vymedzenie faktorov primárnej energie nie sú vždy transparentné.

Na splnenie cieľov politiky energetickej efektívnosti v sektore budov by sa mala zvýšiť transparentnosť energetických certifikátov, a to zaistením konzistentného stanovovania a uplatňovania všetkých parametrov potrebných na výpočty, a to pre minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť i pre certifikáciu.

Cieľmi bodu 2 prílohy I k smernici o energetickej hospodárnosti budov je zaviesť určitý stupeň transparentnosti do výpočtu faktorov primárnej energie na zaistenie ústrednej úlohy obalových konštrukcií budov a riešiť úlohu obnoviteľných zdrojov energie na mieste a mimo budovy (156).

4.2.   Rozsah ustanovení o výpočte faktorov primárnej energie

Príloha I k smernici o energetickej hospodárnosti budov bola zmenená s cieľom zvýšiť transparentnosť a jednotnosť 33 rôznych regionálnych a národných metodík výpočtu energetickej hospodárnosti, ktoré sa v súčasnosti používajú.

Zmenil sa najmä bod 2 prílohy I k smernici o energetickej hospodárnosti budov s cieľom i) lepšie zohľadniť energetické potreby spojené s typickým využívaním budovy so zreteľom na vývoj v sektore stavebníctva a ii) zvážiť ďalšie aspekty pri stanovovaní faktorov primárnej energie.

V článku 3 sa vyžaduje prijatie vnútroštátnych metodík na výpočet energetickej hospodárnosti budov. Ustanovenia článku 3 a ustanovenia týkajúce sa výpočtu nákladovo optimálnych úrovní (články 4 a 5 (157)) zostávajú nezmenené.

4.3.   Chápanie ustanovení o výpočte faktorov primárnej energie

4.3.1.   Energetické potreby, ktoré sa majú zohľadniť (bod 2 prvý odsek prílohy I k smernici o energetickej hospodárnosti budov)

Na výpočet energetickej hospodárnosti budovy by sa najprv mali určiť energetické potreby. Energetické potreby označujú množstvo energie (bez ohľadu na jej zdroj), ktorú treba dodať na udržanie zamýšľaných vnútorných podmienok. Určenie energetických potrieb budovy je dôležitý krok na výpočet jej energetickej hospodárnosti v súlade s metodikou založenou na optimálnych nákladoch. Postupne sa tak rozširujú hranice systému z energetických potrieb na spotrebu energie, následne na dodanú energiu a napokon na primárnu energiu.

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa uvádza, že sa majú zahrnúť energetické potreby na vykurovanie priestoru, chladenie priestoru, prípravu teplej vody, vetranie, osvetlenie a možno ďalšie oblasti, pričom sa berie do úvahy rozšírené vymedzenie pojmu „technické systémy budov“ (článok 2 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov). Podobne ako pri určovaní spotreby energie budovy členské štáty rozhodujú, či sa vo výpočte energetickej hospodárnosti zohľadnia ďalšie energetické potreby zo širšieho vymedzenia technických systémov budov. Členské štáty sa takisto upozorňujú na to, že vstavené osvetlenie predstavuje významnú spotrebu energie všetkých budov, najmä v nebytovom sektore.

V tomto ustanovení sa zdôrazňuje, že výpočet energetických potrieb musí viesť k optimalizácii úrovne zdravia, kvality vnútorného vzduchu a pohodlia, ktoré vymedzujú členské štáty na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni pri výpočte energetických potrieb (158). Tieto prvky (159) sú rozhodujúce, keďže budovy sú v smernici o energetickej hospodárnosti budov vymedzené ako stavby, v ktorých sa používa energia na úpravu vnútorného prostredia. Budovy s lepšou hospodárnosťou navyše poskytujú vyššiu úroveň pohodlia a pohody pre svojich používateľov a zlepšujú podmienky zdravej vnútornej klímy. Tieto požiadavky nie sú nové, keďže v smernici o energetickej hospodárnosti budov (pred zmenou) sa požaduje, aby sa pri určovaní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť (článok 4) brali do úvahy všeobecné podmienky vnútorného prostredia.

V súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 244/2012 by sa výpočet optimálnych nákladov mal navrhnúť tak, aby boli rozdiely v kvalite vzduchu a pohodlia transparentné. S cieľom zabrániť zhoršeniu kvality vzduchu v interiéri, pohodlia a zdravotných podmienok v európskom fonde budov by sa postupné sprísňovanie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť vyplývajúce zo zavádzania budov s takmer nulovou spotrebou energie v celej Európe malo realizovať spolu s vhodnými stratégiami týkajúcimi sa vnútorného prostredia (160).

4.3.2.   Vymedzenie faktorov primárnej energie (bod 2 druhý odsek prílohy I k smernici o energetickej hospodárnosti budov)

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa objasňuje, že faktory primárnej energie alebo faktory váženia jednotlivých energetických nosičov môžu byť založené na národných, regionálnych alebo miestnych ročných, sezónnych alebo mesačných vážených priemeroch alebo na konkrétnejších informáciách sprístupnených pre individuálne diaľkové systémy. Týmto sa výslovne uznáva súčasná flexibilita členských štátov pri určovaní faktorov primárnej energie.

Jeden príklad sa týka prístupu k elektrickým sieťam (a v určitej miere k diaľkovému vykurovaniu), keď môže byť v prípade vykurovania vhodnejšie používanie sezónnych alebo mesačných faktorov pre elektrinu namiesto jednej ročnej priemernej hodnoty. Podobne sa fotovoltický komponent výroby lepšie opisuje na sezónnom základe. Miestne podmienky sa môžu takisto zohľadniť pri určovaní faktorov primárnej energie na účely výpočtu energetickej hospodárnosti budov.

4.3.3.   Snaha o optimálnu energetickú hospodárnosť obalovej konštrukcie budov (bod 2 tretí odsek prílohy I k smernici o energetickej hospodárnosti budov)

V bode 2 treťom odseku prílohy I k smernici o energetickej hospodárnosti budov sa od členských štátov požaduje zabezpečenie toho, aby pri uplatňovaní faktorov primárnej energie a faktorov váženia bolo cieľom dosiahnutie optimálnej energetickej hospodárnosti budovy. Zníženie celkového dopytu po energii je kľúčovým prvkom pri optimalizácii energetickej hospodárnosti budovy. V tejto súvislosti by sa nemalo podceňovať zohľadnenie obalovej konštrukcie (161). Technické systémy budov a systémy automatizácie a riadenia budovy majú navyše väčší vplyv a najľahšie sa optimalizujú v kombinácii s obalovými konštrukciami s vysokou hospodárnosťou.

V súlade s odporúčaním Komisie o podpore budov s takmer nulovou spotrebou energie (162) by mali opatrenia zamerané na energiu z obnoviteľných zdrojov a opatrenia zamerané na hospodárnosť pôsobiť spoločne.

4.3.4.   Obnoviteľné zdroje energie na mieste a mimo budovy (bod 2 štvrtý odsek prílohy I k smernici o energetickej hospodárnosti budov)

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa stanovuje, že členské štáty môžu pri určovaní faktorov primárnej energie vziať do úvahy obnoviteľné zdroje energie dodávané prostredníctvom energetického nosiča a obnoviteľné zdroje energie, ktoré sa vyrábajú a využívajú na mieste. V tomto ustanovení sa bližšie neurčuje prístup k obnoviteľným zdrojom energie na mieste a mimo budovy, čo členským štátom umožňuje vypočítať faktory primárnej energie podľa miestnych alebo vnútroštátnych podmienok (163).

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa jasne stanovuje možnosť zamerať sa pri určovaní faktorov energie na obnoviteľné zdroje energie. V tejto súvislosti je vhodné pripomenúť niekoľko aspektov:

| a) | energia vyrábaná na mieste znižuje primárnu energiu spojenú s dodávanou energiou; |
| --- | --- |

a)

energia vyrábaná na mieste znižuje primárnu energiu spojenú s dodávanou energiou;

| b) | výpočet faktorov primárnej energie zahŕňa energiu dodávanú z neobnoviteľných i z obnoviteľných zdrojov energie dodávanú do budovy (celkový faktor primárnej energie); |
| --- | --- |

b)

výpočet faktorov primárnej energie zahŕňa energiu dodávanú z neobnoviteľných i z obnoviteľných zdrojov energie dodávanú do budovy (celkový faktor primárnej energie);

| c) | rozdelenie primárnej energie na neobnoviteľnú a obnoviteľnú zložku umožňuje porovnanie výsledkov medzi elektrinou z rôznych obnoviteľných zdrojov energie, ako aj s výrobou elektriny z fosílnych palív; |
| --- | --- |

c)

rozdelenie primárnej energie na neobnoviteľnú a obnoviteľnú zložku umožňuje porovnanie výsledkov medzi elektrinou z rôznych obnoviteľných zdrojov energie, ako aj s výrobou elektriny z fosílnych palív;

| d) | rozlišovanie medzi faktormi primárnej energie z obnoviteľných a neobnoviteľných zdrojov môže ľuďom pomôcť pochopiť spotrebu energie budovy. |
| --- | --- |

d)

rozlišovanie medzi faktormi primárnej energie z obnoviteľných a neobnoviteľných zdrojov môže ľuďom pomôcť pochopiť spotrebu energie budovy.

V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa ďalej objasňuje, že je možné zohľadniť obnoviteľné zdroje energie (dodávané prostredníctvom energetického nosiča a dodávané na mieste) pod podmienkou, že výpočet faktorov primárnej energie sa uplatňuje na nediskriminačnom základe.

Vo všeobecnosti sa na základe zásady nediskriminácie vyžaduje, že porovnateľné situácie by sa nemali posudzovať odlišne a že odlišné situácie by sa nemali posudzovať rovnako, ak takéto posúdenie nie je objektívne odôvodnené. Členským štátom to umožňuje vybrať si opatrenia, ktoré sú vzhľadom na osobitné vnútroštátne okolnosti (164) najvhodnejšie v konkrétnej situácii.

Odpočítanie podielu energie z obnoviteľných zdrojov od celkového faktora primárnej energie (neobnoviteľný faktor) je jedným možným spôsobom, ako zabezpečiť porovnateľné posudzovanie obnoviteľných zdrojov na mieste a mimo budovy, čo zamedzí tomu, aby obmedzenia výpočtu energetickej hospodárnosti budov ovplyvnili vnútroštátne alebo regionálne politiky v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

Členské štáty môžu podobne vyvážiť zásadu nediskriminácie obnoviteľných zdrojov energie v porovnaní s neobnoviteľnými zdrojmi energie. Jedným možným spôsobom zabezpečenia nediskriminačného prístupu je zabezpečenie transparentnosti číselných údajov, stanovených postupov (t. j. spôsobov, akými členské štáty pristupujú ku konkrétnym aspektom výpočtu faktoru primárnej energie, ako je frekvencia revízie hodnôt, výber medzi retrospektívnymi a prospektívnymi hodnotami, vymedzenie hraníc siete, kolísanie faktora primárnej energie v priebehu času atď.) a východiskových predpokladov na výpočet obnoviteľných a neobnoviteľných faktorov primárnej energie.

V tejto tabuľke sa opisujú možné situácie a uvádzajú sa príklady nediskriminačného prístupu k obnoviteľným zdrojom energie na mieste a mimo budovy:

Tabuľka 16

Posudzovanie obnoviteľných zdrojov energie na mieste a mimo budovy – príklady

| Príklady | Sú porovnateľné? | Je prístup k obnoviteľným zdrojom energie porovnateľný/nediskriminačný? |
| --- | --- | --- |
| Obnoviteľné zdroje energie na mieste | Mimo budovy | Nie úplne porovnateľné situácie.
  Obnoviteľný zdroj energie mimo budovy je pripojený k sústave, ktorá pravdepodobne dodáva elektrinu do budovy prostredníctvom rôznych zdrojov.
  Dokonca aj pri tej istej technológii (napr. fotovoltické panely) môžu byť výsledky odlišné. | Výsledky sa môžu výrazne líšiť v závislosti od prístupu k obnoviteľným zdrojom energie mimo budovy.
  Okrem iného treba zohľadniť tieto aspekty:






  — | Energia poskytovaná z akéhokoľvek typu sústavy (napr. elektrická sústava alebo diaľkové vykurovanie) často pochádza z rôznych zdrojov. |

Príklady

Sú porovnateľné?

Je prístup k obnoviteľným zdrojom energie porovnateľný/nediskriminačný?

Obnoviteľné zdroje energie na mieste

Mimo budovy

Nie úplne porovnateľné situácie.

Obnoviteľný zdroj energie mimo budovy je pripojený k sústave, ktorá pravdepodobne dodáva elektrinu do budovy prostredníctvom rôznych zdrojov.

Dokonca aj pri tej istej technológii (napr. fotovoltické panely) môžu byť výsledky odlišné.

Výsledky sa môžu výrazne líšiť v závislosti od prístupu k obnoviteľným zdrojom energie mimo budovy.

Okrem iného treba zohľadniť tieto aspekty:

—

Energia poskytovaná z akéhokoľvek typu sústavy (napr. elektrická sústava alebo diaľkové vykurovanie) často pochádza z rôznych zdrojov.

| — | Pri porovnávaní situácií treba zvážiť nielen technológiu (alebo mix technológií), ale aj kvalitu mixu (t. j. zložku obnoviteľných zdrojov energie). Obnoviteľné zdroje energie by preto mali byť zohľadnené vo výpočte hodnôt faktorov primárnej energie. |
| --- | --- |

—

Pri porovnávaní situácií treba zvážiť nielen technológiu (alebo mix technológií), ale aj kvalitu mixu (t. j. zložku obnoviteľných zdrojov energie). Obnoviteľné zdroje energie by preto mali byť zohľadnené vo výpočte hodnôt faktorov primárnej energie.

| — | Odpočítanie podielu energie z obnoviteľných zdrojov od faktorov primárnej energie (neobnoviteľný faktor primárnej energie) by mohlo pomôcť zabezpečiť, aby sa k obnoviteľným zdrojom energie na mieste a mimo budovy pristupovalo porovnateľným pozitívnym spôsobom. |
| --- | --- |

—

Odpočítanie podielu energie z obnoviteľných zdrojov od faktorov primárnej energie (neobnoviteľný faktor primárnej energie) by mohlo pomôcť zabezpečiť, aby sa k obnoviteľným zdrojom energie na mieste a mimo budovy pristupovalo porovnateľným pozitívnym spôsobom.

| — | Transparentnosť číselných údajov, stanovených postupov a východiskových predpokladov na výpočet obnoviteľných a neobnoviteľných faktorov primárnej energie je dôležitá. |
| --- | --- |

—

Transparentnosť číselných údajov, stanovených postupov a východiskových predpokladov na výpočet obnoviteľných a neobnoviteľných faktorov primárnej energie je dôležitá.

napr. fotovoltické panely

faktor primárnej energie = 0

obnoviteľný zdroj energie vyrábaný na mieste sa odpočíta od dodávanej energie

vysoká zložka obnoviteľných zdrojov energie v sieti (napr. park fotovoltických panelov)

faktor primárnej energie = 1

napr. sieť diaľkového vykurovania s vysokou zložkou obnoviteľných zdrojov energie (napr. slnečná, veterná)

faktor primárnej energie = 0,5

Nie úplne porovnateľné situácie.

4.4.   Transpozícia ustanovení o výpočte faktorov primárnej energie

Členské štáty sa nabádajú, aby preskúmali svoje stavebné predpisy, a ak ešte nie sú energetické potreby uvedené v ich aktuálnych vnútroštátnych metodikách výpočtov, aby ich jasne uviedli v príslušných transpozičných opatreniach do dátumu transpozície.

5.   OVEROVANIE A PRESADZOVANIE

Členské štáty budú musieť v rámci svojej väčšej zodpovednosti a práce na zabezpečenie účinného vykonávania a presadzovania smernice o energetickej hospodárnosti budov zvážiť, ako sa bude overovať a presadzovať dodržiavanie týchto požiadaviek:

| a) | požiadavky na systémy stanovené podľa článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov; |
| --- | --- |

a)

požiadavky na systémy stanovené podľa článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov;

| b) | požiadavky týkajúce sa inštalácie samoregulačných zariadení podľa článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov; |
| --- | --- |

b)

požiadavky týkajúce sa inštalácie samoregulačných zariadení podľa článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov;

| c) | požiadavky týkajúce sa inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov podľa článku 14 ods. 4 a článku 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov; |
| --- | --- |

c)

požiadavky týkajúce sa inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov podľa článku 14 ods. 4 a článku 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov;

| d) | požiadavky na elektromobilitu podľa článku 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov. |
| --- | --- |

d)

požiadavky na elektromobilitu podľa článku 8 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

Dôležité je, aby vlastníci, správcovia budov alebo energetickí správcovia budov, na ktoré sa vzťahujú tieto požiadavky, boli vopred informovaní o nadobudnutí účinnosti požiadaviek, aby mohli čo najlepšie naplánovať a vykonať potrebné práce.

Ďalej, pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa inštalácie samoregulačných zariadení:

| a) | keď sa tieto požiadavky vzťahujú na nové budovy, členské štáty môžu vychádzať z existujúcich postupov pre stavebné povolenia; |
| --- | --- |

a)

keď sa tieto požiadavky vzťahujú na nové budovy, členské štáty môžu vychádzať z existujúcich postupov pre stavebné povolenia;

| b) | keď sa tieto požiadavky vzťahujú na existujúce budovy, v ktorých sa vymieňajú zariadenia na výrobu tepla, členské štáty môžu vychádzať z existujúcich procesov na overenie súladu vykurovacích systémov s požiadavkami stanovenými v článku 8 ods. 1, keďže výmena zariadení na výrobu tepla spravidla predstavuje modernizáciu systému a vedie k uplatňovaniu požiadaviek. |
| --- | --- |

b)

keď sa tieto požiadavky vzťahujú na existujúce budovy, v ktorých sa vymieňajú zariadenia na výrobu tepla, členské štáty môžu vychádzať z existujúcich procesov na overenie súladu vykurovacích systémov s požiadavkami stanovenými v článku 8 ods. 1, keďže výmena zariadení na výrobu tepla spravidla predstavuje modernizáciu systému a vedie k uplatňovaniu požiadaviek.

Ďalej, pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov:

| a) | vzhľadom na to, že všetky členské štáty zaviedli pred zmenou smernice o energetickej hospodárnosti budov kontroly vykurovacích a klimatizačných systémov alebo alternatívne opatrenia, členské štáty môžu zvážiť použitie týchto schém na overenie a presadzovanie požiadaviek týkajúcich sa inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov, keďže všetky budovy, na ktoré sa vzťahujú tieto požiadavky, patria takisto do rozsahu pôsobnosti povinných kontrol (alebo alternatívnych opatrení) na základe článkov 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov; |
| --- | --- |

a)

vzhľadom na to, že všetky členské štáty zaviedli pred zmenou smernice o energetickej hospodárnosti budov kontroly vykurovacích a klimatizačných systémov alebo alternatívne opatrenia, členské štáty môžu zvážiť použitie týchto schém na overenie a presadzovanie požiadaviek týkajúcich sa inštalácie systémov automatizácie a riadenia budov, keďže všetky budovy, na ktoré sa vzťahujú tieto požiadavky, patria takisto do rozsahu pôsobnosti povinných kontrol (alebo alternatívnych opatrení) na základe článkov 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov;

| b) | členské štáty môžu zvážiť aj spojenie kontrol a presadzovania týchto požiadaviek s presadzovaním systémových požiadaviek podľa článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov, keďže inštalácia, výmena alebo modernizácia vykurovacieho, klimatizačného a/alebo vetracieho systému môže byť príležitosťou aj na inštaláciu systému automatizácie a riadenia budov. |
| --- | --- |

b)

členské štáty môžu zvážiť aj spojenie kontrol a presadzovania týchto požiadaviek s presadzovaním systémových požiadaviek podľa článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov, keďže inštalácia, výmena alebo modernizácia vykurovacieho, klimatizačného a/alebo vetracieho systému môže byť príležitosťou aj na inštaláciu systému automatizácie a riadenia budov.

6.   ZHRNUTIE ODPORÚČANÍ

6.1.   Odporúčania týkajúce sa technických systémov budov a ich kontrol, samoregulačných zariadení a systémov automatizácie a riadenia budov

| 1. | Zmenou smernice o energetickej hospodárnosti budov sa aktualizuje a rozširuje vymedzenie technických systémov budov a zavádzajú sa ďalšie vymedzenia pre osobitné systémy (napr. systémy automatizácie a riadenia budov). Členské štáty sa pri transpozícii týchto vymedzení nabádajú, aby poskytli ďalšie údaje o dotknutých systémoch, a zároveň zaistili úplný súlad so smernicou a v náležitých prípadoch uviedli odkazy na uplatniteľné normy alebo technické usmernenia s cieľom podporiť pochopenie zo strany odborníkov.

  Oddiely 2.2.1, 2.3.1.1, 2.3.1.2, 2.3.1.3, 2.3.1.5 a 2.4.1.1 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

1.

Oddiely 2.2.1, 2.3.1.1, 2.3.1.2, 2.3.1.3, 2.3.1.5 a 2.4.1.1 tohto dokumentu.

| 2. | V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa vyžaduje, aby sa vypracovali systémové požiadavky pre všetky požiadavky týkajúce sa technického systému budovy. Znamená to najmä vypracovanie požiadaviek pre systémy, ktoré ich pred zmenou nemuseli mať. V rámci toho sa musia zahrnúť všetky oblasti požiadaviek na systémy: celková energetická hospodárnosť, správne zabudovanie, primerané dimenzovanie, nastavenie a regulácia. Mali by sa zvážiť aj uplatniteľné normy a technické usmernenia na úrovni EÚ a jednotlivých krajín, najmä normy o energetickej hospodárnosti budov vypracované výborom CEN (165) v rámci mandátu M/480 (166).

  Oddiely 2.2.1, 2.3.1.1, 2.3.1.2, 2.4.1.2 a 2.5.1 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

2.

Oddiely 2.2.1, 2.3.1.1, 2.3.1.2, 2.4.1.2 a 2.5.1 tohto dokumentu.

| 3. | Členské štáty sa nabádajú, aby podporovali zvyšovanie informovanosti a pochopenia zo strany vlastníkov budov, inštalatérov systému a iných zainteresovaných strán o zásahoch, ktoré majú za následok uplatňovanie systémových požiadaviek a posúdenie a dokumentáciu hospodárnosti systému vo všetkých budovách (článok 8 ods. 1 a 9 smernice o energetickej hospodárnosti budov). Týmito zásahmi sú inštalácia, výmena a modernizácia systému. Členské štáty sa najmä vyzývajú, aby poskytli ďalšie údaje o tom, čo by sa malo považovať za modernizáciu systému, a aby pokiaľ možno rozlišovali medzi rôznymi typmi systémov a kládli dôraz na tie systémy, ktoré sú vo vnútroštátnom fonde budov najbežnejšie.

  Oddiely 2.3.1.4, 2.4.1.3 a 2.5.2 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

3.

Oddiely 2.3.1.4, 2.4.1.3 a 2.5.2 tohto dokumentu.

| 4. | „Samoregulačné zariadenia“ je pojem, ktorý by sa dal vykladať rôzne. Bolo by užitočné, keby členské štáty pri transpozícii ustanovení o inštalácii samoregulačných zariadení poskytli ďalšie údaje o tom, ktoré zariadenia môžu splniť príslušné potreby, najmä pri systémoch, ktoré sa najčastejšie používajú vo vnútroštátnom fonde budov. Okrem tých istých ustanovení by členské štáty mali vyjasniť situácie, keď možno samoregulačnú schopnosť použiť na úrovni zóny (na rozdiel od miestnosti). Napokon by bolo užitočné, keby členské štáty podporovali zvýšenie informovanosti a pochopenia zo strany vlastníkov budov, inštalatérov systémov a ostatných zainteresovaných strán pri situáciách, z ktorých vyplýva uplatňovanie požiadavky inštalácie samoregulačných zariadení v existujúcich budovách, najmä poskytnutím ďalších údajov o tom, čo možno v nejasných prípadoch vykladať ako výmenu zariadení na výrobu tepla.

  Oddiely 2.2.3, 2.3.3.2, 2.3.3.3.a) a 2.4.3.1 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

4.

Oddiely 2.2.3, 2.3.3.2, 2.3.3.3.a) a 2.4.3.1 tohto dokumentu.

| 5. | Systémy automatizácie a riadenia budov nainštalované v nebytových budovách v súlade s povinnosťami uvedenými v článku 14 ods. 4 a článku 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov musia spĺňať vymedzenie stanovené v článku 2 ods. 3a a zahŕňať schopnosti uvedené v článku 14 ods. 4 a článku 15 ods. 4 minimálne pre technické systémy budov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článkov 14 a 15. Tieto schopnosti presahujú to, čo sa očakáva od bežných systémov automatizácie a riadenia budov. Členské štáty by preto pri transpozícii týchto požiadaviek mali zabezpečiť, aby zainteresované strany vedeli o presných dôsledkoch týchto požiadaviek, a mali by poskytnúť jasné usmernenie o tom, ako posudzovať schopnosti systémov automatizácie a riadenia budov, pokiaľ ide o požiadavky, a v náležitých prípadoch o tom, ako vykonávať požadované modernizácie.

  Pozri oddiely 2.2.4, 2.3.3.1, 2.3.3.3.b), 2.4.3.2 a 2.5.4 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

5.

Pozri oddiely 2.2.4, 2.3.3.1, 2.3.3.3.b), 2.4.3.2 a 2.5.4 tohto dokumentu.

| 6. | Niektoré ustanovenia sa uplatňujú, len keď sú splnené podmienky realizovateľnosti: technická a ekonomická realizovateľnosť pre požiadavky týkajúce sa inštalácie samoregulačných zariadení a systémov automatizácie a riadenia budov a technická, ekonomická a funkčná realizovateľnosť pre systémové požiadavky. Členské štáty sú zodpovedné za zabezpečenie toho, aby bolo posúdenie realizovateľnosti riadne regulované a vykonával sa nad ním dohľad v rámci mechanizmov presadzovania a overovania. Odporúča sa pri tom, aby členské štáty podporili výklad a posudzovanie realizovateľnosti, napr. prostredníctvom cielených usmernení a postupov.

  Pozri oddiely 2.3.4 a 5 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

6.

Pozri oddiely 2.3.4 a 5 tohto dokumentu.

| 7. | Kontroly technických systémov budov už sú zriadené v mnohých členských štátoch, zmena smernice o energetickej hospodárnosti budov však viedla k významným zmenám rozsahu týchto kontrol. Ide osobitne o prípad prahovej hodnoty účinného menovitého výkonu, pri prekročení ktorej sa vyžadujú kontroly, a typy systémov, ktoré by sa mali kontrolovať. Členské štáty sa nabádajú, aby podporovali pochopenie týchto zmien a ich dôsledkov pre všetky zainteresované strany. Užitočné bude najmä, ak členské štáty podporia identifikáciu kombinovaných systémov, ktoré by mali byť kontrolované, a v náležitých prípadoch poskytnú usmernenia ku kontrole vetracích systémov.

  Pozri 2.2.2, 2.3.2.1 až 2.3.2.5, 2.4.2.1.a) a 2.4.2.1.b), 2.4.2.2 a 2.5.3 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

7.

Pozri 2.2.2, 2.3.2.1 až 2.3.2.5, 2.4.2.1.a) a 2.4.2.1.b), 2.4.2.2 a 2.5.3 tohto dokumentu.

| 8. | Významnou zmenou kontrol technických systémov budov stanovenou v článkoch 14 a 15 smernice o energetickej hospodárnosti budov je potreba zvážiť (v náležitých prípadoch) hospodárnosť systému v bežných alebo priemerných prevádzkových podmienkach. To by malo viesť k zmenám kontrolných postupov a súvisiaceho rámca, napr. systémov odbornej prípravy. Odporúča sa, aby členské štáty v záujme podpory tohto prechodu premietli túto všeobecnú požiadavku do podoby technického usmernenia, a podporili tak posúdenie hospodárnosti v bežných alebo priemerných prevádzkových podmienkach v praxi pre rôzne typy dotknutých systémov.

  Pozri oddiely 2.3.2.6 a 2.4.2.1.c) tohto dokumentu. |
| --- | --- |

8.

Pozri oddiely 2.3.2.6 a 2.4.2.1.c) tohto dokumentu.

| 9. | Členským štátom sa odporúča, aby pri transpozícii ustanovení o kontrole vykurovacích a klimatizačných systémov náležite zvážili rámec pre výnimky, ktoré sa môžu uplatňovať, a dohľad nad nimi. Členské štáty budú najmä považovať za užitočné stanoviť ako alternatívy ku kontrolám schopnosti, ktoré sa očakávajú od systémov priebežného elektronického monitorovania v bytových budovách, a zabezpečenie, aby zmluvy o energetickej hospodárnosti, ktoré sa vzťahujú na technické systémy budov spĺňali uplatniteľné požiadavky a osvedčené postupy, ak ich uzavretie povedie k udeleniu výnimky.

  Pozri oddiely 2.3.2.7, 2.3.2.8, 2.3.2.9 a 2.4.2.1.d) až 2.4.2.1.g) tohto dokumentu. |
| --- | --- |

9.

Pozri oddiely 2.3.2.7, 2.3.2.8, 2.3.2.9 a 2.4.2.1.d) až 2.4.2.1.g) tohto dokumentu.

6.2.   Odporúčania týkajúce sa elektromobility

| 10. | Ustanoveniami o elektromobilite sa zavádzajú nové pojmy a koncepcie do stavebných predpisov vo väčšine členských štátov. Členské štáty sa nabádajú, aby poskytli usmernenie k výkladu týchto nových pojmov a koncepcií s cieľom zabezpečiť správne vykonávanie. Platí to najmä pre rozsah požiadaviek, vzťah medzi budovami a parkoviskami (napr. pojem bezprostredné susedstvo) a rozsah opatrení obnovy, z ktorých vyplývajú požiadavky (napr. parkovisko alebo elektrická infraštruktúra).

  Pozri oddiely 3.2, 3.3.1, 3.3.3 a 3.4.1 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

10.

Pozri oddiely 3.2, 3.3.1, 3.3.3 a 3.4.1 tohto dokumentu.

| 11. | Požiadavky týkajúce sa inštalácie minimálneho počtu nabíjacích staníc v nebytových budovách (článok 8 ods. 3) sú dôležitým aspektom ustanovení o elektromobilite. Definícia a vykonávanie týchto požiadaviek by mali byť založené na starostlivom plánovaní, aby bolo zabezpečené optimálne pokrytie dotknutých budov a bezproblémové následné zavádzanie. Členské štáty sa pri stanovovaní týchto požiadaviek najmä nabádajú, aby čerpali zo skúseností členských štátov EÚ, ktoré už majú vypracované podobné požiadavky.

  Pozri oddiel 3.3.4 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

11.

Pozri oddiel 3.3.4 tohto dokumentu.

| 12. | Ustanovenia smernice o energetickej hospodárnosti dopĺňajú smernicu 2014/94/EÚ. Členským štátom sa odporúča, aby osobitnú pozornosť venovali jednotnému vykonávaniu týchto dvoch smerníc, najmä pokiaľ ide o vypracovanie požiadaviek týkajúcich sa inštalácie minimálneho počtu nabíjacích staníc v nebytových budovách. Môže si to vyžadovať úzku spoluprácu ministerstva a tímov zodpovedných za vykonávanie smernice 2014/94/EÚ, ako aj multidisciplinárny komplexný prístup v rámci viacerých oblastí politiky, ako sú budovy, mestské plánovanie, doprava a mobilita.

  Pozri oddiely 3.3.4 a 3.3.5 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

12.

Pozri oddiely 3.3.4 a 3.3.5 tohto dokumentu.

| 13. | Ustanovenia smernice o energetickej hospodárnosti budov dopĺňajú aj smernicu 2009/72/ES, ktorou sa podporuje rozvoj flexibilného elektrického systému. V záujme účinnej integrácie nových zaťažení elektrického systému, ako sú elektrické vozidlá, sa musia umožniť technológie inteligentného nabíjania a prenosu z vozidla do siete. Tieto koncepcie sú osobitne významné pre nabíjanie v domovoch, v kanceláriách a na parkoviskách, kde sú vozidlá často zaparkované niekoľko hodín, takže môžu poskytovať služby prevádzkovateľovi siete. Pri investíciách do nabíjacej infraštruktúry na základe smernice o energetickej hospodárnosti budov by sa mali náležite zohľadniť existujúce a budúce normy týkajúce sa inteligentného nabíjania a prenosu z vozidla do siete (napr. ISO 15118) a malo by sa zaistiť spojenie s plne funkčnými inteligentnými meracími systémami.

  Pozri oddiel 3.4.3 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

13.

Pozri oddiel 3.4.3 tohto dokumentu.

| 14. | Členské štáty sa nabádajú, aby objasnili technické špecifikácie a ostatné požiadavky týkajúce sa nabíjacích staníc, ktoré sa budú zavádzať na základe ustanovení o elektromobilite uvedených v článku 8 vrátane článku 8 ods. 3 smernice o energetickej hospodárnosti budov. Faktory ako špecifikácie minimálnej nabíjacej kapacity, infraštruktúry vedenia, požiarnej bezpečnosti, prístupnosti pre osoby s obmedzenou mobilitou vrátane osôb so zdravotným postihnutím a inteligentného nabíjania môžu pomôcť zabezpečiť účinné vykonávanie a podporiť rozširovanie elektrických vozidiel.

  Pozri oddiel 3.4.3 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

14.

Pozri oddiel 3.4.3 tohto dokumentu.

| 15. | Regulačné prekážky a zlyhania trhu môžu brániť zavádzaniu infraštruktúry elektromobility, a následne aj šíreniu elektrických vozidiel. Na prekonanie týchto problémov môže byť potrebné regulačné zjednodušenie, dlhodobé plánovanie a finančné stimuly. Členské štáty sa nabádajú, aby v záujme zjednodušenia zavádzania nabíjacích staníc (článok 8 ods. 7 smernice o energetickej hospodárnosti budov) zabezpečili „právo na zásuvku“ s cieľom riešiť nejednotné motivácie a administratívne komplikácie, najmä v prípade domovov pre viac rodín. Členské štáty sa ďalej nabádajú, aby zvážili politické a finančné opatrenia aj v rámci svojich dlhodobých stratégií obnovy (článok 2a smernice o energetickej hospodárnosti budov), ktoré môžu podporiť a urýchliť zavádzanie infraštruktúry elektromobility v existujúcich budovách v prípadoch významnej obnovy (článok 8 ods. 2 a 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov) a na splnenie minimálnych požiadaviek pre nebytové budovy stanovených v článku 8 ods. 3, pričom sa zohľadňuje, že situácia na relevantných trhoch sa v priebehu času pravdepodobne zmení a postupne sa prekonajú určité aktuálne zlyhania trhu.

  Pozri oddiely 3.4.3.3 a 3.4.5 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

15.

Pozri oddiely 3.4.3.3 a 3.4.5 tohto dokumentu.

6.3.   Odporúčania týkajúce sa výpočtu faktorov primárnej energie

| 16. | Faktory primárnej energie by sa mali pravidelne preskúmavať s cieľom zohľadniť zmeny vnútroštátneho energetického mixu, priebežné zmeny na trhu s energiou a zmeny východiskových metodík výpočtu.

  Pozri oddiely 4.2 a 4.3.2 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

16.

Pozri oddiely 4.2 a 4.3.2 tohto dokumentu.

| 17. | Členské štáty by sa pri určovaní vnútroštátnej metodiky výpočtu mali vždy snažiť nájsť najlepšiu kombináciu energetickej efektívnosti a obnoviteľných opatrení. Členské štáty by mali vždy zabezpečiť optimálnu energetickú hospodárnosť obalových konštrukcií budov, a preto by sa riešenia v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov mali používať v spojení s optimálnymi úsporami energie z obalových konštrukcií budov a ich technických systémov.

  Pozri oddiely 4.3.1, 4.3.3 a 4.3.4 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

17.

Pozri oddiely 4.3.1, 4.3.3 a 4.3.4 tohto dokumentu.

| 18. | Na národnej alebo regionálnej úrovni možno poskytnúť technické usmernenia o zlepšení kvality interiéru budov tak, že sa zamedzení vzniku tepelných mostov, používaniu nevhodnej izolácie a neplánovaným únikom vzduchu, ktoré môžu viesť k povrchovým teplotám pod rosným bodom vzduchu a k vlhkosti.

  Pozri oddiel 4.3.3 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

18.

Pozri oddiel 4.3.3 tohto dokumentu.

6.4.   Prierezové odporúčania

| 19. | Rovnako ako v prípade ostatných ustanovení smernice o energetickej hospodárnosti budov bude pre účinné vykonávanie ustanovení opísaných v tejto prílohe mimoriadne dôležité ich presadzovanie a dohľad. Členské štáty by pri transpozícii týchto ustanovení mali osobitnú pozornosť venovať opatreniam v oblasti presadzovania a dohľadu vrátane overovania a kontrol výnimiek v náležitých prípadoch. Pre členské štáty bude v náležitých prípadoch výhodné využiť schémy, ktoré už sú zavedené (napr. systémy kontrol pre technické systémy budov).

  Pozri oddiely 2.3.1.4, 2.3.2.8, 2.3.3.3, 2.3.4, 3.3.2, 3.4.2 a 5 tohto dokumentu. |
| --- | --- |

19.

Pozri oddiely 2.3.1.4, 2.3.2.8, 2.3.3.3, 2.3.4, 3.3.2, 3.4.2 a 5 tohto dokumentu.

---

(1)  Smernica sa vstavaným osvetlením zaoberala už pred zmenou (zabudované osvetľovacie zariadenia sa brali do úvahy v metodike používanej na výpočet energetickej hospodárnosti budov). Zodpovedá to tiež tomu, že vstavané osvetlenie sa považuje za súčasť spotreby energie, ktorá má vplyv na energetickú hospodárnosť budov (pozri prílohu I k smernici o energetickej hospodárnosti budov).

(2)  Európsky parlament schválil prepracované znenie smernice Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou v prvom čítaní 26. marca 2019 v nadväznosti na predbežnú dohodu dosiahnutú v medziinštitucionálnych rokovaniach. V máji 2019 sa očakáva prijatie Radou, po ktorom bude nasledovať uverejnenie v Úradnom vestníku.

(3)  Členské štáty sa budú musieť rozhodnúť, ako transponujú pojem „na mieste“ v prípadoch, keď systém nie je v budove alebo na budove. Systémy na mieste možno od ostatných systémov rozlišovať podľa toho, či systém na výrobu elektrickej energie používa rovnaké pripojenie na elektrizačnú sústavu.

(4)  Vymedzenie pojmu „klimatizačný systém“ už bolo uvedené pred zmenou a nebolo zmenené v smernici o energetickej hospodárnosti budov. Vymedzenie pojmu „vykurovací systém“ je nové v smernici o energetickej hospodárnosti budov.

(5)  V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa uvádzajú obidva pojmy „vykurovací systém“ aj „systém na vykurovanie priestoru“ – tieto dva pojmy sú v zmysle danej smernice rovnocenné.

(6)  V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa uvádzajú obidva pojmy „klimatizačný systém“ aj „systém na chladenie priestoru“ – tieto dva pojmy sú v zmysle smernice rovnocenné.

(7)  Tieto informácie sú súčasťou informácií o výrobku požadovaných na základe rôznych predpisov o ekodizajne týkajúcich sa vykurovacích a chladiacich výrobkov.

(8)  Napríklad: kotol, tepelné čerpadlo, elektrický odpor, slnečné tepelné panely atď. Malo by sa to zohľadniť pri určovaní toho, či systém na účely kontrol prekračuje alebo neprekračuje prahovú hodnotu 70 kW.

(9)  Napr. príručka na vykonávanie kontrol klimatizačných systémov, ktorá bola vypracovaná v rámci projektu iSERV financovaného Komisiou [Inspection methodology — Air conditioning maintenance tasks — Identifying energy service (Metodika kontrol – úlohy údržby klimatizácie – identifikácia energetických služieb) http://www.iservcmb.info/sites/default/files/results/Physical-Inspections/Public-report-Methodology-for-HVAC-System-Inspections.pdf] alebo technický dokument o zvýšení hospodárnosti tepelných čerpadiel v prevádzkových podmienkach, ktorý vypracovalo združenie REHVA [Capacity control of heat pumps (Regulácia výkonu tepelných čerpadiel) https://www.rehva.eu/publications-and-resources/rehva-journal/2012/052012/capacity-control-of-heat-pumps-full-version.html].

(10)  Napr. talianska norma UNI CEI 11352, ktorá obsahuje všeobecné požiadavky, kontrolné zoznamy na overenie požiadaviek organizácie a obsah ponúkaných služieb, kontrolný zoznam a špecifické odkazy na prílohu XIII k smernici o energetickej efektívnosti; alebo španielska norma UNE 216701 Clasificación de proveedores de servicios energéticos na klasifikáciu poskytovateľov energetických služieb.

(11)  Napr. Príručka na vypracúvanie dokumentov s administratívnymi a technickými ustanoveniami pre zmluvy o energetickej efektívnosti s garantovanými úsporami, ktoré sú predmetom harmonizovaných predpisov (zmluvy o poskytovaní služieb). Ide o príručku pre postupy verejného obstarávania týkajúceho sa zmlúv o energetickej efektívnosti (dostupná na stránke http://icaen.gencat.cat/web/.content/10_ICAEN/18_actuacio_internacional/Enllacos/Arxius/20180717_EPC_Public_Tendering_GUIDE.pdf).

(12)  Napr. španielska vzorová zmluva Modelo de contrato de rendimiento energético con inversión adaptado a la ley 9/2017 y a la guía de tratamiento estadístico de Eurostat a v Slovinsku Oris Vzorca Pogodbe (dostupné na stránke http://www.energetika-portal.si/podrocja/energetika/energetska-prenova-javnih-stavb/projektna-pisarna/).

(13)  Pozri oddiely 2.2.4, 2.3.3.1 a 2.3.3.3.b).

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

(15)  Členské štáty musia svoj prvý konečný národný energetický a klimatický plán predložiť do konca roku 2019. Tento plán sa bude potom aktualizovať v roku 2023 (návrh) a v roku 2024 (konečná aktualizácia). Od marca 2023 a potom každé dva roky musia členské štáty predkladať aj správu o pokroku týkajúcu sa ich národného energetického a klimatického plánu.

(16)  Toto vymedzenie sa podobá vymedzeniu uvedenému v norme EN 15232.

(17)  V tomto kontexte „automatické“ znamená, že zariadenie umožňuje automatickú reguláciu výkonu vykurovania pri zmene teploty okolia, a to na základe vopred definovaných nastavení. Samotné nastavenia sa však všeobecne upravujú ručne a úpravy vykonávajú používatelia (napr. ručná úprava nastavení teploty pomocou termostatického ventilu vykurovacieho telesa).

(18)  Napríklad, keď je budova alebo jednotka budovy vybavená viac ako jedným vykurovacím systémom, požiadavka sa môže uplatňovať len na jeden zo systémov, pokiaľ je zabezpečená predpokladaná schopnosť.

(19)  Samoregulačné zariadenia môžu byť elektronické alebo aj nie (napr. termostatický ventil vykurovacieho telesa); dôležitá je samoregulačná schopnosť, nie samotná technológia.

(20)  To konkrétne znamená, že keď sa vymenia zariadenia na výrobu tepla v existujúcej budove, ktorá je vybavená systémom na chladenie priestoru bez samoregulácie na úrovni miestnosti alebo časti budovy, požiadavka na inštaláciu samoregulačných zariadení na úrovni miestnosti alebo časti budovy sa nerozširuje na systém na chladenie priestoru.

(21)  Väčšina systémov na chladenie priestoru bude tak či tak mať samoregulačnú schopnosť, nie je to však požiadavka vyplývajúca z predpisov o ekodizajne.

(22)  Ide o indikatívne príklady. Môžu existovať ďalšie prípady, keď je regulácia na úrovni zóny odôvodnená.

(23)  Toto odôvodnenie môže byť založené napríklad na vedeckých štúdiách, ktorých výsledky podporia posúdenie, že v posudzovaných prípadoch sa uprednostňuje regulácia na úrovni zóny.

(24)  Keď systém diaľkového vykurovania a pripojené budovy vlastnia rôzni vlastníci.

(25)  Keď sa požiadavka týka súčasne vysokého počtu budov, čo by mohlo viesť k neprimeraným nákladom. Na tieto prípady by sa však mali vzťahovať podmienky ekonomickej realizovateľnosti určené členskými štátmi.

(26)  Toto znenie bolo súčasťou smernice už pred zmenou.

(27)  Odporúča sa, aby členské štáty zabezpečili náležité zapojenie zainteresovaných strán do definovania podmienok pre technickú, ekonomickú a funkčnú realizovateľnosť.

(28)  To znamená, že v prípadoch, keď sú tieto strany zodpovedné za posúdenie realizovateľnosti, by sa ich výklad mal opierať o usmernenia a postupy, ktoré poskytnú subjekty verejného sektora. Mal by sa tým zabezpečiť aj určitý stupeň jednotnosti, dohľadu a kontroly pri uplatňovaní usmernení a postupov.

(29)  Prvé dva riadky (technická a ekonomická realizovateľnosť) sa uplatňujú na požiadavky na systémy uvedené v článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov a na požiadavky týkajúce sa inštalácie samoregulačných zariadení (článok 8 ods. 1) a systémy automatizácie a riadenia budov (článok 14 ods. 4 a článok 15 ods. 4 smernice o energetickej hospodárnosti budov) a tretí riadok (funkčná realizovateľnosť) sa týka len požiadaviek na systémy uvedených v článku 8 ods. 1.

(30)  Preto by sa mala vykonať analýza nákladov a prínosov. Tento postup analýzy nákladov a prínosov je pravdepodobne najužitočnejší, keďže uplatňovanie požiadaviek vo všeobecnosti vedie k návratnosti nákladov (najmä z dôvodu úspor nákladov na energiu).

(31)  Vzťahuje sa len na systémové požiadavky uvedené v článku 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

(32)  Vo francúzskom zákone décret tertiaire (2017) sa napríklad stanovuje prahová hodnota max. 200 €/m2 pre investície a maximálny čas návratnosti 10 rokov pre verejné budovy a 5 rokov pre ostatné budovy (hotely, kancelárie atď.).

(33)  EN 15232 Energetická hospodárnosť budov. Vplyv komplexného automatického riadenia a správy budov.

(34)  EN 15316-4-6 Vykurovacie systémy v budovách. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 4-6: Systémy výroby tepla, fotovoltické systémy.

(35)  Kniha: 2016 — Implementing the Energy Performance of Buildings Directive (EPBD) — Featuring Country Reports, Concerted Action EPBD, 2016 (2016 – Vykonávanie smernice o energetickej hospodárnosti budov – Správ o krajinách, jednotný postup v súvislosti so smernicou o energetickej hospodárnosti budov 2016), https://www.epbd-ca.eu/ca-outcomes/2011-2015.

(36)  Bližšie informácie sa uvádzajú v článku 114 ods. 4 a 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

(37)  V tomto odôvodnení sa uvádza, že: „V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov sa vyžaduje, aby členské štáty stanovili požiadavky na energetickú hospodárnosť prvkov budov, ktoré sú súčasťou obalových konštrukcií budov, ako aj požiadavky na systémy v súvislosti s celkovou energetickou hospodárnosťou, právneho zabudovania a primeraným dimenzovaním, nastavením a reguláciou technických systémov budov, ktoré sú zabudované v existujúcich budovách. Je v súlade s cieľmi tejto smernice, aby sa týmito požiadavkami mohla za určitých okolností obmedziť inštalácia energeticky významných výrobkov, ktoré sú v súlade s touto smernicou a jej vykonávacími opatreniami, pod podmienkou, že tieto požiadavky nepredstavujú neopodstatnenú prekážku na trhu.“

(38)  V smernici o energetickej efektívnosti sa do článku 6 (Voľný pohyb) rámca pre ekodizajn pridáva táto veta: „Toto nemá vplyv na požiadavky na energetickú hospodárnosť budov a požiadavky na systémy stanovené členskými štátmi v súlade s článkom 4 ods. 1 a článkom 8 smernice 2010/31/EÚ.“

(39)  Pri prvom odhade môžu schopnosti systémov automatizácie a riadenia budov požadovaných na základe článkov 14 a 15 zodpovedať triede B systémov automatizácie a riadenia budov na základe normy EN 15232.

(40)  Všetky uvedené odkazy sa týkajú noriem. Členské štáty môžu okrem toho zvážiť vypracovanie postupov určitých systémov vypracovaných v rámci priemyselného odvetvia, či už európskych, napr. systém certifikácie eu.bac (https://www.eubac.org/system-audits/index.htm), alebo vnútroštátnych, napr. v Nemecku VDMA 24186-4 – Program služieb na údržbu technických systémov a vybavenia v budovách –časť 4: Meracie a ovládacie vybavenie a systémy automatizácie a riadenia budov.

(41)  EN 15232 Energetická hospodárnosť budov. Vplyv komplexného automatického riadenia a správy budov.

(42)  EN 16947-1:2017 Energetická hospodárnosť budov. Systém manažérstva budov. Časť 1:

(43)  TR 16947-2 Systém manažérstva budov. Časť 2: Sprievodná technická správa EN 16947-1:2015.

(44)  ISO 16484-1:2010 Náhľad: Automatizácia v budovách a riadiace systémy (BACS). Časť 1: Špecifikácia projektu a realizácia.

(45)  EN 16946-1:2017 Energetická hospodárnosť budov. Inšpekcia automatizácie budov, riadenia a technického manažérstva budov.

(46)  TR 16946-2 Inšpekcia automatizácie budov, riadenia a technického manažérstva budov. Časť 2: Sprievodná technická správa k EN 16946-1.

(47)  Táto poznámka sa do určitej miery vzťahuje na všetky technické systémy budov, ktoré monitoruje a riadi systém automatizácie a riadenia budovy.

(48)  ISO 50003:2014 Systémy energetického manažérstva. Požiadavky na orgány vykonávajúce audit a certifikáciu systémov energetického manažérstva.

(49)  Odkazy sa zameriavajú na normy EÚ. Členské štáty môžu navyše zvážiť dostupné zdroje na vnútroštátnej úrovni, napr. v Belgicku Spécifications techniques (STS) o fotovoltických systémoch: https://economie.fgov.be/sites/default/files/Files/Publications/files/STS/STS-72-1-systemes-photovoltaiques.pdf.

(50)  V súčasnosti je najrelevantnejším predpisom pre výrobu elektrickej energie na mieste nariadenie o tepelných zdrojoch na vykurovanie priestoru a na ohrev vody, ktoré zahŕňa kogeneračné tepelné zdroje na vykurovanie priestoru: nariadenie Komisie (EÚ) č. 813/2013 z 2. augusta 2013, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokiaľ ide o požiadavky na ekodizajn tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov. Ďalej sa v pracovnom pláne v oblasti ekodizajnu na roky 2016 – 2019 [COM(2016) 773 final] uvádza, že solárne panely a invertory budú predmetom prípravných štúdií, čo znamená, že v budúcnosti sa na tieto systémy môžu vzťahovať predpisy o ekodizajne a/alebo energetickom označovaní. Bližšie informácie sa uvádzajú na stránke http://susproc.jrc.ec.europa.eu/solar_photovoltaics/projectplan.html.

(51)  EN 15316-4-6 Vykurovacie systémy v budovách. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 4-6: Systémy výroby tepla, fotoelektrické systémy.

(52)  IEC/EN 61724: Kontrola výkonnosti fotovoltického systému. Smernica na meranie, výmenu údajov a analýzu.

(53)  IEC 61853-2:2016 Skúšanie a energetické hodnotenie fotovoltických (FV) modulov. Časť 2: Meranie spektrálnej odozvy, uhla dopadu a prevádzkovej teploty modulu.

(54)  EN 15316-4-4 Vykurovacie systémy v budovách. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 4-4: Systémy výroby tepla, systémy kombinovanej výroby elektriny a tepla integrované v budovách.

(55)  EN 15316-4-10 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 4-10: Veterné systémy na výrobu elektriny.

(56)  IEC 61400-12-1 vyd. 2.0 b:2017 Veterné elektrárne. Časť 12-1: Meranie výkonu veterných elektrární.

(57)  Cieľom je zabezpečiť, aby mal systém počas svojej životnosti optimálnu hospodárnosť. Suboptimálne dimenzovanie môže viesť k nízkej hospodárnosti, čo je nevýhodné pre vlastníka budovy.

(58)  EN 12831-1 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu projektovaného tepelného príkonu.

(59)  ISO 15927-5:2004 Tepelno-vlhkostné vlastnosti budov. Výpočet a uvádzanie klimatických údajov. Časť 5: Údaje na výpočet projektovaného tepelného príkonu na vykurovanie.

(60)  EN 50583-2:2016 Fotovoltika v budovách. Systémy BIPV.

(61)  IEC/EN 62446 Fotovoltické (FV) systémy. Požiadavky na skúšanie, dokumentáciu a údržbu.

(62)  EN 15193-1:2017 Energetická hospodárnosť budov. Energetické požiadavky na osvetlenie. Časť 1: Špecifikácie.

(63)  CEN/TR 15193-2 Energetická hospodárnosť budov. Energetické požiadavky na osvetlenie. Časť 2: Vysvetlenie a zdôvodnenie EN 15193-1, Modul M9.

(64)  EN12464-1:2011 EN12464-1:2011 Svetlo a osvetlenie. Osvetlenie pracovísk. Časť 1: Vnútorné pracoviská.

(65)  CEN/TS 17165 Svetlo a osvetlenie. Proces navrhovania osvetľovacích systémov.

(66)  CEN/TR 15193-2:2017 Energetická hospodárnosť budov. Energetické požiadavky na osvetlenie. Časť 2: Vysvetlenie a zdôvodnenie EN 15193-1, Modul M9.

(67)  CIE 222:2017 Schéma rozhodovania pre reguláciu osvetlenia v nebytových budovách.

(68)  Väčšina informácií uvedených v tejto tabuľke sa uplatňuje na systémy na prípravu teplej vody.

(69)  Odkazy sa zameriavajú na normy EÚ. Členské štáty môžu navyše zvážiť dostupné zdroje na vnútroštátnej úrovni, napr. v Belgicku Spécifications techniques (STS) o tepelných slnečných systémoch: https://economie.fgov.be/sites/default/files/Files/Publications/files/STS/STS-72-3-systemes-solaires-thermiques.pdf.

(70)  EN 15316-1:2017 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 1: Všeobecné a energetické vyjadrenie výkonnosti, modul M3-1, M3-4, M3-9, M8-1, M8-4.

(71)  EN 15316-2:2017 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 2: Systémy odovzdávania tepla a chladu do priestoru, modul M3-5, M4-5.

(72)  EN 15316-3:2017 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 3: Systémy rozvodu tepla, chladu a teplej úžitkovej vody, modul M3-6, M4-6, M8-6.

(73)  EN 15316-4-1:2017 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 4-1: Systémy výroby tepla a prípravy úžitkovej teplej vody, spaľovacie systémy (kotly, biomasa), modul M3-8-1, M8-8-1.

(74)  EN 15316-4-2:2017 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 4-2: Systémy výroby tepla, systémy tepelného čerpadla, modul M3-8-2, M8-8-2.

(75)  EN 15316-4-5:2017 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 4-5: Diaľkové vykurovanie a chladenie, modul M3-8-5, M4-8-5, M8-8-5, M11-8-5.

(76)  EN 15316-4-8:2017 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 4-8: Systémy výroby tepla, teplovzdušné a závesné sálavé systémy vykurovania, vrátane pecí, modul M3-8-8.

(77)  EN 15316-5:2017 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 5: Vykurovanie a skladovacie systémy úžitkovej teplej vody (nie chladenie), modul M3-7, M8-7.

(78)  EN 12831-1:2017 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu projektovaného tepelného príkonu. Časť 1: Tepelný príkon, Modul M3-3.

(79)  EN 12831-3 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu projektovaného tepelného príkonu. Časť 3: Tepelný príkon systémov na výrobu úžitkovej teplej vody a charakteristika potrieb, modul M8-2, M8-3.

(80)  EN 12828:2012+A1:2014 Vykurovacie systémy v budovách. Navrhovanie teplovodných vykurovacích systémov.

(81)  EN 14337:2005 Vykurovacie systémy v budovách. Navrhovanie a montáž priamych elektrických vykurovacích systémov v miestnostiach.

(82)  EN 1264-3:2009 Vykurovacie a chladiace systémy zabudované pod povrchom s vodou ako teplonosnou látkou. Časť 3: Dimenzovanie.

(83)  EN 14336:2004 Vykurovacie systémy budov. Montáž a odovzdávanie/preberanie vodných vykurovacích systémov

(84)  EN 1264-4:2009 Vykurovacie a chladiace systémy zabudované pod povrchom s vodou ako teplonosnou látkou. Časť 4: Inštalácia.

(85)  Členské štáty môžu zvážiť zabezpečenie určitého zosúladenia metód vykonávaných na úpravu vykurovacích systémov na účely súladu s článkom 8 ods. 1 o požiadavkách na vykurovací systém a metódach vykonávaných na posúdenie hospodárnosti vykurovacích systémov v bežných alebo priemerných prevádzkových podmienkach v náležitých prípadoch podľa článkov 14 a 15.

(86)  EN 15378-1:2017 Energetická hospodárnosť budov. Vykurovacie systémy a systémy na ohrev úžitkovej vody v budovách. Časť 1: Inšpekcia kotlov, vykurovacích systémov a systémov na prípravu teplej vody v domácnosti, modul M3-11, M8-11.

(87)  EN 15378-3 Energetická hospodárnosť budov. Vykurovacie systémy a systémy na prípravu teplej vody v budovách. Časť 3: Meraná energetická hospodárnosť, modul M3-10 a M8-10.

(88)  EN 15500-1:2017 Energetická hospodárnosť budov. Riadenie pre aplikácie HVAC. Časť 1: Elektronické zariadenia na individuálnu reguláciu miestnosti, moduly M3-5, M4-5, M5-5.

(89)  EN 15232 Energetická hospodárnosť budov. Vplyv komplexného automatického riadenia a správy budov.

(90)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 811/2013 z 18. februára 2013, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ, pokiaľ ide o označovanie tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru, kombinovaných tepelných zdrojov, zostáv zložených z tepelného zdroja na vykurovanie priestoru, regulátora teploty a solárneho zariadenia a zostáv zložených z kombinovaného tepelného zdroja, regulátora teploty a solárneho zariadenia energetickými štítkami (Ú. v. EÚ L 239, 6.9.2013, s. 1).

(91)  V súlade s článkom 2 ods. 3 a článkom 8 ods. 1 smernice o energetickej hospodárnosti budov je táto tabuľka zameraná na aktívne chladenie v budovách. Treba poznamenať, že efektívne je aj pasívne chladenie (napr. clonenie), hoci sa tu neuvádza.

(92)  EN 16798-9 Energetická hospodárnosť budov. Vetranie budov. Časť 9: Metódy výpočtu potreby energie pre chladiace systémy (Moduly M4-1, M4-4, M4-9). Všeobecne.

(93)  EN 16798-13 Energetická hospodárnosť budov. Vetranie budov. Časť 13: Výpočet chladiacich systémov (Modul M4-8). Všeobecne.

(94)  EN 16798-15 Energetická hospodárnosť budov. Vetranie budov. Časť 15: Výpočet chladiacich systémov (Modul M4-7). Akumulácia.

(95)  EN 1264-3:2009 Vykurovacie a chladiace systémy zabudované pod povrchom s vodou ako teplonosnou látkou. Časť 3: Dimenzovanie.

(96)  EN 1264-4:2009 Vykurovacie a chladiace systémy zabudované pod povrchom s vodou ako teplonosnou látkou. Časť 4: Inštalácia.

(97)  Členské štáty môžu zvážiť zabezpečenie určitého zosúladenia: a) metód vykonávaných na úpravu systémov chladenia priestoru na účely súladu s článkom 8 ods. 1 o požiadavkách týkajúcich sa systémov chladenia priestoru a b) metód vykonávaných na posúdenie hospodárnosti klimatizačných systémov v bežných alebo priemerných prevádzkových podmienkach v náležitých prípadoch podľa článkov 14 a 15.

(98)  EN 16798-17 Energetická hospodárnosť budov. Vetranie budov. Časť 17: Návod na kontrolu vetracích a klimatizačných systémov (Moduly M4-11, M5-11, M6-11, M7-11).

(99)  EN 15500-1:2017 Energetická hospodárnosť budov. Riadenie pre aplikácie HVAC. Časť 1: Elektronické zariadenia na individuálnu reguláciu miestnosti, moduly M3-5, M4-5, M5-5.

(100)  EN 15316-2:2017 Energetická hospodárnosť budov. Metóda výpočtu energetických požiadaviek systému a účinnosti systému. Časť 2: Systémy odovzdávania tepla a chladu do priestoru, modul M3-5, M4-5.

(101)  EN 15232 Energetická hospodárnosť budov. Vplyv komplexného automatického riadenia a správy budov.

(102)  Odkazy sa zameriavajú na normy EÚ. Členské štáty môžu navyše zvážiť dostupné zdroje na vnútroštátnej úrovni, napr. vo Francúzsku norma NF DTU 68.3 Installations de ventilation mécanique.

(103)  EN 16798-3 Energetická hospodárnosť budov. Vetranie budov. Časť 3: Vetranie nebytových budov. Všeobecné požiadavky na vetracie a klimatizačné systémy (Moduly M5-1, M5-4).

(104)  EN 16798-5-1 Energetická hospodárnosť budov. Vetranie budov. Časť 5-1: Metódy výpočtu potreby energie pre vetracie a klimatizačné systémy (Moduly M5-6, M5-8, M6-5, M6-8, M7-5, M7-8). Metóda 1: Distribúcia a výroba.

(105)  EN 16798-5-2 | Energetická hospodárnosť budov. Vetranie budov. Časť 5-2: Metódy výpočtu potreby energie pre vetracie systémy (Moduly M5-6, M5-8, M6-5, M6-8, M7-5, M7-8). Metóda 2: Distribúcia a výroba.

(106)  EN 16798-7 | Energetická hospodárnosť budov. Vetranie budov. Časť 7: Metódy výpočtu na stanovenie prietokov vzduchu v budovách vrátane infiltrácie (Modul M5-5).

(107)  CEN/TR 14788:2006 Vetranie budov. Navrhovanie a dimenzovanie systémov na vetranie bytových budov.

(108)  CR 1752:1998 Vetranie budov. Kritériá navrhovania pre vnútorné prostredie.

(109)  Členské štáty môžu zvážiť zabezpečenie určitého zosúladenia metód vykonávaných na úpravu vykurovacích systémov na účely súladu s ustanoveniami článku 8 ods. 1 o požiadavkách na vetrací systém a metód vykonávaných na posúdenie hospodárnosti systémov kombinovaného vykurovania/klimatizácie a vetrania v bežných alebo priemerných prevádzkových podmienkach v náležitých prípadoch podľa článkov 14 a 15.

(110)  EN 12599:2012 Vetranie budov. Skúšobné postupy a meracie metódy na preberanie inštalovaných vetracích a klimatizačných systémov.

(111)  EN 16798-17 Energetická hospodárnosť budov. Vetranie budov. Časť 17: Návod na kontrolu vetracích a klimatizačných systémov (Moduly M4-11, M5-11, M6-11, M7-11).

(112)  EN 14134:2004 Vetranie budov. Skúšanie vlastností a inštalácia systémov na vetranie obytných priestorov.

(113)  EN 15232 Energetická hospodárnosť budov. Vplyv komplexného automatického riadenia a správy budov.

(114)  EN 15500-1:2017 Energetická hospodárnosť budov. Riadenie pre aplikácie HVAC. Časť 1: Elektronické zariadenia na individuálnu reguláciu miestnosti, moduly M3-5, M4-5, M5-5.

(115)  Napr. v Nemecku usmernenia od AMEV (https://www.amev-online.de/AMEVInhalt/Infobereich/Aktuelles/technisches-monitoring-2017.docx).

(116)  V rámci projektu QUANTUM (https://www.quantum-project.eu) bol vypracovaný postup pre primeraný a nákladovo efektívny proces riadenia kvality na posudzovanie a dokumentáciu hospodárnosti budovy a systému. Cieľom projektu QUANTUM je najmä poskytnúť odporúčania o údajoch poskytnutých technickými systémami budov, aby bolo možné skúšať hospodárnosť.

(117)  V poslednom prípade možno účinný menovitý výkon spojený s nebytovými jednotkami stanoviť na základe podielu nebytových jednotiek v budove. Dá sa to vypočítať na základe spotreby energie alebo (aj keď to je pravdepodobne menej relevantné) povrchovej plochy. Napríklad: budovy na rôzne využitie s účinným menovitým výkonom na vykurovanie 500 kW, v ktorých nebytové jednotky budovy predstavujú 70 % celkovej spotreby energie, majú výsledný účinný menovitý výkon spojený s nebytovými jednotkami vo výške 0,7 x 500 = 350 kW, čo prekračuje prahovú hodnotu.

(118)  Napr. systém certifikácie eu.bac (https://www.eubac.org/system-audits/index.html) alebo v Nemecku VDMA 24186-4 Program služieb na údržbu technických systémov a vybavenia v budovách. Časť 4: Meracie a ovládacie vybavenie a systémy automatizácie a riadenia budov (https://www.vdma.org/en/v2viewer/-/v2article/render/15979771).

(119)  Napr. v Nemecku AMEV Wartung (https://www.amev-online.de/AMEVInhalt/Betriebsfuehrung/Vertragsmuster/Wartung%202014/).

(120)  Napr. EN 16946-1:2017 Energetická hospodárnosť budov. Inšpekcia automatizácie budov, riadenia a technického manažérstva budov.

(121)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (Ú. v. EÚ L 307, 28.10.2014, s. 1).

(122)  Ak je potrebné rozlišovať medzi parkoviskom a elektrickou infraštruktúrou budovy, v písmene a) sa spomína „elektrická infraštruktúra“ v súvislosti s budovou. V písmene b) sa spomína „elektrická infraštruktúra“ v súvislosti s parkoviskom. V tomto prípade nie je potrebné rozlišovať medzi parkoviskom a elektrickou infraštruktúrou parkoviska, pretože elektrická infraštruktúra parkoviska je súčasťou parkoviska.

(123)  V odôvodnení 24 smernice (EÚ) 2018/844 sa uvádza, že členské štáty by mali pri vykonávaní požiadaviek na elektromobilitu zvážiť možné rozdielne podmienky, ako je prípad budov, ktoré majú súčasne bytovú a nebytovú funkciu.

(124)  
  „Významná obnova“ znamená obnovu budovy v prípade, ak a) celkové náklady na obnovu v súvislosti s obalovými konštrukciami budovy alebo technickými systémami budovy presahujú 25 % hodnoty budovy, nezahŕňajúc hodnotu pozemku, na ktorom sa budova nachádza, alebo b) sa obnovuje viac ako 25 % plochy obalových konštrukcií budovy. Členské štáty si môžu zvoliť, či uplatnia možnosť a) alebo b).

(125)  V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa však bližšie neurčuje, či sa povinnosť nainštalovať nabíjacie stanice a infraštruktúru vedenia podľa článku 8 ods. 3 vzťahuje na vlastníka, prevádzkovateľa alebo nájomníka nebytovej budovy. Prípadne sa môže uplatňovať štandardné nájomné a/alebo zmluvné právo. Členské štáty majú určitú voľnosť a pri transpozícii právnych povinností smernice o energetickej hospodárnosti budov môžu určiť ich rozsah.

(126)  Odôvodnenie 26 smernice (EÚ) 2018/844.

(127)  Ide o podobný prístup, aký sa použil v článku 4 ods. 1 smernice 2014/94/EÚ.

(128)  V smernici 2014/94/EÚ sa vymedzujú alternatívne palivá a stanovujú sa minimálne požiadavky týkajúce sa vybudovania infraštruktúry pre alternatívne palivá, pre ktoré je potrebná odlišná infraštruktúra (elektrická energia, zemný plyn a vodík), ktoré sa majú vykonať prostredníctvom vnútroštátnych politických rámcov členských štátov. Dôležité je, že členské štáty musia prijať vnútroštátne politické rámce pre rozvoj trhu, pokiaľ ide o alternatívne palivá v odvetví dopravy a zavádzanie infraštruktúry.

(129)  
  „Nabíjacia stanica na bežné nabíjanie“ je v článku 2 ods. 4 smernice 2014/94/EÚ vymedzená ako „nabíjacia stanica, ktorá zabezpečuje prenos elektriny do elektrického vozidla s výkonom do 22 kW, s výnimkou zariadení s výkonom do 3,7 kW, ktoré sú umiestnené v domácnostiach alebo ktorých základným účelom nie je nabíjanie elektrických vozidiel a ktoré nie sú verejne prístupné“. Podľa spoločného výkladu článku 4 ods. 4 smernice 2014/94/EÚ sa nabíjacie stanice, ktoré spĺňajú všetky uvedené podmienky, oslobodzujú od splnenia noriem uvedených v prílohe II k smernici o energetickej hospodárnosti budov: majú maximálny výkon 3,7 kW; sú nainštalované v súkromných domácnostiach alebo ich hlavným účelom nie je nabíjanie elektrických vozidiel; nie sú prístupné verejnosti. Vymedzenie pojmu „nabíjacia stanica na vysokovýkonné nabíjanie“ v článku 2 ods. 5 smernice 2014/94/EÚ neobsahuje podobné oslobodenie verejne neprístupných nabíjacích staníc. Samotná skutočnosť, že nabíjacia stanica nie je verejne prístupná, nepostačuje na jej oslobodenie od splnenia technických špecifikácií stanovených v prílohe II k smernici 2014/94/EÚ. Z týchto vymedzení sú oslobodené len bežné elektrické zásuvky nainštalované v súkromných domácnostiach, ktoré nie sú prístupné verejnosti. Z toho vyplýva, že normy a požiadavky uvedené v smernici 2014/94/EÚ sa vzťahujú de facto na každú nabíjaciu infraštruktúru inštalovanú podľa smernice o energetickej hospodárnosti budov s výnimkou prípadu, keď sú kumulatívne splnené kritériá uvedené vyššie v texte.

(130)  Komisia to napríklad urobila pre motorové vozidlá kategórie L: Ú. v. EÚ L 114, 4.5.2018, s. 1, delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2018/674, dostupné na tejto stránke: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018R0674&from=SK.

(131)  Pozri článok 3 ods. 1 druhú zarážku v spojení s článkom 4 ods. 1 až 3 smernice 2014/94/EÚ.

(132)  Príslušné normy pre nabíjacie stanice pre elektrické autobusy sa vypracúvajú v rámci mandátu M/533. Prijatie sa predpokladá do konca roku 2019 alebo začiatkom roka 2020.

(133)  Znenie odôvodnenia 26 smernice (EÚ) 2018/844 vylučuje hypotetický alternatívny výklad, podľa ktorého by sa rok 2025 uvedený v článku 8 ods. 3 uplatňoval na transpozíciu, a nie vykonávanie tejto požiadavky.

(134)  Dobíjateľné elektrické vozidlá zahŕňajú dve kategórie: batériové elektrické vozidlá (BEV) a dobíjateľné hybridné elektrické vozidlá (PHEV).

(135)  Smernica o energetickej hospodárnosti budov zahŕňa nabíjacie stanice a infraštruktúru vedenia, zatiaľ čo v smernici 2014/94/EÚ sa neodkazuje konkrétne na infraštruktúru vedenia.

(136)  Odporúčanie Komisie zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

(137)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2018/674.

(138)  Niektoré z týchto požiadaviek sú na základe smernice 2014/94/EÚ povinné v určitých situáciách.

(139)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 55).

(140)  
  „Inteligentné nabíjanie“ je možnosť presunúť nabíjanie na časy, keď je všeobecne dostupná elektrina a siete nie sú preťažené. Inteligentným nabíjaním sa môže uľahčiť optimalizácia zaťaženia elektrického systému, najmä v prípadoch, keď sa zaťaženie môže zvýšiť z dôvodu súčasného nabíjania väčšieho počtu elektrických vozidiel. „Prenos z vozidla do siete“ je možnosť preniesť elektrinu uskladnenú v batérii vozidla naspäť do siete.

(141)  Pozri príklad rakúskych právnych predpisov.

(142)  V záujme riešenia požiarnych rizík spojených s elektrickými vozidlami a nabíjacou infraštruktúrou.

(143)  Technické špecifikácie v prílohe II k smernici 2014/94/EÚ, ktoré obsahujú odkaz na normu EN 62196-2.

(144)  V rámci prístupnosti nabíjacích staníc pre ľudí so zdravotným postihnutím by sa mali zohľadniť tieto prvky: používateľské rozhranie nabíjacej stanice vrátane rozhrania pre platbu, prístupnosť zástrčky a spojení s vozidlom a všetky používateľské informácie potrebné na používanie samotnej nabíjacej stanice [v súlade s predbežnou dohodou vyplývajúcou z medziinštitucionálnych rokovaní dosiahnutou 19. decembra 2018 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o požiadavkách na prístupnosť výrobkov a služieb [COM(2015)615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD)], umiestnenie nabíjacej stanice by malo byť prístupné (napríklad prístupné osobám na invalidnom vozíku); parkovacie miesto pre vozidlá, ktoré potrebujú prístupnú nabíjaciu stanicu, by malo byť takisto prístupné a musí zabezpečiť dostatočný manévrovací priestor; mal by sa zabezpečiť minimálny počet „prístupných nabíjacích staníc“. Príslušné normalizačné mandáty pre CEN, Cenelec a ETSI zahŕňajú: mandát M/420 na podporu európskych požiadaviek na prístupnosť pre verejné obstarávanie v zastavanom prostredí a mandát M/473 na začlenenie „dizajnu pre všetkých“ do príslušných normalizačných iniciatív.

(145)  Odôvodnenie 28 smernice (EÚ) 2018/844.

(146)  Pozri smernicu 2014/94/EÚ, článok 4 ods. 7

(147)  V odôvodnení 22 smernice (EÚ) 2018/844 sa uvádza, že budovy sa môžu využívať na inteligentné nabíjanie elektrických vozidiel. Inteligentné nabíjanie môže vyžadovať schopnosti prenosu údajov. Viaceré členské štáty začlenili do svojich vnútroštátnych predpisov odkazy na inteligentné nabíjanie. Pozri napríklad právne predpisy v Spojenom kráľovstve – Zákon o automatizovaných a elektrických vozidlách z roku 2018 (kapitola 15 v časti II) – http://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/18/section/15/enacted; vo Francúzsku – Arrêté du 19 juillet 2018 relatif aux dispositifs permettant de piloter la recharge des véhicules électriques; a vo Fínsku tento právny predpis: https://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2017/20170478.

(148)  Odôvodnenie 22 smernice (EÚ) 2018/844 – základ pre členské štáty na používanie batérií vozidiel ako zdroja elektriny.

(149)  Pozri článok 4 ods. 9 smernice 2014/94/EÚ, pokiaľ ide o ad hoc nabíjanie, a článok 4 ods. 10 smernice 2014/94/EÚ, pokiaľ ide o ceny.

(150)  Pozri článok 4 ods. 8 smernice 2014/94/EÚ.

(151)  Pozri článok 4 ods. 12 smernice 2014/94/EÚ.

(152)  Týmito opatreniami nemajú byť dotknuté právne predpisy členských štátov týkajúce sa prenájmu a vlastníctva.

(153)  Odôvodnenie 23 smernice (EÚ) 2018/844 – Stavebné predpisy možno účinne využiť na zavedenie cielených požiadaviek na podporu vytvárania nabíjacej infraštruktúry na parkoviskách v bytových a nebytových budovách. Členské štáty by mali stanoviť opatrenia na zjednodušenie zavádzania nabíjacej infraštruktúry s cieľom riešiť prekážky, ako sú napríklad nejednotné motivácie a administratívne komplikácie, ktorým čelia jednotliví vlastníci, keď sa pokúšajú inštalovať nabíjaciu stanicu na svojom parkovacom mieste.

(154)  http://www.eltis.org/mobility-plans.

(155)  
  „Váhový koeficient“ je termín, ktorý sa používa v základnej norme CEN v súvislosti s faktormi primárnej energie, takže „faktory primárnej energie“ a „váhové koeficienty“ sa považujú za pojmy s rovnakým významom. Členské štáty používajú obidva pojmy.

(156)  Pokiaľ ide o východiskovú hodnotu faktora primárnej energie (2.1) pre výrobu elektriny v smernici o energetickej efektívnosti, treba poznamenať, že v kontexte smernice o energetickej hospodárnosti budov môžu členské štáty uplatňovať vlastné faktory primárnej energie, a to aj pre elektrinu zo sústavy na nižšej ako národnej úrovni.

(157)  Pri výpočtoch energetickej hospodárnosti budov na stanovenie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť sa musí dodržiavať spoločný rámec metodiky stanovený v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 244/2012 zo 16. januára 2012, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov vytvorením rámca porovnávacej metodiky na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a prvkov budov (Ú. v. EÚ L 81, 21.3.2012, s. 18).

(158)  V norme EPB EN 16798-1 (revízia normy EN 15251) Vstupné údaje o vnútornom prostredí budov na navrhovanie a hodnotenie energetickej hospodárnosti budov – kvalita vzduchu, tepelný stav prostredia, osvetlenie a akustika sa uvádzajú referenčné podmienky pohodlia. V prílohe B.7 k tejto norme sa uvádzajú zdravotné kritériá pre kvalitu vzduchu v interiéri založené na kritériách Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) a navrhované smerné hodnoty WHO pre látky znečisťujúce vzduch v interiéri a exteriéri.

(159)  Spoločne s definíciou vonkajších podmienok (klíma).

(160)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/1318 z 29. júla 2016 o usmerneniach týkajúcich sa podpory budov s takmer nulovou spotrebou energie a najlepších postupov na zabezpečenie toho, aby všetky nové budovy boli do roku 2020 budovami s takmer nulovou spotrebou energie (Ú. v. EÚ L 208, 2.8.2016, s. 46).

(161)  Posúdenie obalových prvkov a ich vplyvu na energetickú hospodárnosť budov takisto závisí od použitých metodík výpočtu. Napríklad niektoré členské štáty uplatňujú pri výpočte energetickej hospodárnosti budovy alebo prvku obalovej konštrukcie prístup energetickej vyváženosti s cieľom zohľadniť solárne podmienky (v súvislosti s bodom 4 prílohy I k smernici o energetickej hospodárnosti budov). Berú sa do úvahy energetické straty (týkajúce sa tepelnej straty), ako aj energetické úspory (z pasívneho zachytávania slnečného žiarenia v budovách a ich prvkoch).

(162)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/1318.

(163)  Podľa normy EN ISO 52000 existujú tri druhy faktorov primárnej energie: neobnoviteľný faktor primárnej energie, obnoviteľný faktor primárnej energie a celkový faktor primárnej energie.

(164)  Vec C-195/12: Industrie du bois de Vielsalm & Cie SA (ďalej len „IBV“)/Région wallonne (región Valónsko) [2013], body 50 – 52, 62.

(165)  Európsky výbor pre normalizáciu (https://www.cen.eu/Pages/default.aspx).

(166)  Mandát M/480 pre CEN, Cenelec a ETSI na vypracovanie a prijatie noriem pre metodiku výpočtu integrovanej energetickej hospodárnosti budov a podporovanie energetickej hospodárnosti budov v súlade s podmienkami stanovenými v prepracovanom znení smernice o energetickej hospodárnosti budov (smernica 2010/31/EÚ).

---