# Europeiska unionens L 167/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 167 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången24 juni 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 167

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången24 juni 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1025 av den 18 juni 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Pruneaux d'Agen/Pruneaux d'Agen mi-cuits (SGB) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1026 av den 21 juni 2019 om tekniska arrangemang för utveckling, underhåll och användning av elektroniska system för utbyte av uppgifter och för lagring av sådana uppgifter i enlighet med unionens tullkodex | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1027 av den 21 juni 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Tiroler Speck [SGB]) | 18 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets Beslut (EU) 2019/1028 av den 14 juni 2019 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella olivrådets medlemsråd vad gäller handelsnormerna för olivoljor och olivoljor av pressrester | 24 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/1029 av den 18 juni 2019 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i de relevanta kommittéerna inom Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa vad gäller förslagen till ändringar av FN-föreskrifterna nr 14, 17, 24, 30, 44, 51, 64, 75, 78, 79, 83, 85, 90, 115, 117, 129, 138, 139, 140 och 145, vad gäller förslagen till ändringar av de globala tekniska föreskrifterna nr 15 and 19, vad gäller förslaget till ändring av den ömsesidiga resolutionen M.R.2, vad gäller förslaget till en ny FN-föreskrift samt vad gäller förslagen om ändring av godkännandena av utarbetande av globala tekniska föreskrifter | 27 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1030 av den 21 juni 2019 om senareläggande av det datum då godkännandet av indoxakarb för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 löper ut (
  1
  ) | 32 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1031 av den 21 juni 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet under nr C(2019) 4883]

   (
  1
  ) | 34 |
| | | RIKTLINJER |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2019/1032 av den 10 maj 2019 om ändring av riktlinje (EU) 2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2019/11) | 64 |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2019/1033 av den 10 maj 2019 om ändring av riktlinje (EU) 2016/65 om de värderingsavdrag som tillämpas vid genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2019/12) | 75 |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2019/1034 av den 10 maj 2019 om ändring av riktlinje ECB/2014/31 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas (ECB/2019/13) | 79 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 1/2019 av den 10 april 2019 av gemensamma kommittén för avtalet mellan EU och Japan om ett ekonomiskt partnerskap [2019/1035] | 81 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1025 av den 18 juni 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Pruneaux d'Agen/Pruneaux d'Agen mi-cuits (SGB)

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1026 av den 21 juni 2019 om tekniska arrangemang för utveckling, underhåll och användning av elektroniska system för utbyte av uppgifter och för lagring av sådana uppgifter i enlighet med unionens tullkodex

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1027 av den 21 juni 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Tiroler Speck [SGB])

18

BESLUT

*

Rådets Beslut (EU) 2019/1028 av den 14 juni 2019 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella olivrådets medlemsråd vad gäller handelsnormerna för olivoljor och olivoljor av pressrester

24

*

Rådets beslut (EU) 2019/1029 av den 18 juni 2019 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i de relevanta kommittéerna inom Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa vad gäller förslagen till ändringar av FN-föreskrifterna nr 14, 17, 24, 30, 44, 51, 64, 75, 78, 79, 83, 85, 90, 115, 117, 129, 138, 139, 140 och 145, vad gäller förslagen till ändringar av de globala tekniska föreskrifterna nr 15 and 19, vad gäller förslaget till ändring av den ömsesidiga resolutionen M.R.2, vad gäller förslaget till en ny FN-föreskrift samt vad gäller förslagen om ändring av godkännandena av utarbetande av globala tekniska föreskrifter

27

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1030 av den 21 juni 2019 om senareläggande av det datum då godkännandet av indoxakarb för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 löper ut (
  1
  )

1

32

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1031 av den 21 juni 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet under nr C(2019) 4883]

   (
  1
  )

[delgivet under nr C(2019) 4883]

1

34

RIKTLINJER

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2019/1032 av den 10 maj 2019 om ändring av riktlinje (EU) 2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2019/11)

64

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2019/1033 av den 10 maj 2019 om ändring av riktlinje (EU) 2016/65 om de värderingsavdrag som tillämpas vid genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2019/12)

75

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2019/1034 av den 10 maj 2019 om ändring av riktlinje ECB/2014/31 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas (ECB/2019/13)

79

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 1/2019 av den 10 april 2019 av gemensamma kommittén för avtalet mellan EU och Japan om ett ekonomiskt partnerskap [2019/1035]

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 24.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 167/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1025

av den 18 juni 2019

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ”Pruneaux d'Agen”/”Pruneaux d'Agen mi-cuits” (SGB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Pruneaux d'Agen”/”Pruneaux d'Agen mi-cuits”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2066/2002 (2). Denna ändring omfattar en ändring av namnet ”Pruneaux d'Agen”/”Pruneaux d'Agen mi-cuits” till ”Pruneaux d'Agen”. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Pruneaux d'Agen”/”Pruneaux d'Agen mi-cuits”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2066/2002 (2). Denna ändring omfattar en ändring av namnet ”Pruneaux d'Agen”/”Pruneaux d'Agen mi-cuits” till ”Pruneaux d'Agen”.

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen (3). |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen (3).

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Pruneaux d'Agen”/”Pruneaux d'Agen mi-cuits” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 2066/2002 av den 21 november 2002 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 om upptagandet av vissa namn i ”Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso, Pruneaux d'Agen – Pruneaux d'Agen mi-cuits, Carciofo romanesco del Lazio, Aktinidio Pierias, Milo Kastorias, Welsh Beef) (EGT L 318, 22.11.2002, s. 4).

2

(3)  
  EUT C 36, 29.1.2019, s. 5.

3

---

| 24.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 167/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 167/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1026

av den 21 juni 2019

om tekniska arrangemang för utveckling, underhåll och användning av elektroniska system för utbyte av uppgifter och för lagring av sådana uppgifter i enlighet med unionens tullkodex

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 8.1 b och 17, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 6.1 i förordning (EU) nr 952/2013 (nedan kallad kodexen) anges att alla utbyten av uppgifter såsom deklarationer, ansökningar eller beslut mellan tullmyndigheterna och mellan ekonomiska aktörer och tullmyndigheterna och lagring av de uppgifter som krävs enligt tullagstiftningen ska ske med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 6.1 i förordning (EU) nr 952/2013 (nedan kallad kodexen) anges att alla utbyten av uppgifter såsom deklarationer, ansökningar eller beslut mellan tullmyndigheterna och mellan ekonomiska aktörer och tullmyndigheterna och lagring av de uppgifter som krävs enligt tullagstiftningen ska ske med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik.

| (2) | I kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/578 (2) upprättas ett arbetsprogram för genomförande av de elektroniska system som krävs för tillämpning av kodexen och som ska utvecklas med hjälp av de projekt som förtecknas i avsnitt II i bilagan till beslutet. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/578 (2) upprättas ett arbetsprogram för genomförande av de elektroniska system som krävs för tillämpning av kodexen och som ska utvecklas med hjälp av de projekt som förtecknas i avsnitt II i bilagan till beslutet.

| (3) | De viktiga tekniska arrangemangen för de elektroniska systemens funktion bör specificeras, exempelvis när det gäller utveckling, testning och införande samt underhåll och ändringar av de elektroniska systemen. När det gäller dataskydd, uppdatering av uppgifter, begränsning av databehandling och systemägande och systemsäkerhet bör ytterligare arrangemang specificeras. |
| --- | --- |

(3)

De viktiga tekniska arrangemangen för de elektroniska systemens funktion bör specificeras, exempelvis när det gäller utveckling, testning och införande samt underhåll och ändringar av de elektroniska systemen. När det gäller dataskydd, uppdatering av uppgifter, begränsning av databehandling och systemägande och systemsäkerhet bör ytterligare arrangemang specificeras.

| (4) | För att tillvarata unionens, medlemsstaternas och de ekonomiska aktörernas rättigheter och intressen är det viktigt att fastställa förfaranderegler och vilka alternativa lösningar som ska användas vid ett tillfälligt fel i de elektroniska systemen. |
| --- | --- |

(4)

För att tillvarata unionens, medlemsstaternas och de ekonomiska aktörernas rättigheter och intressen är det viktigt att fastställa förfaranderegler och vilka alternativa lösningar som ska användas vid ett tillfälligt fel i de elektroniska systemen.

| (5) | Genom systemet för tullbeslut, vilket utvecklas genom det projekt för tullbeslut som avses i genomförandebeslut (EU) 2016/578, eftersträvas målet att harmonisera processerna för ansökningar om tullbeslut, för beslutsfattandet och för beslutsförvaltningen i hela unionen, med hjälp av enbart elektronisk databehandlingsteknik. Följaktligen måste regler för detta elektroniska system fastställas. Systemets räckvidd bör fastställas på grundval av de tullbeslut som aktörer ska ansöka om och de tullbeslut som ska fattas och förvaltas med hjälp av det systemet. Närmare regler bör anges för systemets gemensamma komponenter (EU-portalen för näringsidkare, det centrala förvaltningssystemet för tullbeslut och kundreferenstjänster) och nationella komponenter (nationella portaler för näringsidkare och nationella förvaltningssystem för tullbeslut) genom att deras respektive funktioner och sammankopplingar specificeras. |
| --- | --- |

(5)

Genom systemet för tullbeslut, vilket utvecklas genom det projekt för tullbeslut som avses i genomförandebeslut (EU) 2016/578, eftersträvas målet att harmonisera processerna för ansökningar om tullbeslut, för beslutsfattandet och för beslutsförvaltningen i hela unionen, med hjälp av enbart elektronisk databehandlingsteknik. Följaktligen måste regler för detta elektroniska system fastställas. Systemets räckvidd bör fastställas på grundval av de tullbeslut som aktörer ska ansöka om och de tullbeslut som ska fattas och förvaltas med hjälp av det systemet. Närmare regler bör anges för systemets gemensamma komponenter (EU-portalen för näringsidkare, det centrala förvaltningssystemet för tullbeslut och kundreferenstjänster) och nationella komponenter (nationella portaler för näringsidkare och nationella förvaltningssystem för tullbeslut) genom att deras respektive funktioner och sammankopplingar specificeras.

| (6) | Vidare måste regler anges för de uppgifter relaterade till tillstånd som redan lagras i befintliga elektroniska system, exempelvis systemet för reguljära fartygslinjer (RSS), och nationella system och vilka måste flyttas till systemet för tullbeslut. |
| --- | --- |

(6)

Vidare måste regler anges för de uppgifter relaterade till tillstånd som redan lagras i befintliga elektroniska system, exempelvis systemet för reguljära fartygslinjer (RSS), och nationella system och vilka måste flyttas till systemet för tullbeslut.

| (7) | Genom systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur, vilket utvecklas genom det projekt för direkt tillträde för näringsidkare till de europeiska informationssystemen (enhetlig användaradministration och digital signatur) som avses i genomförandebeslut (EU) 2016/578, ska processen för autentisering av och tillträdeskontroll för ekonomiska aktörer och andra användare hanteras. Närmare regler behöver anges i fråga om systemets räckvidd och egenskaper, genom identifiering av systemets olika komponenter (gemensamma och nationella) och deras funktioner och sammankopplingar. Funktionen för ”digital signatur” är emellertid ännu inte tillgänglig som en del av systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur. Således kan inga närmare regler för den funktionen anges i denna förordning. |
| --- | --- |

(7)

Genom systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur, vilket utvecklas genom det projekt för direkt tillträde för näringsidkare till de europeiska informationssystemen (enhetlig användaradministration och digital signatur) som avses i genomförandebeslut (EU) 2016/578, ska processen för autentisering av och tillträdeskontroll för ekonomiska aktörer och andra användare hanteras. Närmare regler behöver anges i fråga om systemets räckvidd och egenskaper, genom identifiering av systemets olika komponenter (gemensamma och nationella) och deras funktioner och sammankopplingar. Funktionen för ”digital signatur” är emellertid ännu inte tillgänglig som en del av systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur. Således kan inga närmare regler för den funktionen anges i denna förordning.

| (8) | Europeiska informationssystemet för bindande klassificeringsbesked (EBTI-systemet), som uppgraderades genom det tullkodexprojekt för bindande klassificeringsbesked som avses i genomförandebeslut (EU) 2016/578, syftar till att anpassa förfarandena för att ansöka om, fatta och förvalta beslut om bindande klassificeringsbesked till kraven i kodexen med hjälp av enbart elektronisk databehandlingsteknik. Följaktligen måste regler för detta elektroniska system fastställas. Närmare regler bör därför anges för systemets gemensamma komponenter (EU-portalen för näringsidkare, det centrala EBTI-systemet och övervakning av användningen av bindande klassificeringsbesked) och nationella komponenter (nationella portaler för näringsidkare och nationella informationssystem för bindande klassificeringsbesked) genom att deras respektive funktioner och sammankopplingar specificeras. Projektet syftar dessutom till att underlätta övervakningen av den obligatoriska användningen av bindande klassificeringsbesked och övervakningen och förvaltningen av den utvidgade användningen av bindande klassificeringsbesked. |
| --- | --- |

(8)

Europeiska informationssystemet för bindande klassificeringsbesked (EBTI-systemet), som uppgraderades genom det tullkodexprojekt för bindande klassificeringsbesked som avses i genomförandebeslut (EU) 2016/578, syftar till att anpassa förfarandena för att ansöka om, fatta och förvalta beslut om bindande klassificeringsbesked till kraven i kodexen med hjälp av enbart elektronisk databehandlingsteknik. Följaktligen måste regler för detta elektroniska system fastställas. Närmare regler bör därför anges för systemets gemensamma komponenter (EU-portalen för näringsidkare, det centrala EBTI-systemet och övervakning av användningen av bindande klassificeringsbesked) och nationella komponenter (nationella portaler för näringsidkare och nationella informationssystem för bindande klassificeringsbesked) genom att deras respektive funktioner och sammankopplingar specificeras. Projektet syftar dessutom till att underlätta övervakningen av den obligatoriska användningen av bindande klassificeringsbesked och övervakningen och förvaltningen av den utvidgade användningen av bindande klassificeringsbesked.

| (9) | Systemet för registrering och identifiering av ekonomiska aktörer (Eori) som uppgraderades genom det tullkodexprojekt (Eori 2) som avses i genomförandebeslut (EU) 2016/578 syftar till att uppgradera det befintliga transeuropeiska Eori-systemet, som möjliggör registrering och identifiering av ekonomiska aktörer i unionen och av ekonomiska aktörer i tredjeland och andra personer vid tillämpningen av unionens tullagstiftning. Det är därför nödvändigt att fastställa regler för systemet genom att specificera komponenterna (det centrala Eori-systemet och nationella Eorisystem) och användningen av Eori-systemet. |
| --- | --- |

(9)

Systemet för registrering och identifiering av ekonomiska aktörer (Eori) som uppgraderades genom det tullkodexprojekt (Eori 2) som avses i genomförandebeslut (EU) 2016/578 syftar till att uppgradera det befintliga transeuropeiska Eori-systemet, som möjliggör registrering och identifiering av ekonomiska aktörer i unionen och av ekonomiska aktörer i tredjeland och andra personer vid tillämpningen av unionens tullagstiftning. Det är därför nödvändigt att fastställa regler för systemet genom att specificera komponenterna (det centrala Eori-systemet och nationella Eorisystem) och användningen av Eori-systemet.

| (10) | Systemet för godkända ekonomiska aktörer (AEO), som uppgraderades i överensstämmelse med de ändrade kraven i kodexen genom det AEO-projekt som avses i genomförandebeslut (EU) 2016/578, har som målsättning att förbättra affärsprocesserna i samband med ansökningar och tillstånd avseende status som godkänd ekonomisk aktör och hanteringen av dessa. Systemet syftar också till att införa det elektroniska formulär som ska användas för AEO-ansökningar och AEO-beslut och förse de ekonomiska aktörerna med ett EU-harmoniserat gränssnitt gentemot näringsidkare (e-AEO Direct Trader Access) för att lämna in AEO-ansökningar och ta emot AEO-beslut på elektronisk väg. Detaljerade regler bör fastställas för de gemensamma komponenterna i systemet. |
| --- | --- |

(10)

Systemet för godkända ekonomiska aktörer (AEO), som uppgraderades i överensstämmelse med de ändrade kraven i kodexen genom det AEO-projekt som avses i genomförandebeslut (EU) 2016/578, har som målsättning att förbättra affärsprocesserna i samband med ansökningar och tillstånd avseende status som godkänd ekonomisk aktör och hanteringen av dessa. Systemet syftar också till att införa det elektroniska formulär som ska användas för AEO-ansökningar och AEO-beslut och förse de ekonomiska aktörerna med ett EU-harmoniserat gränssnitt gentemot näringsidkare (e-AEO Direct Trader Access) för att lämna in AEO-ansökningar och ta emot AEO-beslut på elektronisk väg. Detaljerade regler bör fastställas för de gemensamma komponenterna i systemet.

| (11) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2089 (3) fastställs tekniska arrangemang för utveckling, underhåll och användning av elektroniska system för utbyte av uppgifter och för lagring av sådana uppgifter i enlighet med kodexen. Den förordningen omfattar för närvarande de system för tullbeslut och för enhetlig användaradministration och digital signatur som togs i drift i oktober 2017. Tre andra system (EBTI, Eori och AEO) kommer snart att tas i drift och därför bör de tekniska arrangemangen också specificeras för dem. Med tanke på det antal ändringar av genomförandeförordning (EU) 2017/2089 som är nödvändiga och av tydlighetsskäl bör den förordningen upphävas och ersättas. |
| --- | --- |

(11)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2089 (3) fastställs tekniska arrangemang för utveckling, underhåll och användning av elektroniska system för utbyte av uppgifter och för lagring av sådana uppgifter i enlighet med kodexen. Den förordningen omfattar för närvarande de system för tullbeslut och för enhetlig användaradministration och digital signatur som togs i drift i oktober 2017. Tre andra system (EBTI, Eori och AEO) kommer snart att tas i drift och därför bör de tekniska arrangemangen också specificeras för dem. Med tanke på det antal ändringar av genomförandeförordning (EU) 2017/2089 som är nödvändiga och av tydlighetsskäl bör den förordningen upphävas och ersättas.

| (12) | Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till skydd av personuppgifter. När det vid tillämpningen av tullagstiftningen är nödvändigt att behandla personuppgifter i elektroniska system måste dessa uppgifter behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (5). De personuppgifter för ekonomiska aktörer och andra personer som behandlas i elektroniska system är begränsade till den datauppsättning som fastställs i bilaga A, avdelning I, kapitel 1, grupp 3 – Parter och bilaga A, avdelning I, kapitel 2, grupp 3 – Parter samt bilaga 12–01 till kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (6). |
| --- | --- |

(12)

Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till skydd av personuppgifter. När det vid tillämpningen av tullagstiftningen är nödvändigt att behandla personuppgifter i elektroniska system måste dessa uppgifter behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (5). De personuppgifter för ekonomiska aktörer och andra personer som behandlas i elektroniska system är begränsade till den datauppsättning som fastställs i bilaga A, avdelning I, kapitel 1, grupp 3 – Parter och bilaga A, avdelning I, kapitel 2, grupp 3 – Parter samt bilaga 12–01 till kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (6).

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna genomförandeförordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna genomförandeförordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på följande elektroniska system som utvecklats eller uppgraderats genom följande projekt som avses i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/578:

| a) | Systemet för tullbeslut, som utvecklats genom tullkodexprojektet för tullbeslut. |
| --- | --- |

a)

Systemet för tullbeslut, som utvecklats genom tullkodexprojektet för tullbeslut.

| b) | Systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur, som utvecklas genom projektet för direkt tillträde för näringsidkare till de europeiska informationssystemen (enhetlig användaradministration och digital signatur). |
| --- | --- |

b)

Systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur, som utvecklas genom projektet för direkt tillträde för näringsidkare till de europeiska informationssystemen (enhetlig användaradministration och digital signatur).

| c) | Europeiska informationssystemet för bindande klassificeringsbesked (EBTI), som uppgraderades genom tullkodexprojektet för bindande klassificeringsbesked (BKB). |
| --- | --- |

c)

Europeiska informationssystemet för bindande klassificeringsbesked (EBTI), som uppgraderades genom tullkodexprojektet för bindande klassificeringsbesked (BKB).

| d) | Systemet för registrerings- och identifiering av ekonomiska aktörer (Eori) som uppgraderades genom Eori2-projektet i överensstämmelse med kraven i kodexen. |
| --- | --- |

d)

Systemet för registrerings- och identifiering av ekonomiska aktörer (Eori) som uppgraderades genom Eori2-projektet i överensstämmelse med kraven i kodexen.

| e) | Systemet för godkända ekonomiska aktörer (AEO) som uppgraderades genom projektet för godkända ekonomiska aktörer (AEO-projektet), i överensstämmelse med kraven i kodexen. |
| --- | --- |

e)

Systemet för godkända ekonomiska aktörer (AEO) som uppgraderades genom projektet för godkända ekonomiska aktörer (AEO-projektet), i överensstämmelse med kraven i kodexen.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1)   
  gemensam komponent
  : en komponent i de elektroniska systemen som utvecklats på unionsnivå och som är tillgänglig för samtliga medlemsstater.

gemensam komponent

2)   
  nationell komponent
  : en komponent i de elektroniska systemen som utvecklats på nationell nivå och som är tillgänglig i den medlemsstat som inrättat denna komponent.

nationell komponent

Artikel 3

Kontaktpunkter för de elektroniska systemen

Kommissionen och medlemsstaterna ska för vart och ett av de elektroniska systemen utse kontaktpunkter för utbyte av uppgifter, för att säkerställa att dessa system utvecklas, drivs och underhålls på ett samordnat sätt.

De ska meddela uppgifterna rörande dessa kontaktpunkter till varandra och omedelbart underrätta varandra om eventuella ändringar av dessa uppgifter.

KAPITEL II

SYSTEMET FÖR TULLBESLUT

Artikel 4

Systemet för tullbeslut – mål och struktur

1.   Systemet för tullbeslut ska möjliggöra kommunikation mellan kommissionen, medlemsstaterna, ekonomiska aktörer och andra personer när det gäller inlämning och behandling av sådana ansökningar och beslut som avses i artikel 5.1 samt förvaltningen av beslut avseende tillstånd, dvs. ändringar, återkallelser, upphävanden och tillfälliga indragningar av beslut.

2.   Systemet för tullbeslut ska bestå av följande gemensamma komponenter:

| a) | En EU-portal för näringsidkare. |
| --- | --- |

a)

En EU-portal för näringsidkare.

| b) | Ett centralt förvaltningssystem för tullbeslut. |
| --- | --- |

b)

Ett centralt förvaltningssystem för tullbeslut.

| c) | Kundreferenstjänster. |
| --- | --- |

c)

Kundreferenstjänster.

3.   Medlemsstaterna får inrätta följande nationella komponenter:

| a) | En nationell portal för näringsidkare. |
| --- | --- |

a)

En nationell portal för näringsidkare.

| b) | Ett nationellt förvaltningssystem för tullbeslut. |
| --- | --- |

b)

Ett nationellt förvaltningssystem för tullbeslut.

Artikel 5

Användning av systemet för tullbeslut

1.   Systemet för tullbeslut ska användas för inlämning och behandling av ansökningar om följande tillstånd samt för förvaltningen av beslut avseende ansökningar eller tillstånd:

| a) | Tillstånd till förenkling i fråga om fastställande av de belopp som ska inbegripas i varors tullvärde, enligt artikel 73 i kodexen. |
| --- | --- |

a)

Tillstånd till förenkling i fråga om fastställande av de belopp som ska inbegripas i varors tullvärde, enligt artikel 73 i kodexen.

| b) | Tillstånd till ställande av en samlad garanti, inklusive eventuella nedsättningar eller undantag, enligt artikel 95 i kodexen. |
| --- | --- |

b)

Tillstånd till ställande av en samlad garanti, inklusive eventuella nedsättningar eller undantag, enligt artikel 95 i kodexen.

| c) | Tillstånd till anstånd med betalningen av tull, om tillståndet inte beviljas för en enskild transaktion, enligt artikel 110 i kodexen. |
| --- | --- |

c)

Tillstånd till anstånd med betalningen av tull, om tillståndet inte beviljas för en enskild transaktion, enligt artikel 110 i kodexen.

| d) | Tillstånd till drift av anläggningar för tillfällig lagring, enligt artikel 148 i kodexen. |
| --- | --- |

d)

Tillstånd till drift av anläggningar för tillfällig lagring, enligt artikel 148 i kodexen.

| e) | Tillstånd till inrättande av en reguljär fartygslinje, enligt artikel 120 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446. |
| --- | --- |

e)

Tillstånd till inrättande av en reguljär fartygslinje, enligt artikel 120 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446.

| f) | Tillstånd till status som godkänd utfärdare, enligt artikel 128 i delegerad förordning (EU) 2015/2446. |
| --- | --- |

f)

Tillstånd till status som godkänd utfärdare, enligt artikel 128 i delegerad förordning (EU) 2015/2446.

| g) | Tillstånd till regelbunden användning av förenklade deklarationer, enligt artikel 166.2 i kodexen. |
| --- | --- |

g)

Tillstånd till regelbunden användning av förenklade deklarationer, enligt artikel 166.2 i kodexen.

| h) | Tillstånd till centraliserad klarering, enligt artikel 179 i kodexen. |
| --- | --- |

h)

Tillstånd till centraliserad klarering, enligt artikel 179 i kodexen.

| i) | Tillstånd till ingivande av en tulldeklaration i form av en registrering i deklarantens bokföring, inbegripet för förfarandet för export, enligt artikel 182 i kodexen. |
| --- | --- |

i)

Tillstånd till ingivande av en tulldeklaration i form av en registrering i deklarantens bokföring, inbegripet för förfarandet för export, enligt artikel 182 i kodexen.

| j) | Tillstånd till egenbedömning, enligt artikel 185 i kodexen. |
| --- | --- |

j)

Tillstånd till egenbedömning, enligt artikel 185 i kodexen.

| k) | Tillstånd till status som godkänd bananvägare, enligt artikel 155 i delegerad förordning (EU) 2015/2446. |
| --- | --- |

k)

Tillstånd till status som godkänd bananvägare, enligt artikel 155 i delegerad förordning (EU) 2015/2446.

| l) | Tillstånd till användning av förfarandet för aktiv förädling, enligt artikel 211.1 a i kodexen. |
| --- | --- |

l)

Tillstånd till användning av förfarandet för aktiv förädling, enligt artikel 211.1 a i kodexen.

| m) | Tillstånd till användning av förfarandet för passiv förädling, enligt artikel 211.1 a i kodexen. |
| --- | --- |

m)

Tillstånd till användning av förfarandet för passiv förädling, enligt artikel 211.1 a i kodexen.

| n) | Tillstånd till användning av förfarandet för slutanvändning, enligt artikel 211.1 a i kodexen. |
| --- | --- |

n)

Tillstånd till användning av förfarandet för slutanvändning, enligt artikel 211.1 a i kodexen.

| o) | Tillstånd till användning av förfarandet för tillfällig införsel, enligt artikel 211.1 a i kodexen. |
| --- | --- |

o)

Tillstånd till användning av förfarandet för tillfällig införsel, enligt artikel 211.1 a i kodexen.

| p) | Tillstånd till drift av anläggningar för lagring i tullager, enligt artikel 211.1 b i kodexen. |
| --- | --- |

p)

Tillstånd till drift av anläggningar för lagring i tullager, enligt artikel 211.1 b i kodexen.

| q) | Tillstånd till status som godkänd mottagare för TIR-transiteringar, enligt artikel 230 i kodexen. |
| --- | --- |

q)

Tillstånd till status som godkänd mottagare för TIR-transiteringar, enligt artikel 230 i kodexen.

| r) | Tillstånd till status som godkänd avsändare för förfarandet för unionstransitering, enligt artikel 233.4 a i kodexen. |
| --- | --- |

r)

Tillstånd till status som godkänd avsändare för förfarandet för unionstransitering, enligt artikel 233.4 a i kodexen.

| s) | Tillstånd till status som godkänd mottagare för förfarandet för unionstransitering, enligt artikel 233.4 b i kodexen. |
| --- | --- |

s)

Tillstånd till status som godkänd mottagare för förfarandet för unionstransitering, enligt artikel 233.4 b i kodexen.

| t) | Tillstånd till användning av förseglingar av en särskild typ, enligt artikel 233.4 c i kodexen. |
| --- | --- |

t)

Tillstånd till användning av förseglingar av en särskild typ, enligt artikel 233.4 c i kodexen.

| u) | Tillstånd till användning av transiteringsdeklarationer med en reducerad datauppsättning, enligt artikel 233.4 d i kodexen. |
| --- | --- |

u)

Tillstånd till användning av transiteringsdeklarationer med en reducerad datauppsättning, enligt artikel 233.4 d i kodexen.

| v) | Tillstånd till användning av ett elektroniskt transportdokument som tulldeklaration, enligt artikel 233.4 e i kodexen. |
| --- | --- |

v)

Tillstånd till användning av ett elektroniskt transportdokument som tulldeklaration, enligt artikel 233.4 e i kodexen.

2.   De gemensamma komponenterna i systemet för tullbeslut ska användas i fråga om ansökningar och tillstånd som avses i punkt 1 och för förvaltningen av beslut avseende sådana ansökningar och tillstånd, när dessa tillstånd eller beslut kan ha en inverkan i mer än en medlemsstat.

3.   En medlemsstat får besluta att de gemensamma komponenterna i systemet för tullbeslut får användas i fråga om ansökningar och tillstånd som avses i punkt 1 och för förvaltningen av beslut avseende sådana ansökningar och tillstånd, när dessa tillstånd eller beslut enbart har inverkan i den medlemsstaten.

4.   Systemet för tullbeslut får inte användas i fråga om andra ansökningar, tillstånd eller beslut än de som avses i punkt 1.

Artikel 6

Autentisering för och tillträde till systemet för tullbeslut

1.   Autentisering av och tillträdeskontroll för ekonomiska aktörer och andra personer när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i systemet för tullbeslut ska ske med hjälp av det system för enhetlig användaradministration och digital signatur som avses i artikel 14.

För att tullombud ska kunna autentiseras och kunna få tillgång till de gemensamma komponenterna i systemet för tullbeslut måste deras befogenhet att agera i denna egenskap registreras i systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur eller i ett system för identitets- och tillträdeshantering som inrättats av en medlemsstat i enlighet med artikel 18.

2.   Autentisering av och tillträdeskontroll för tjänstemän från medlemsstaterna när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i systemet för tullbeslut ska ske med hjälp av de nätverkstjänster som tillhandahålls av kommissionen.

3.   Autentisering av och tillträdeskontroll för kommissionens personal när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i systemet för tullbeslut ska ske med hjälp av systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur eller de nätverkstjänster som tillhandahålls av kommissionen.

Artikel 7

EU-portalen för näringsidkare

1.   EU-portalen för näringsidkare ska vara en inträdespunkt till systemet för tullbeslut för ekonomiska aktörer och andra personer.

2.   EU-portalen för näringsidkare ska samverka med det centrala förvaltningssystemet för tullbeslut samt med nationella förvaltningssystem för tullbeslut när sådana inrättats av medlemsstaterna.

3.   EU-portalen för näringsidkare ska användas i fråga om ansökningar och tillstånd som avses i artikel 5.1 och för förvaltningen av beslut avseende sådana ansökningar och tillstånd, när dessa tillstånd eller beslut kan ha en inverkan i mer än en medlemsstat.

4.   En medlemsstat får besluta att EU-portalen för näringsidkare får användas i fråga om ansökningar och tillstånd som avses i artikel 5.1 och för förvaltningen av beslut avseende sådana ansökningar och tillstånd, när dessa tillstånd eller beslut enbart har inverkan i den medlemsstaten.

Om en medlemsstat beslutar att använda EU-portalen för näringsidkare i fråga om tillstånd eller beslut som enbart har inverkan i den medlemsstaten, ska den informera kommissionen om detta.

Artikel 8

Centrala förvaltningssystemet för tullbeslut

1.   Tullmyndigheterna ska använda det centrala förvaltningssystemet för tullbeslut för behandling av sådana ansökningar och tillstånd som avses i artikel 5.1 och för förvaltning av beslut avseende sådana ansökningar och tillstånd, i syfte att kontrollera huruvida villkoren för att godta en ansökan och för att fatta ett beslut är uppfyllda.

2.   Det centrala förvaltningssystemet för tullbeslut ska samverka med EU-portalen för näringsidkare, kundreferenstjänsterna och de nationella förvaltningssystem för tullbeslut som inrättats av medlemsstaterna.

Artikel 9

Samråd mellan tullmyndigheterna med hjälp av systemet för tullbeslut

En medlemsstats tullmyndighet ska använda det centrala förvaltningssystemet för tullbeslut när den behöver samråda med tullmyndigheten i en annan medlemsstat innan den fattar ett beslut avseende sådana ansökningar eller tillstånd som avses i artikel 5.1.

Artikel 10

Kundreferenstjänster

Kundreferenstjänster ska användas för central lagring av uppgifter om sådana tillstånd som avses i artikel 5.1 och beslut avseende sådana tillstånd, och ska möjliggöra att dessa tillstånd studeras, reproduceras och valideras av andra elektroniska system som inrättats för tillämpning av artikel 16 i kodexen.

Artikel 11

Nationell portal för näringsidkare

1.   En nationell portal för näringsidkare, om en sådan inrättats, ska utgöra en ytterligare inträdespunkt till systemet för tullbeslut för ekonomiska aktörer och andra personer.

2.   När det gäller ansökningar och tillstånd som avses i artikel 5.1 och förvaltningen av beslut avseende sådana ansökningar och tillstånd när dessa tillstånd eller beslut kan ha en inverkan i mer än en medlemsstat, får ekonomiska aktörer och andra personer välja att använda den nationella portalen för näringsidkare, om en sådan inrättats, eller EU-portalen för näringsidkare.

3.   Den nationella portalen för näringsidkare ska samverka med det nationella förvaltningssystemet för tullbeslut, om ett sådant inrättats.

4.   När en medlemsstat inrättar en nationell portal för näringsidkare ska den informera kommissionen om detta.

Artikel 12

Nationellt förvaltningssystem för tullbeslut

1.   Om ett nationellt förvaltningssystem för tullbeslut inrättats ska detta användas av tullmyndigheten i den medlemsstaten som inrättade det för behandling av ansökningar och tillstånd som avses i artikel 5.1 och för förvaltning av beslut avseende sådana ansökningar och tillstånd, i syfte att kontrollera om villkoren för att godta en ansökan och för att fatta ett beslut är uppfyllda.

2.   Det nationella förvaltningssystemet för tullbeslut ska samverka med det centrala förvaltningssystemet för tullbeslut rörande det samråd mellan tullmyndigheterna som avses i artikel 9.

Artikel 13

Flyttning av uppgifter om tillstånd till systemet för tullbeslut

1.   Uppgifter om tillstånd enligt artikel 5.1 som utfärdats från och med den 1 maj 2016 eller beviljats enligt artikel 346 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (7) och som kan ha en inverkan i mer än en medlemsstat ska flyttas till och lagras i systemet för tullbeslut, om dessa tillstånd är giltiga på flyttningsdagen. Flyttningen ska ske senast den 1 maj 2019.

En medlemsstat får besluta att tillämpa första stycket även på tillstånd enligt artikel 5.1 som enbart har inverkan i den medlemsstaten.

2.   Tullmyndigheterna ska säkerställa att de uppgifter som flyttas i enlighet med punkt 1 uppfyller de uppgiftskrav som anges i bilaga A till delegerad förordning (EU) 2015/2446 och bilaga A till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447. För detta ändamål får de begära nödvändiga uppgifter från tillståndshavaren.

KAPITEL III

SYSTEMET FÖR ENHETLIG ANVÄNDARADMINISTRATION OCH DIGITAL SIGNATUR

Artikel 14

Systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur – mål och struktur

1.   Systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur ska möjliggöra kommunikation mellan kommissionen och de system för identitets- och tillträdeshantering som inrättats av medlemsstaterna enligt artikel 18, i syfte att ge kommissionens personal, ekonomiska aktörer och andra personer ett säkert och behörigt tillträde till de elektroniska systemen.

2.   Systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur ska bestå av följande gemensamma komponenter:

| a) | Ett system för tillträdeshantering. |
| --- | --- |

a)

Ett system för tillträdeshantering.

| b) | Ett administrationssystem. |
| --- | --- |

b)

Ett administrationssystem.

3.   Medlemsstaten ska inrätta ett system för identitets- och tillträdeshantering som en nationell komponent i systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur.

Artikel 15

Användning av systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur

Systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur ska användas för att säkerställa autentisering av och tillträdeskontroll för följande personer:

| a) | Ekonomiska aktörer och andra personer i syfte att få tillträde till de gemensamma komponenterna i systemet för tullbeslut, EBTI-systemet och AEO-systemet. |
| --- | --- |

a)

Ekonomiska aktörer och andra personer i syfte att få tillträde till de gemensamma komponenterna i systemet för tullbeslut, EBTI-systemet och AEO-systemet.

| b) | Kommissionens personal, för att de ska få tillträde till de gemensamma komponenterna i systemet för tullbeslut, EBTI-systemet, Eori-systemet och AEO-systemet, samt för underhåll och hantering av systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens personal, för att de ska få tillträde till de gemensamma komponenterna i systemet för tullbeslut, EBTI-systemet, Eori-systemet och AEO-systemet, samt för underhåll och hantering av systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur.

Artikel 16

System för tillträdeshantering

Kommissionen ska inrätta ett system för tillträdeshantering för att validera åtkomstförfrågningar som lämnas in av ekonomiska aktörer och andra personer inom systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur, vilket ska ske i samverkan med medlemsstaternas system för identitets- och tillträdeshantering enligt artikel 18.

Artikel 17

Administrationssystem

Kommissionen ska inrätta ett administrationssystem för att hantera autentiserings- och tillståndsregler för validering av identitetsuppgifter för ekonomiska aktörer och andra personer, för beviljande av tillträde till de elektroniska systemen.

Artikel 18

Medlemsstaternas system för identitets- och tillträdeshantering

Medlemsstaterna ska inrätta ett system för identitets- och tillträdeshantering för att garantera

| a) | en säker registrering och lagring av identitetsuppgifter för ekonomiska aktörer och andra personer, |
| --- | --- |

a)

en säker registrering och lagring av identitetsuppgifter för ekonomiska aktörer och andra personer,

| b) | ett säkert utbyte av signerade och krypterade identitetsuppgifter för ekonomiska aktörer och andra personer. |
| --- | --- |

b)

ett säkert utbyte av signerade och krypterade identitetsuppgifter för ekonomiska aktörer och andra personer.

KAPITEL IV

EUROPEISKA SYSTEMET FÖR BINDANDE KLASSIFICERINGSBESKED (EBTI)

Artikel 19

EBTI-systemet - mål och struktur

1.   EBTI-systemet ska i enlighet med artiklarna 33 och 34 i kodexen möjliggöra följande:

| a) | Kommunikation mellan kommissionen, medlemsstaterna, ekonomiska aktörer och andra personer när det gäller inlämning och behandling av ansökningar och beslut om bindande klassificeringsbesked. |
| --- | --- |

a)

Kommunikation mellan kommissionen, medlemsstaterna, ekonomiska aktörer och andra personer när det gäller inlämning och behandling av ansökningar och beslut om bindande klassificeringsbesked.

| b) | Hantering av påföljande händelser som kan påverka den ursprungliga ansökan eller det ursprungliga beslutet. |
| --- | --- |

b)

Hantering av påföljande händelser som kan påverka den ursprungliga ansökan eller det ursprungliga beslutet.

| c) | Övervakning av den obligatoriska användningen av bindande klassificeringsbesked. |
| --- | --- |

c)

Övervakning av den obligatoriska användningen av bindande klassificeringsbesked.

| d) | Övervakning och hantering av den utökade användningen av bindande klassificeringsbesked. |
| --- | --- |

d)

Övervakning och hantering av den utökade användningen av bindande klassificeringsbesked.

2.   EBTI-systemet ska bestå av följande gemensamma komponenter:

| a) | En EU-portal för näringsidkare. |
| --- | --- |

a)

En EU-portal för näringsidkare.

| b) | Ett centralt EBTI-system. |
| --- | --- |

b)

Ett centralt EBTI-system.

| c) | En kapacitet att övervaka användningen av beslut om bindande klassificeringsbesked. |
| --- | --- |

c)

En kapacitet att övervaka användningen av beslut om bindande klassificeringsbesked.

3.   Medlemsstaterna får som nationell komponent inrätta ett nationellt bindande klassificeringssystem (nedan kallat nationellt informationssystem för bindande klassificeringsbesked) tillsammans med en nationell portal för näringsidkare.

Artikel 20

Användning av EBTI-systemet

1.   EBTI-systemet ska användas för inlämning, behandling, utbyte och lagring av information om ansökningar och beslut som rör bindande klassificeringsbesked eller påföljande händelser som kan påverka den ursprungliga ansökan eller det ursprungliga beslut som avses i artikel 21.1 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

2.   EBTI-systemet ska användas för att stödja tullmyndigheternas övervakning av fullgörandet av de skyldigheter som följer av det bindande klassificeringsbeskedet i enlighet med artikel 21.3 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

3.   Kommissionen ska använda EBTI-systemet för att informera medlemsstaterna, i enlighet med artikel 22.2 tredje stycket i genomförandeförordning (EU) 2015/2447, så snart de varukvantiteter som får klareras under perioden för förlängd användning har uppnåtts.

Artikel 21

Autentisering för och tillträde till EBTI-systemet

1.   Autentisering av och tillträdeskontroll för ekonomiska aktörer och andra personer när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i EBTI-systemet ska ske med hjälp av det system för enhetlig användaradministration och digital signatur som avses i artikel 14.

För att tullombud ska kunna autentiseras och kunna få tillgång till de gemensamma komponenterna i EBTI-systemet måste deras befogenhet att agera i denna egenskap registreras i systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur eller i ett system för identitets- och tillträdeshantering som inrättats av en medlemsstat i enlighet med artikel 18.

2.   Autentisering av och tillträdeskontroll för tjänstemän från medlemsstaterna när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i EBTI-systemet ska ske med hjälp av de nätverkstjänster som tillhandahålls av kommissionen.

3.   Autentisering av och tillträdeskontroll för kommissionens personal när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i EBTI-systemet ska ske med hjälp av systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur eller de nätverkstjänster som tillhandahålls av kommissionen.

Artikel 22

EU-portalen för näringsidkare

1.   EU-portalen för näringsidkare ska vara en inträdespunkt till EBTI-systemet för ekonomiska aktörer och andra personer.

2.   EU-portalen för näringsidkare ska samverka med det centrala EBTI-systemet och erbjuda omdirigeringar till nationella portaler för näringsidkare om medlemsstaterna har inrättat nationella informationssystem för bindande klassificeringsbesked.

3.   EU-portalen för näringsidkare ska användas för att lämna in och utbyta information om ansökningar och beslut som rör bindande klassificeringsbesked eller påföljande händelser som kan påverka den ursprungliga ansökan eller det ursprungliga beslutet.

Artikel 23

Centrala EBTI-systemet

1.   Det centrala EBTI-systemet ska användas av tullmyndigheterna för att behandla, utbyta och lagra uppgifter om ansökningar och beslut som rör bindande klassificeringsbesked eller påföljande händelser som kan påverka den ursprungliga ansökan eller det ursprungliga beslutet för att kontrollera om villkoren för att godta en ansökan, och fatta ett beslut, är uppfyllda.

2.   Det centrala EBTI-systemet ska användas av tullmyndigheterna vid tillämpningen av artiklarna 16.4, 17, 21.2 b och 21.5 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

3.   Det centrala EBTI-systemet ska samverka med EU-portalen för näringsidkare och med de nationella informationssystemen för bindande klassificeringsbesked om sådana har inrättats.

Artikel 24

Samråd mellan tullmyndigheterna med hjälp av det centrala EBTI-systemet

En tullmyndighet i en medlemsstat ska använda det centrala EBTI-systemet för att samråda med en annan medlemsstats tullmyndighet för att säkerställa överensstämmelse med artikel 16.1 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

Artikel 25

Övervakning av användningen av beslut om bindande klassificeringsbesked

Kapaciteten att övervaka användningen av beslut om bindande klassificeringsbesked ska användas vid tillämpningen av artikel 21.3 och artikel 22.2 tredje stycket i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

Artikel 26

Nationell portal för näringsidkare

1.   Om en medlemsstat har inrättat ett nationellt informationssystem för bindande klassificeringsbesked i enlighet med artikel 19.3 ska den nationella portalen för näringsidkare vara den huvudsakliga ingångspunkten till det nationella systemet för bindande klassificeringsbesked för ekonomiska aktörer och andra personer.

2.   Ekonomiska aktörer och andra personer ska använda den nationella EU-portalen för näringsidkare, om en sådan inrättats, för ansökningar och beslut som rör bindande klassificeringsbesked eller påföljande händelser som kan påverka den ursprungliga ansökan eller det ursprungliga beslutet.

3.   Den nationella portalen för näringsidkare ska samverka med det nationella informationssystemet för bindande klassificeringsbesked, om ett sådant inrättats.

4.   Den nationella portalen för näringsidkare ska underlätta processer som är likvärdiga med dem som underlättas av EU-portalen för näringsidkare.

5.   När en medlemsstat inrättar en nationell portal för näringsidkare ska den informera kommissionen om detta. Kommissionen ska se till att den nationella portalen för näringsidkare kan nås direkt från EU-portalen för näringsidkare.

Artikel 27

Nationella informationssystem för bindande klassificeringsbesked

1.   Om ett nationellt informationssystem för bindande klassificeringsbesked har inrättats ska detta användas av tullmyndigheten i den medlemsstaten som inrättade det för att behandla, utbyta och lagra uppgifter om ansökningar och beslut som rör bindande klassificeringsbesked eller påföljande händelser som kan påverka den ursprungliga ansökan eller det ursprungliga beslutet, för att kontrollera om villkoren för att godta en ansökan eller fatta ett beslut är uppfyllda.

2.   En medlemsstats tullmyndighet ska använda sitt nationella informationssystem för bindande klassificeringsbesked för de ändamål som avses i artiklarna 16.4, 17, 21.2 b och 21.5 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447, om den inte använder det centrala EBTI-systemet för dessa ändamål.

3.   Det nationella informationssystemet för bindande klassificeringsbesked ska samverka med den nationella portalen för näringsidkare och med de nationella informationssystemen för bindande klassificeringsbesked om sådana har inrättats.

KAPITEL V

SYSTEMET FÖR REGISTRERING OCH IDENTIFIERING AV EKONOMISKA AKTÖRER (EORI)

Artikel 28

Eori-systemet - mål och struktur

Eori-systemet ska möjliggöra en unik registrering och identifiering, på unionsnivå, av ekonomiska aktörer och andra personer.

Eori-systemet ska bestå av följande gemensamma komponenter:

| a) | Ett centralt Eori-system. |
| --- | --- |

a)

Ett centralt Eori-system.

| b) | Nationella Eori-system, när sådana har inrättats av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Nationella Eori-system, när sådana har inrättats av medlemsstaterna.

Artikel 29

Användning av Eori-systemet

1.   Eori-systemet ska användas för följande syften:

| a) | Ta emot de uppgifter för registrering av ekonomiska aktörer och andra personer som avses i bilaga 12–01 till delegerad förordning (EU) 2015/2446 (nedan kallade Eori-uppgifter) som tillhandahålls av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Ta emot de uppgifter för registrering av ekonomiska aktörer och andra personer som avses i bilaga 12–01 till delegerad förordning (EU) 2015/2446 (nedan kallade Eori-uppgifter) som tillhandahålls av medlemsstaterna.

| b) | Centralt lagra Eori-uppgifter som rör registrering och identifiering av ekonomiska aktörer och andra personer. |
| --- | --- |

b)

Centralt lagra Eori-uppgifter som rör registrering och identifiering av ekonomiska aktörer och andra personer.

| c) | Se till att Eori-uppgifter görs tillgängliga för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Se till att Eori-uppgifter görs tillgängliga för medlemsstaterna.

2.   Eori-systemet ska ge tullmyndigheterna tillgång online till de Eori-uppgifter som lagras i det centrala systemet.

3.   Eori-systemet ska samverka med alla andra elektroniska system där Eori-numret används.

Artikel 30

Autentisering för och tillträde till det centrala Eori-systemet

1.   Autentisering av och tillträdeskontroll för tjänstemän från medlemsstaterna när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i Eori-systemet ska ske med hjälp av de nätverkstjänster som tillhandahålls av kommissionen.

2.   Autentisering av och tillträdeskontroll för kommissionens personal när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i Eori-systemet ska ske med hjälp av systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur eller de nätverkstjänster som tillhandahålls av kommissionen.

Artikel 31

Centrala Eori-systemet

1.   Det centrala Eori-systemet ska användas av tullmyndigheterna vid tillämpningen av artikel 7 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

2.   Det centrala Eori-systemet ska samverka med de nationella Eori-systemen, om ett sådant inrättats.

Artikel 32

Nationella Eori-system

1.   Om ett nationellt Eori-system har inrättats ska detta användas av tullmyndigheten i den medlemsstat som inrättade det för att utbyta och lagra Eori-uppgifter.

2.   Ett nationellt Eori-system ska samverka med det centrala Eori-systemet.

KAPITEL VI

SYSTEMET FÖR GODKÄNDA EKONOMISKA AKTÖRER (AEO)

Artikel 33

AEO-systemet – mål och struktur

1.   AEO-systemet möjliggör kommunikation mellan kommissionen, medlemsstaterna, ekonomiska aktörer och andra personer vid inlämning och behandling av AEO-ansökningar och beviljande av AEO-tillstånd samt hantering av alla påföljande händelser som kan påverka det ursprungliga beslut som avses i artikel 30.1 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

2.   AEO-systemet ska bestå av följande gemensamma komponenter:

| a) | En EU-portal för näringsidkare. |
| --- | --- |

a)

En EU-portal för näringsidkare.

| b) | Ett centralt AEO-system. |
| --- | --- |

b)

Ett centralt AEO-system.

3.   Medlemsstaterna får inrätta följande nationella komponenter:

| a) | En nationell portal för näringsidkare. |
| --- | --- |

a)

En nationell portal för näringsidkare.

| b) | Ett nationellt system för godkända ekonomiska aktörer (nedan kallat nationellt AEO-system). |
| --- | --- |

b)

Ett nationellt system för godkända ekonomiska aktörer (nedan kallat nationellt AEO-system).

Artikel 34

Användning av AEO-systemet

1.   AEO-systemet ska användas för inlämning, behandling, utbyte och lagring av information om AEO-ansökningar och AEO-beslut eller påföljande händelser som kan påverka det ursprungliga beslut som avses i artiklarna 30.1, 31.1 och 31.4 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

2.   Tullmyndigheterna ska använda AEO-systemet för att fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 31.1 och 31.4 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 och för att dokumentera relevanta samråd.

Artikel 35

Autentisering för och tillträde till det centrala AEO-systemet

1.   Autentisering av och tillträdeskontroll för ekonomiska aktörer och andra personer när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i AEO-systemet ska ske med hjälp av det system för enhetlig användaradministration och digital signatur som avses i artikel 14.

För att tullombud ska kunna autentiseras och kunna få tillgång till de gemensamma komponenterna i AEO-systemet måste deras befogenhet att agera i denna egenskap registreras i systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur eller i ett system för identitets- och tillträdeshantering som inrättats av en medlemsstat i enlighet med artikel 18.

2.   Autentisering av och tillträdeskontroll för tjänstemän från medlemsstaterna när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i AEO-systemet ska ske med hjälp av de nätverkstjänster som tillhandahålls av kommissionen.

3.   Autentisering av och tillträdeskontroll för kommissionens personal när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i AEO-systemet ska ske med hjälp av systemet för enhetlig användaradministration och digital signatur eller de nätverkstjänster som tillhandahålls av kommissionen.

Artikel 36

EU-portalen för näringsidkare

1.   EU-portalen för näringsidkare ska vara en inträdespunkt till AEO-systemet för ekonomiska aktörer och andra personer.

2.   EU-portalen för näringsidkare ska samverka med det centrala AEO-systemet och erbjuda omdirigering till den nationella portalen för näringsidkare, om en sådan har inrättats.

3.   EU-portalen för näringsidkare ska användas för att lämna in och utbyta information om AEO-ansökningar och AEO-beslut eller påföljande händelser som kan påverka det ursprungliga beslutet.

Artikel 37

Centrala AEO-systemet

1.   Det centrala AEO-systemet ska användas för att lämna in och utbyta information om AEO-ansökningar och AEO-beslut eller påföljande händelser som kan påverka det ursprungliga beslutet.

2.   Tullmyndigheterna ska använda det centrala AEO-systemet för tillämpningen av artiklarna 30 och 31 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

3.   Det centrala AEO-systemet ska samverka med EU-portalen för näringsidkare och med de nationella AEO-systemen, om sådana har inrättats.

Artikel 38

Nationell portal för näringsidkare

1.   Om en nationell portal för näringsidkare inrättats ska denna möjliggöra utbyte av information om AEO-ansökningar och AEO-beslut.

2.   De ekonomiska aktörerna ska använda den nationella portalen för näringsidkare, om en sådan inrättats, för att utbyta information med tullmyndigheterna när det gäller AEO-ansökningar och AEO-beslut.

3.   Den nationella portalen för näringsidkare ska samverka med det nationella AEO-systemet.

Artikel 39

Nationellt AEO-system

1.   Om ett nationellt AEO-system har inrättats ska detta användas av tullmyndigheten i den medlemsstat som inrättade det för att utbyta och lagra information om AEO-ansökningar och AEO-beslut eller påföljande händelser som kan påverka det ursprungliga beslutet.

2.   Det nationella AEO-systemet ska samverka med den nationella portalen för näringsidkare, om en sådan inrättats, och med det centrala AEO-systemet.

KAPITEL VII

DE ELEKTRONISKA SYSTEMENS FUNKTION OCH UTBILDNING I ATT ANVÄNDA DEM

Artikel 40

Utveckling, testning, införande och förvaltning av de elektroniska systemen

1.   Kommissionen ska utveckla, testa, införa och förvalta de gemensamma komponenterna. Medlemsstaterna ska utveckla, testa, införa och förvalta de nationella komponenterna.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella komponenterna kan samverka med de gemensamma komponenterna.

Artikel 41

Underhåll och förändringar av de elektroniska systemen

1.   Kommissionen ska underhålla de gemensamma komponenterna och medlemsstaterna ska underhålla sina nationella komponenter.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa en oavbruten drift av de elektroniska systemen.

3.   Kommissionen får ändra de elektroniska systemens gemensamma komponenter för att korrigera funktionsfel, lägga till nya funktioner eller ändra befintliga funktioner.

4.   Kommissionen ska informera medlemsstaterna om ändringar och uppdateringar av de gemensamma komponenterna.

5.   Medlemsstaterna ska informera kommissionen om sådana ändringar och uppdateringar av de nationella komponenterna som kan få återverkningar på de gemensamma komponenternas funktion.

6.   Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att information om ändringar och uppdateringar av de elektroniska systemen enligt punkterna 4 och 5 är offentligt tillgängliga.

Artikel 42

Tillfälligt fel i de elektroniska systemen

1.   Vid ett tillfälligt fel i de elektroniska systemen enligt artikel 6.3 b i kodexen ska ekonomiska aktörer och andra personer lämna in de uppgifter som behövs för att fullgöra formaliteterna med hjälp av metoder som fastställs av medlemsstaterna, inbegripet andra metoder än elektronisk databehandlingsteknik.

2.   Tullmyndigheterna ska se till att de uppgifter som lämnas in enligt punkt 1 görs tillgängliga i respektive elektroniskt system inom sju dagar från det att systemet blir tillgängligt igen.

3.   Kommissionen och medlemsstaterna ska informera varandra när elektroniska system till följd av tillfälliga fel inte är tillgängliga.

Artikel 43

Stöd till utbildning i användning av gemensamma komponenter och deras funktion

Kommissionen ska stödja medlemsstaterna rörande användningen av och funktionen hos de elektroniska systemens gemensamma komponenter genom att tillhandahålla lämpligt utbildningsmaterial.

KAPITEL VIII

DATASKYDD, HANTERING AV UPPGIFTER OCH ÄGANDE AV ELEKTRONISKA SYSTEM OCH DERAS SÄKERHET

Artikel 44

Skydd av personuppgifter

1.   De personuppgifter som registreras i de elektroniska systemen ska vid genomförande av tullagstiftningen behandlas med hänsyn till de särskilda målen för respektive elektroniskt system i enlighet med artiklarna 4.1, 14.1, 19.1, 28 och 33.1.

2.   I enlighet med artikel 62 i förordning (EU) 2018/1725 ska de nationella tillsynsmyndigheterna för skydd av personuppgifter och Europeiska datatillsynsmannen samarbeta för att säkerställa en samordnad tillsyn över behandlingen av de personuppgifter som registreras i de elektroniska systemen.

Artikel 45

Uppdatering av uppgifter i de elektroniska systemen

Medlemsstaterna ska säkerställa att de uppgifter som registreras på nationell nivå överensstämmer med de uppgifter som registreras i de gemensamma komponenterna och att uppgifterna är uppdaterade.

Artikel 46

Begränsningar av tillträde till och behandling av uppgifter

1.   En medlemsstat som registrerat uppgifter i de elektroniska systemens gemensamma komponenter ska få tillträde till eller kunna behandla dessa uppgifter. En annan medlemsstat kan också få tillträde till och behandla dessa uppgifter om den är involverad i behandlingen av en ansökan eller förvaltningen av ett beslut som rör dessa uppgifter.

2.   Ekonomiska aktörer eller andra personer som registrerat uppgifter i de elektroniska systemens gemensamma komponenter ska få tillträde till eller kunna behandla dessa uppgifter. En annan medlemsstat kan också få tillträde till och behandla dessa uppgifter om den är involverad i behandlingen av en ansökan eller förvaltningen av ett beslut som rör dessa uppgifter.

3.   En medlemsstat som registrerat uppgifter i det centrala EBTI-systemet ska få behandla dessa uppgifter. En annan medlemsstat kan också få behandla dessa uppgifter om den är involverad i behandlingen av en ansökan om rör dessa uppgifter, inbegripet via samråd enligt artikel 24. Alla medlemsstater har tillträde till uppgifterna i enlighet med artikel 23.2.

4.   Ekonomiska aktörer eller andra personer som registrerat uppgifter i det centrala EBTI-systemet ska få tillträde till eller kunna behandla dessa uppgifter. Alla medlemsstater har tillträde till uppgifterna i enlighet med artikel 23.2.

Artikel 47

Systemägande

1.   Kommissionen ska vara systemägare till de gemensamma komponenterna.

2.   Medlemsstaterna ska vara systemägare till de nationella komponenterna.

Artikel 48

Systemsäkerhet

1.   Kommissionen ska garantera de gemensamma komponenternas säkerhet. Medlemsstaterna ska garantera de nationella komponenternas säkerhet.

För dessa ändamål ska kommissionen och medlemsstaterna minst vidta nödvändiga åtgärder för att

| a) | förhindra att obehöriga personer får tillträde till installationer som används för behandling av uppgifter, |
| --- | --- |

a)

förhindra att obehöriga personer får tillträde till installationer som används för behandling av uppgifter,

| b) | förhindra att obehöriga personer för in uppgifter och läser, ändrar eller raderar uppgifter, |
| --- | --- |

b)

förhindra att obehöriga personer för in uppgifter och läser, ändrar eller raderar uppgifter,

| c) | upptäcka någon verksamhet som avses i leden a och b. |
| --- | --- |

c)

upptäcka någon verksamhet som avses i leden a och b.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska informera varandra om all verksamhet som kan innebära en överträdelse eller misstänkt överträdelse av de elektroniska systemens säkerhet.

KAPITEL IX

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 49

Bedömning av de elektroniska systemen

Kommissionen och medlemsstaterna ska utföra bedömningar av de komponenter som de ansvarar för och i synnerhet analysera komponenternas säkerhet och integritet och konfidentialiteten för de uppgifter som behandlas inom dessa komponenter.

Kommissionen och medlemsstaterna ska informera varandra om resultaten av dessa bedömningar.

Artikel 50

Upphävande

Genomförandeförordning (EU) 2017/2089 ska upphöra att gälla.

Artikel 51

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/578 av den 11 april 2016 om upprättande av ett arbetsprogram för utveckling och införande av de elektroniska system som föreskrivs i unionens tullkodex (EUT L 99, 15.4.2016, s. 6).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2089 av den 14 november 2017 om tekniska arrangemang för utveckling, underhåll och användning av elektroniska system för utbyte av uppgifter och för lagring av sådana uppgifter i enlighet med unionens tullkodex (EUT L 297, 15.11.2017, s. 13).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1)

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex (EUT L 343, 29.12.2015, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

7

---

| 24.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 167/18

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1027

av den 21 juni 2019

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Tiroler Speck” [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.3 a, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Österrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ”Tiroler Speck”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1065/97 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Österrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ”Tiroler Speck”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1065/97 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 i den förordningen. Detta var också första gången som ett sammanfattande dokument för ”Tiroler Speck” offentliggjordes. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 i den förordningen. Detta var också första gången som ett sammanfattande dokument för ”Tiroler Speck” offentliggjordes.

| (3) | I märkningsreglerna i den produktspecifikation som var tillämplig när ansökan om ändring lämnades in till kommissionen angavs att den skyddade geografiska beteckningen ”Tiroler Speck” inte kunde översättas till något annat språk. Den föreslagna ändringen syftade bland annat till att tillåta användning av översättningar av det skyddade namnet under vissa omständigheter. |
| --- | --- |

(3)

I märkningsreglerna i den produktspecifikation som var tillämplig när ansökan om ändring lämnades in till kommissionen angavs att den skyddade geografiska beteckningen ”Tiroler Speck” inte kunde översättas till något annat språk. Den föreslagna ändringen syftade bland annat till att tillåta användning av översättningar av det skyddade namnet under vissa omständigheter.

| (4) | Kommissionen mottog den 7 maj 2018 ett meddelande om invändning från Italien. Kommissionen mottog den tillhörande motiverade invändningen den 5 juli 2018. Italien invände mot ändringen av märkningsreglerna avseende användning av översättningar av det skyddade namnet. Italien hävdade på grundval av artikel 10.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012 att tillåten användning av översättningar av det skyddade namnet, även om det står tillsammans med det skyddade namnet på tyska, skulle äventyra överlevnaden för ett identiskt eller delvis identiskt namn (Südtiroler Speck/Speck Alto Adige [SGB]). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen mottog den 7 maj 2018 ett meddelande om invändning från Italien. Kommissionen mottog den tillhörande motiverade invändningen den 5 juli 2018. Italien invände mot ändringen av märkningsreglerna avseende användning av översättningar av det skyddade namnet. Italien hävdade på grundval av artikel 10.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012 att tillåten användning av översättningar av det skyddade namnet, även om det står tillsammans med det skyddade namnet på tyska, skulle äventyra överlevnaden för ett identiskt eller delvis identiskt namn (Südtiroler Speck/Speck Alto Adige [SGB]).

| (5) | Kommissionen fann invändningen giltig och uppmanade, genom en skrivelse av den 16 augusti 2018, Österrike och Italien att inleda lämpliga samråd under tre månader för att sinsemellan försöka nå en överenskommelse i enlighet med sina interna förfaranden. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen fann invändningen giltig och uppmanade, genom en skrivelse av den 16 augusti 2018, Österrike och Italien att inleda lämpliga samråd under tre månader för att sinsemellan försöka nå en överenskommelse i enlighet med sina interna förfaranden.

| (6) | En överenskommelse nåddes mellan parterna. Österrike meddelade i en skrivelse av den 30 augusti 2018 resultatet av överenskommelsen till kommissionen. Österrike och Italien enades om att märkningsreglerna för produktspecifikationen för namnet ”Tiroler Speck” (SGB) bör behålla förbudet mot att använda översättningar av det skyddade namnet i märkning. Mot bakgrund av ovanstående kan slutsatsen dras att överenskommelsen ersätter ansökan om ändring vad gäller märkningsreglerna. |
| --- | --- |

(6)

En överenskommelse nåddes mellan parterna. Österrike meddelade i en skrivelse av den 30 augusti 2018 resultatet av överenskommelsen till kommissionen. Österrike och Italien enades om att märkningsreglerna för produktspecifikationen för namnet ”Tiroler Speck” (SGB) bör behålla förbudet mot att använda översättningar av det skyddade namnet i märkning. Mot bakgrund av ovanstående kan slutsatsen dras att överenskommelsen ersätter ansökan om ändring vad gäller märkningsreglerna.

| (7) | I enlighet med punkt 5.5 i den offentliggjorda ansökan om ändring skulle märkningsreglerna i produktspecifikationen ha ersatts med följande:

  ”
  På varje enhet som har förpackats och är redo för försäljning måste anläggningsnumret, en identifieringskod i form av ett partinummer eller ett datum samt orden ’Tiroler Speck SGB’ anges i denna form på en framträdande plats och på ett läsbart och outplånligt sätt.


  Dessutom kan den styckningsdetalj som använts och/eller producentens region inom det avgränsade geografiska området också anges. Exempel på märkning: – ’Tiroler Speck SGB bacon’ – ’Tiroler Speck SGB av skinka’ – ’Tiroler Speck SGB av kotlett från Zillertal’ – ’Tiroler Speck SGB av sidfläsk från Ötztalregionen’.


  En beteckning på vardagsspråket i marknadsföringsområdet får användas, förutsatt att den tyska benämningen ’Tiroler Speck SGB’ också anges.


  Namn, firmanamn och privata märkningar kan också anges, under förutsättning att förpackningen därigenom inte blir vilseledande.
  ” |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med punkt 5.5 i den offentliggjorda ansökan om ändring skulle märkningsreglerna i produktspecifikationen ha ersatts med följande:

”
  På varje enhet som har förpackats och är redo för försäljning måste anläggningsnumret, en identifieringskod i form av ett partinummer eller ett datum samt orden ’Tiroler Speck SGB’ anges i denna form på en framträdande plats och på ett läsbart och outplånligt sätt.

Dessutom kan den styckningsdetalj som använts och/eller producentens region inom det avgränsade geografiska området också anges. Exempel på märkning: – ’Tiroler Speck SGB bacon’ – ’Tiroler Speck SGB av skinka’ – ’Tiroler Speck SGB av kotlett från Zillertal’ – ’Tiroler Speck SGB av sidfläsk från Ötztalregionen’.

En beteckning på vardagsspråket i marknadsföringsområdet får användas, förutsatt att den tyska benämningen ’Tiroler Speck SGB’ också anges.

Namn, firmanamn och privata märkningar kan också anges, under förutsättning att förpackningen därigenom inte blir vilseledande.
  ”

| (8) | Motiveringen för dessa ändringar som angavs i ansökan om ändring var följande:

  ”
  Detaljerade och uttömmande regler om märkning bidrar till att förbättra insynen och den information som ges till konsumenterna. Användningen av ytterligare information har också reglerats så att den styckningsdetalj som har använts och/eller tillverkarens region inom det avgränsade geografiska området ska kunna anges mer exakt, på så sätt att produktens regionala karaktär framhävs och en mer detaljerad beskrivning av produkten tillhandahålls genom att ytterligare information inkluderas om de styckningsdetaljer som används. Detta ger en korrektare beskrivning av produkten och mer riktad information till konsumenterna.
  ” |
| --- | --- |

(8)

Motiveringen för dessa ändringar som angavs i ansökan om ändring var följande:

”
  Detaljerade och uttömmande regler om märkning bidrar till att förbättra insynen och den information som ges till konsumenterna. Användningen av ytterligare information har också reglerats så att den styckningsdetalj som har använts och/eller tillverkarens region inom det avgränsade geografiska området ska kunna anges mer exakt, på så sätt att produktens regionala karaktär framhävs och en mer detaljerad beskrivning av produkten tillhandahålls genom att ytterligare information inkluderas om de styckningsdetaljer som används. Detta ger en korrektare beskrivning av produkten och mer riktad information till konsumenterna.
  ”

| (9) | I enlighet med den ovannämnda överenskommelsen kommer märkningsreglerna i produktspecifikationen i stället att ersättas med följande:

  ”
  På varje enhet som har förpackats och är redo för försäljning måste anläggningsnumret, en identifieringskod i form av ett partinummer eller ett datum samt namnet på den skyddade geografiska beteckningen ’Tiroler Speck’ anges på en framträdande plats och på ett läsbart och outplånligt sätt. Namnet på den skyddade geografiska beteckningen ’Tiroler Speck’ får inte översättas till ett annat språk.


  Uttrycket ’skyddad geografisk beteckning’ och/eller förkortningen ’SGB’ måste anges omedelbart efter namnet på den skyddade geografiska beteckningen ’Tiroler Speck’ och får också anges på ett annat vardagsspråk än tyska, antingen i stället för eller utöver den tyska versionen.


  För att ge bättre information till konsumenterna får beskrivande uttryck om produkten, bland annat den styckningsdetalj som används (’bacon’, ’kotlett’, ’sida’ eller ’av skinka’, ’av kotlett’, ’av sidfläsk’), också användas på vardagsspråket i det land där produkten saluförs. Dessa uttryck måste dock stå tydligt åtskilda från den skyddade geografiska beteckningen ’Tiroler Speck’. Detta kan åstadkommas genom att uttrycken skrivs på olika rader, med tillräckligt radavstånd. På teknisk märkning kan det dock hända att det av utrymmesskäl inte är möjligt att åtskilja de två uttrycken.


  Utan att det påverkar skyldigheten att tydligt åtskilja den skyddade geografiska beteckningen från den kompletterande beskrivningen på så kallad teknisk märkning, dvs. märkning som i allmänhet fästs på baksidan av den förpackade produkten som är färdig att släppas ut på marknaden, kan det hända att det av utrymmesskäl inte är möjligt att åtskilja de två beteckningarna genom att ange dem på olika rader.


  Översättningar av referenser till regionen Tyrolen som ursprungsort får inte läggas till i de beskrivande uttrycken om produkten.


  Producentens region inom det avgränsade geografiska området får också anges, men måste stå åtskilt från den skyddade geografiska beteckningen ’Tiroler Speck’ och uttrycket ’skyddad geografisk beteckning’ och/eller förkortningen ’SGB’.


  Namn, firmanamn och privata märkningar får också anges, under förutsättning att förpackningen därigenom inte blir vilseledande.
  ” |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med den ovannämnda överenskommelsen kommer märkningsreglerna i produktspecifikationen i stället att ersättas med följande:

”
  På varje enhet som har förpackats och är redo för försäljning måste anläggningsnumret, en identifieringskod i form av ett partinummer eller ett datum samt namnet på den skyddade geografiska beteckningen ’Tiroler Speck’ anges på en framträdande plats och på ett läsbart och outplånligt sätt. Namnet på den skyddade geografiska beteckningen ’Tiroler Speck’ får inte översättas till ett annat språk.

Uttrycket ’skyddad geografisk beteckning’ och/eller förkortningen ’SGB’ måste anges omedelbart efter namnet på den skyddade geografiska beteckningen ’Tiroler Speck’ och får också anges på ett annat vardagsspråk än tyska, antingen i stället för eller utöver den tyska versionen.

För att ge bättre information till konsumenterna får beskrivande uttryck om produkten, bland annat den styckningsdetalj som används (’bacon’, ’kotlett’, ’sida’ eller ’av skinka’, ’av kotlett’, ’av sidfläsk’), också användas på vardagsspråket i det land där produkten saluförs. Dessa uttryck måste dock stå tydligt åtskilda från den skyddade geografiska beteckningen ’Tiroler Speck’. Detta kan åstadkommas genom att uttrycken skrivs på olika rader, med tillräckligt radavstånd. På teknisk märkning kan det dock hända att det av utrymmesskäl inte är möjligt att åtskilja de två uttrycken.

Utan att det påverkar skyldigheten att tydligt åtskilja den skyddade geografiska beteckningen från den kompletterande beskrivningen på så kallad teknisk märkning, dvs. märkning som i allmänhet fästs på baksidan av den förpackade produkten som är färdig att släppas ut på marknaden, kan det hända att det av utrymmesskäl inte är möjligt att åtskilja de två beteckningarna genom att ange dem på olika rader.

Översättningar av referenser till regionen Tyrolen som ursprungsort får inte läggas till i de beskrivande uttrycken om produkten.

Producentens region inom det avgränsade geografiska området får också anges, men måste stå åtskilt från den skyddade geografiska beteckningen ’Tiroler Speck’ och uttrycket ’skyddad geografisk beteckning’ och/eller förkortningen ’SGB’.

Namn, firmanamn och privata märkningar får också anges, under förutsättning att förpackningen därigenom inte blir vilseledande.
  ”

| (10) | Motiveringen till dessa ändringar i överenskommelsen, som ska betraktas som en del av ansökan om ändring i dess ändrade lydelse enligt överenskommelsen, är följande:

  ”
  Å ena sidan kommer man att fortsätta att se till att det skyddade namnet ’Tiroler Speck’ endast används i sin registrerade version. Å andra sidan omfattar den begärda ändringen ytterligare beskrivande information om produkten med avseende på de styckningsdetaljer som används och producentens region inom det avgränsade geografiska området. Detta skulle ge konsumenterna uttömmande och öppen information i den mening som avses i förordning (EU) nr 1169/2011 och mer detaljerad information om den skyddade geografiska beteckningen ’Tiroler Speck’. Följande formuleringar kan nämnas som exempel: ’Tiroler Speck SGB – bacon – från Zillertal’, ’Tiroler Speck SGB – av skinka’, ’Tiroler Speck SGB bacon’.
  ” |
| --- | --- |

(10)

Motiveringen till dessa ändringar i överenskommelsen, som ska betraktas som en del av ansökan om ändring i dess ändrade lydelse enligt överenskommelsen, är följande:

”
  Å ena sidan kommer man att fortsätta att se till att det skyddade namnet ’Tiroler Speck’ endast används i sin registrerade version. Å andra sidan omfattar den begärda ändringen ytterligare beskrivande information om produkten med avseende på de styckningsdetaljer som används och producentens region inom det avgränsade geografiska området. Detta skulle ge konsumenterna uttömmande och öppen information i den mening som avses i förordning (EU) nr 1169/2011 och mer detaljerad information om den skyddade geografiska beteckningen ’Tiroler Speck’. Följande formuleringar kan nämnas som exempel: ’Tiroler Speck SGB – bacon – från Zillertal’, ’Tiroler Speck SGB – av skinka’, ’Tiroler Speck SGB bacon’.
  ”

| (11) | Innehållet i överenskommelsen mellan Österrike och Italien bör beaktas, eftersom det är förenligt med bestämmelserna i förordning (EU) nr 1151/2012 och annan EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

(11)

Innehållet i överenskommelsen mellan Österrike och Italien bör beaktas, eftersom det är förenligt med bestämmelserna i förordning (EU) nr 1151/2012 och annan EU-lagstiftning.

| (12) | Det sammanfattande dokumentet har ändrats i enlighet med detta. De ändringar som gjorts i det sammanfattande dokumentet efter överenskommelsen är inte väsentliga, och de märkningsregler som ifrågasätts i invändningen återgår under alla omständigheter till ursprunglig status. Därför är en upprepning av den granskning som avses i artikel 51.4 i förordning (EU) nr 1151/2012 inte nödvändig. Den konsoliderade versionen av det sammanfattade dokumentet bör offentliggöras för kännedom. |
| --- | --- |

(12)

Det sammanfattande dokumentet har ändrats i enlighet med detta. De ändringar som gjorts i det sammanfattande dokumentet efter överenskommelsen är inte väsentliga, och de märkningsregler som ifrågasätts i invändningen återgår under alla omständigheter till ursprunglig status. Därför är en upprepning av den granskning som avses i artikel 51.4 i förordning (EU) nr 1151/2012 inte nödvändig. Den konsoliderade versionen av det sammanfattade dokumentet bör offentliggöras för kännedom.

| (13) | Mot bakgrund av detta anser kommissionen att ändringen bör godkännas i dess ändrade lydelse enligt överenskommelsen. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av detta anser kommissionen att ändringen bör godkännas i dess ändrade lydelse enligt överenskommelsen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Tiroler Speck” (SGB), i dess ändrade lydelse enligt denna förordning, godkänns. Det konsoliderade sammanfattande dokumentet återges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1065/97 av den 12 juni 1997 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 1107/96 beträffande registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 (EGT L 156, 13.6.1997, s. 5).

2

(3)  
  EUT C 46, 8.2.2018, s. 8.

3

---

BILAGA

”
  TIROLER SPECK
  ”

EU-nr: PGI-AT-02162 – 8.8.2016

SUB ( )

SGB (X)

1.   Namn

”Tiroler Speck”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Österrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta osv.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Tiroler Speck” SGB är en traditionell, icke-industriell, rimmad produkt av fläskkött tillverkad av benfri lägg, kotlett, sida, bog eller karré, som därefter har torrsaltats, smaksatts med en särskild kryddblandning som åtminstone innehåller enbär, svartpeppar och vitlök, och har rimmats och kallrökts enligt en regionspecifik process där minst 50 % bok- eller askträ används, och har lufttorkats. Den yttre färgen är mörkbrun, och snittytan är rödaktig med ett vitt fettlager. Doften är intensivt och aromatiskt kryddig med tydliga mogna toner och en rökig doft. Smaken är något kryddig, och går från tydliga och igenkännbara rökiga toner till en fyllig köttsmak, avrundad med en igenkännbar sälta.

Fysikalisk-kemiska och mikrobiologiska egenskaper:

| | Förhållande mellan vatten och protein: högst 1,7 (tolerans + 0,2). |
| --- | --- |

Förhållande mellan vatten och protein: högst 1,7 (tolerans + 0,2).

| | Salthalt (NaCl): högst 5,0 % (tolerans + 1,5 % [mitt] + 2,0 % [kant]). |
| --- | --- |

Salthalt (NaCl): högst 5,0 % (tolerans + 1,5 % [mitt] + 2,0 % [kant]).

”Tiroler Speck” tillverkas uteslutande i det avgränsade geografiska området och är i sin slutliga form tillgängligt antingen vakuumförpackat eller förpackat i en kontrollerad atmosfär, och antingen ouppskuret, i bitar eller i skivor.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

De styckningsdetaljer som används för ”Tiroler Speck” SGB har sitt ursprung i Europeiska unionen och utgörs av lägg med svål, med eller utan innanlår, kotlett med svål, sida med svål (med eller utan brosk), bog med svål, och karré utan svål, samtliga urbenade och styckade i enlighet med god tillverkningssed.

3.4   Särskilda steg i tillverkningen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i tillverkningen (från saltningen till slutprodukten) äger rum i det avgränsade geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

”Tiroler Speck” SGB måste skäras upp av en specialist som utbildats i tillverkningen av ”Tiroler Speck” SGB och som kallas Tiroler Speckmeister, eller måste skäras upp under dennes överinseende. Vid uppskärningen måste en sensorisk kontroll utföras på varje färdigt parti för att säkerställa att det inte förekommer några oavsiktliga avvikelser i färg eller smak. Om brister konstateras (t.ex. förruttnelse, färgdefekter eller att det bildas en oönskad torr kant) måste åtgärder vidtas omedelbart för att anpassa kontrollparametrarna (t.ex. temperatur, fuktighet eller varaktigheten av varje steg i processen) för de partier eller enheter som fortfarande är under produktion. För att denna kvalitetssäkring ska kunna göras utan dröjsmål måste produktionsstegen för tillverkningen av förpackade enheter ”Tiroler Speck” SGB genomföras uteslutande inom produktionsanläggningen eller gruppen av anläggningar (dvs. ett jordbruksföretag med flera olika anläggningar som var och en utför enskilda stadier i tillverkningen av ”Tiroler Speck” SGB, eller med flera olika postadresser i ett och samma område).

För att undvika eventuella negativa effekter på grund av oxidation eller uttorkning eller på grund av nedbrytning beroende på mögeltillväxt och därigenom undvika kvalitetsförluster, måste tiden mellan uppskärningen och förpackningen hållas kort, vilket är anledningen till att förpackningen av ”Tiroler Speck” SGB, vare sig produkten är ouppskuren, i bitar eller i skivor, vakuumförpackad eller förpackad i en kontrollerad atmosfär, måste äga rum inom det avgränsade geografiska området. Om det emellertid på grund av särskilda förfaranden krävs en lagringsperiod innan uppskärningen påbörjas, ska denna endast äga rum i vakuumförpackning eller i en kontrollerad atmosfär (initialförpackning) för att undvika kvalitetsförluster på grund av ytterligare uttorkning eller på grund av mikrobiologisk nedbrytning orsakad av mögeltillväxt. ”Tiroler Speck” SGB skärs därefter antingen i bitar för hushållsbruk eller så avlägsnas svålen och köttet bereds och skärs i skivor eller görs ”köksfärdigt”, och antingen vakuumförpackas eller förpackas i en kontrollerad atmosfär (slutförpackning).

”Tiroler Speck” SGB får säljas ouppskuret till anläggningar inom livsmedelsdetaljhandeln under förutsättning att det skärs upp i närvaro av köparen och att denna andel ouppskuret ”Tiroler Speck” SGB inte överstiger 10 % av det motsvarande dagspartiet, och att återstoden, när den kontrolleras som en del av uppskärningen (i bitar, skivor, tärningar, osv.), inte visar några tecken på att partiet innehåller defekter som tyder på att det Speck som ska säljas ouppskuret är belagt med defekter.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

På varje enhet som har förpackats och är redo för försäljning måste anläggningsnumret, en identifieringskod i form av ett partinummer eller ett datum samt namnet på den skyddade geografiska beteckningen ”Tiroler Speck” anges på en framträdande plats och på ett läsbart och outplånligt sätt. Namnet på den skyddade geografiska beteckningen ”Tiroler Speck” får inte översättas till ett annat språk.

Uttrycket ”skyddad geografisk beteckning” och/eller förkortningen ”SGB” måste anges omedelbart efter namnet på den skyddade geografiska beteckningen ”Tiroler Speck” och får också anges på ett annat vardagsspråk än tyska, antingen i stället för eller utöver den tyska versionen.

Beskrivande uttryck om produkten, bland annat den styckningsdetalj som används (”bacon”, ”kotlett”, ”sida” eller ”av skinka”, ”av kotlett”, ”av sidfläsk”), får också användas på vardagsspråket i det land där produkten saluförs. Dessa uttryck måste dock stå tydligt åtskilda från den skyddade geografiska beteckningen ”Tiroler Speck”. Detta kan åstadkommas genom att uttrycken skrivs på olika rader, med tillräckligt radavstånd. På teknisk märkning kan det dock hända att det av utrymmesskäl inte är möjligt att åtskilja de två uttrycken.

Översättningar av referenser till regionen Tyrolen som ursprungsort får inte läggas till i de beskrivande uttrycken om produkten.

Producentens region inom det avgränsade geografiska området får också anges, men måste stå åtskilt från den skyddade geografiska beteckningen ”Tiroler Speck” och uttrycket ”skyddad geografisk beteckning” och/eller förkortningen ”SGB”.

Namn, firmanamn och privata märkningar får också anges, under förutsättning att förpackningen därigenom inte blir vilseledande.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Delstaten Tyrolen

5.   Samband med det geografiska området

I Tyrolens bergslandskap, som kännetecknas av jordbruksmark, har tillverkningen av Speck utarbetats och förfinats som ett sätt att bevara färskt kött under många generationer. Kunskapen om det särskilda receptet på kryddor och den traditionella produktionsmetoden för ”Tiroler Speck” fördes vidare av varje generation jordbrukare till deras barn. Denna tradition, som förts vidare från person till person, utvecklades till en allmänt accepterad standard för dagens kommersiella tillverkning av ”Tiroler Speck”. Torkningen i den rena tyrolska bergsluften, den milda rökningen där särskilda kryddblandningar används, och användningen av bok- eller askträ för att skapa röken – som alla är nödvändiga delar av tillverkningsprocessen – utgör ett särskilt, regionspecifikt förfarande som ger ”Tiroler Speck” dess typiska mörkbruna utseende. Med undantag av s.k. Schopfspeck (Speck av karré) är styckningsdetaljernas ytor täckta av vitt fett och köttet har en djupt röd färg som mörknar på köttsidan. De omisskännliga egenskaperna hos denna produkt är dess aromatiskt kryddiga doft med igenkännbara och mogna toner samt dess lättkryddade smak med rökiga och salta toner, som hela tiden underbyggs av fläskköttets arom. I denna bredare kontext är det vanligt med regionala skillnader och subtila förändringar av de organoleptiska egenskaperna, beroende på de kulturella särdrag som har rotat sig i de motsvarande områdena och dalarna i det avgränsade geografiska området. Följaktligen har vissa aspekter av produktens typiska karaktärsdrag, såsom smakprofilen eller inslagen av rökt trä, särskilda regionala särdrag utan att detta påverkar eller ändrar den övergripande identiteten för ”Tiroler Speck” SGB.

Den traditionella tillverkningsmetoden som har utvecklats inom det geografiska området bygger på tillverkarnas expertkunskaper, som har förts vidare under århundradenas lopp.

De kunskaper och den hantverksmässiga tradition som representeras av Tiroler Speckmeister garanterar produktens kvalitet. Tiroler Speckmeisters sekellånga praktiska erfarenhet av den inverkan som råvarorna och klimatförhållandena har på produktens kvalitet (inklusive kunskaper om störande faktorer som påverkar produkten, orsaker till avvikelser, de ständigt föränderliga egenskaperna hos råvarorna och miljöfaktorerna samt de ömsesidiga effekterna av produktionsparametrarna) spelar en avgörande roll för att uppnå slutproduktens höga kvalitetsstandard. Lufttorkningens varaktighet mäts därför av Tiroler Speckmeister på grundval av de rådande klimatförhållandena i regionen och storleken på styckningsdetaljerna. Detta för att säkerställa en noggrann torkningsprocess och en produkt av felfri kvalitet med alla dess typiska särdrag (mörkbrun yttre färg, halvfast till fast konsistens, enbärssmak med igenkännbara salta toner och en rökig doft).

Det faktum att tillverkningsprocessen övervakas av en Tiroler Speckmeister, som regelbundet får ytterligare specialistutbildning, förhindrar all skadlig inverkan på produkten och eventuella kvalitetsförluster.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(Artikel 6.1 andra stycket i förordningen)

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/tirolerspeck/

---

BESLUT

| 24.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 167/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 167/24

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/1028

av den 14 juni 2019

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella olivrådets medlemsråd vad gäller handelsnormerna för olivoljor och olivoljor av pressrester

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.3 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | 2015 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver (nedan kallat avtalet) undertecknades på unionens vägnar i enlighet med rådets beslut (EU) 2016/1892 (1) av den 18 november 2016 i Förenta nationernas högkvarter i New York med förbehåll för ingående vid en senare tidpunkt. Avtalet trädde provisoriskt i kraft den 1 januari 2017 i enlighet med dess artikel 31.2. |
| --- | --- |

(1)

2015 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver (nedan kallat avtalet) undertecknades på unionens vägnar i enlighet med rådets beslut (EU) 2016/1892 (1) av den 18 november 2016 i Förenta nationernas högkvarter i New York med förbehåll för ingående vid en senare tidpunkt. Avtalet trädde provisoriskt i kraft den 1 januari 2017 i enlighet med dess artikel 31.2.

| (2) | Avtalet ingicks den 17 maj 2019 genom rådets beslut (EU) 2019/848 (2). |
| --- | --- |

(2)

Avtalet ingicks den 17 maj 2019 genom rådets beslut (EU) 2019/848 (2).

| (3) | I enlighet med artikel 7 första stycket i avtalet ska Internationella olivrådets medlemsråd (nedan kallat medlemsrådet) anta beslut som ändrar handelsnormerna för olivoljor och olivoljor av pressrester. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 7 första stycket i avtalet ska Internationella olivrådets medlemsråd (nedan kallat medlemsrådet) anta beslut som ändrar handelsnormerna för olivoljor och olivoljor av pressrester.

| (4) | Under det 109:e sammanträdet den 17–21 juni 2019 ska medlemsrådet anta beslut som ändrar handelsnormerna för olivoljor och olivoljor av pressrester. |
| --- | --- |

(4)

Under det 109:e sammanträdet den 17–21 juni 2019 ska medlemsrådet anta beslut som ändrar handelsnormerna för olivoljor och olivoljor av pressrester.

| (5) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i medlemsrådet, eftersom de beslut som antas kommer att rättslig verkan för unionen vid internationell handel med övriga medlemmar i Internationella olivrådet, och eftersom de kommer att kunna få avgörande verkan på innehållet i unionsrätten, närmare bestämt på de handelsnormer för olivolja som kommissionen antagit i enlighet med artikel 75 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (3). |
| --- | --- |

(5)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i medlemsrådet, eftersom de beslut som antas kommer att rättslig verkan för unionen vid internationell handel med övriga medlemmar i Internationella olivrådet, och eftersom de kommer att kunna få avgörande verkan på innehållet i unionsrätten, närmare bestämt på de handelsnormer för olivolja som kommissionen antagit i enlighet med artikel 75 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (3).

| (6) | De beslut som medlemsrådet ska anta rör ändring av en rubrik, fel- och siffermarginaler, kromatogram, precisionsvärden och hänvisningar till andra dokument. De har varit föremål för ingående diskussioner mellan vetenskapliga och tekniska experter på olivolja hos kommissionen och i medlemsstaterna. De kommer att bidra till harmonisering av normerna för olivolja på det internationella planet och skapa en ram som sörjer för rättvisa konkurrensförhållanden inom handeln med olivoljeprodukter. Dessa beslut bör därför tillstyrkas och det kommer följaktligen att krävas ändringar av kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 (4). |
| --- | --- |

(6)

De beslut som medlemsrådet ska anta rör ändring av en rubrik, fel- och siffermarginaler, kromatogram, precisionsvärden och hänvisningar till andra dokument. De har varit föremål för ingående diskussioner mellan vetenskapliga och tekniska experter på olivolja hos kommissionen och i medlemsstaterna. De kommer att bidra till harmonisering av normerna för olivolja på det internationella planet och skapa en ram som sörjer för rättvisa konkurrensförhållanden inom handeln med olivoljeprodukter. Dessa beslut bör därför tillstyrkas och det kommer följaktligen att krävas ändringar av kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 (4).

| (7) | Om antagandet av dessa beslut av medlemsrådet skjuts upp under Internationella olivrådets 109:e sammanträde till följd av att vissa medlemmar inte kan ge sitt godkännande, bör ståndpunkten som avses i bilagan till detta beslut intas på unionens vägnar inom ramen för ett eventuellt förfarande för antagande av medlemsrådet genom skriftväxling i enlighet med artikel 10.6 i avtalet. Förfarandet för antagande genom skriftväxling bör inledas före medlemsrådets nästa ordinarie sammanträde i november 2019. |
| --- | --- |

(7)

Om antagandet av dessa beslut av medlemsrådet skjuts upp under Internationella olivrådets 109:e sammanträde till följd av att vissa medlemmar inte kan ge sitt godkännande, bör ståndpunkten som avses i bilagan till detta beslut intas på unionens vägnar inom ramen för ett eventuellt förfarande för antagande av medlemsrådet genom skriftväxling i enlighet med artikel 10.6 i avtalet. Förfarandet för antagande genom skriftväxling bör inledas före medlemsrådets nästa ordinarie sammanträde i november 2019.

| (8) | För att skydda unionens intressen bör dess företrädare i medlemsrådet kunna begära att antagandet av besluten om att ändra handelsnormerna för olivoljor och olivoljor av pressrester på medlemsrådets 109:e möte skjuts upp om nya vetenskapliga eller tekniska rön som läggs fram före eller under det mötet ifrågasätter den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar. |
| --- | --- |

(8)

För att skydda unionens intressen bör dess företrädare i medlemsrådet kunna begära att antagandet av besluten om att ändra handelsnormerna för olivoljor och olivoljor av pressrester på medlemsrådets 109:e möte skjuts upp om nya vetenskapliga eller tekniska rön som läggs fram före eller under det mötet ifrågasätter den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid det 109:e sammanträdet i medlemsrådet den 17–21 juni 2019 eller inom ramen för ett förfarande för antagande av beslut av medlemsrådet genom skriftväxling som ska inledas före nästa ordinarie sammanträde i november 2019, vad gäller handelsnormerna för olivoljor och olivoljor av pressrester, fastställs i bilagan.

Artikel 2

Om den ståndpunkt som avses i artikel 1 kan komma att påverkas av nya vetenskapliga och tekniska rön som läggs fram före eller under det 109:e mötet i medlemsrådet ska unionen begära att antagandet i medlemsrådet av beslut som ändrar handelsnormerna för olivoljor och olivoljor av pressrester inte ska äga rum förrän unionens ståndpunkt har fastställts på grundval av de nya rönen.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den Luxemburg den 14 juni 2019.

På rådets vägnar

E.O. TEODOROVICI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2016/1892 av den 10 oktober 2016 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av 2015 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver (EUT L 293, 28.10.2016, s. 2).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2019/848 av den 17 maj 2019 om ingående på Europeiska unionens vägnar av 2015 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver (EUT L 139, 27.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

3

(4)  Kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 av den 11 juli 1991 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder (EGT L 248, 5.9.1991, s. 1).

4

---

BILAGA

Unionen ska stödja följande ändringar av Internationella olivrådets metoder vid det 109:e sammanträdet i medlemsrådet den 17–21 juni 2019 eller inom ramen för ett förfarande för antagande av beslut av medlemsrådet genom skriftväxling som ska inledas före nästa ordinarie sammanträde i november 2019.

| — | Översyn av metod COI/T.20/Dok. nr 19/Rev. 5 (”Spektrofotometrisk undersökning i ultraviolett ljus”): det absoluta värdet stryks och precisionsvärdena ses över. |
| --- | --- |

—

Översyn av metod COI/T.20/Dok. nr 19/Rev. 5 (”Spektrofotometrisk undersökning i ultraviolett ljus”): det absoluta värdet stryks och precisionsvärdena ses över.

| — | Översyn av metod COI/T.20/Dok. nr 42–2/Rev. 3 (”Precisionsvärden för de analysmetoder som antagits av Internationella olivrådet”): översyn av de precisionsvärden som hänger samman med metoderna COI/T.20/Dok. nr 19 och COI/T.20/Dok. nr 26. |
| --- | --- |

—

Översyn av metod COI/T.20/Dok. nr 42–2/Rev. 3 (”Precisionsvärden för de analysmetoder som antagits av Internationella olivrådet”): översyn av de precisionsvärden som hänger samman med metoderna COI/T.20/Dok. nr 19 och COI/T.20/Dok. nr 26.

| — | Översyn av metod COI/T.20/Dok. nr 26/Rev. 4 (”Bestämning av sammansättningen och halten av steroler samt alkoholhaltiga beredningar genom kapillärgaskromatografi”): ändring av rubriken, fel- och siffermarginalerna och kromatogrammen. |
| --- | --- |

—

Översyn av metod COI/T.20/Dok. nr 26/Rev. 4 (”Bestämning av sammansättningen och halten av steroler samt alkoholhaltiga beredningar genom kapillärgaskromatografi”): ändring av rubriken, fel- och siffermarginalerna och kromatogrammen.

Unionens företrädare i medlemsrådet får godkänna tekniska anpassningar till andra metoder eller dokument från Internationella olivrådet utan något nytt beslut av rådet om dessa tekniska anpassningar följer av de ändringar som avses i första stycket.

---

| 24.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 167/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 167/27

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/1029

av den 18 juni 2019

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i de relevanta kommittéerna inom Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa vad gäller förslagen till ändringar av FN-föreskrifterna nr 14, 17, 24, 30, 44, 51, 64, 75, 78, 79, 83, 85, 90, 115, 117, 129, 138, 139, 140 och 145, vad gäller förslagen till ändringar av de globala tekniska föreskrifterna nr 15 and 19, vad gäller förslaget till ändring av den ömsesidiga resolutionen M.R.2, vad gäller förslaget till en ny FN-föreskrift samt vad gäller förslagen om ändring av godkännandena av utarbetande av globala tekniska föreskrifter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut 97/836/EG (1) anslöt sig unionen till Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännanden utfärdade i enlighet med dessa föreskrifter (nedan kallad den reviderade överenskommelsen av år 1958). Den reviderade överenskommelsen av år 1958 trädde i kraft den 24 mars 1998. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut 97/836/EG (1) anslöt sig unionen till Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännanden utfärdade i enlighet med dessa föreskrifter (nedan kallad den reviderade överenskommelsen av år 1958). Den reviderade överenskommelsen av år 1958 trädde i kraft den 24 mars 1998.

| (2) | Genom rådets beslut 2000/125/EG (2) anslöt sig unionen till överenskommelsen om fastställande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon (nedan kallad parallellöverenskommelsen). Parallellöverenskommelsen trädde i kraft den 15 februari 2000. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets beslut 2000/125/EG (2) anslöt sig unionen till överenskommelsen om fastställande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon (nedan kallad parallellöverenskommelsen). Parallellöverenskommelsen trädde i kraft den 15 februari 2000.

| (3) | Enligt artikel 1 i den reviderade överenskommelsen av år 1958 och artikel 6 i parallellöverenskommelsen får den administrativa kommittén för den reviderade överenskommelsen av år 1958 och den verkställande kommittén för parallellöverenskommelsen (nedan kallade de relevanta kommittéerna inom Unece), beroende på vad som är tillämpligt, anta förslagen till ändringar av FN-föreskrifterna nr 14, 17, 24, 30, 44, 51, 64, 75, 78, 79, 83, 85, 90, 115, 117, 129, 138, 139, 140 och 145, förslagen till ändringar av de globala tekniska föreskrifterna nr 15 and 19, förslaget till ändring av den ömsesidiga resolutionen M.R.2, förslaget till en ny FN-föreskrift samt förslagen om ändring av godkännandena av utarbetande av globala tekniska föreskrifter (nedan kallat megabeslut). |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 1 i den reviderade överenskommelsen av år 1958 och artikel 6 i parallellöverenskommelsen får den administrativa kommittén för den reviderade överenskommelsen av år 1958 och den verkställande kommittén för parallellöverenskommelsen (nedan kallade de relevanta kommittéerna inom Unece), beroende på vad som är tillämpligt, anta förslagen till ändringar av FN-föreskrifterna nr 14, 17, 24, 30, 44, 51, 64, 75, 78, 79, 83, 85, 90, 115, 117, 129, 138, 139, 140 och 145, förslagen till ändringar av de globala tekniska föreskrifterna nr 15 and 19, förslaget till ändring av den ömsesidiga resolutionen M.R.2, förslaget till en ny FN-föreskrift samt förslagen om ändring av godkännandena av utarbetande av globala tekniska föreskrifter (nedan kallat megabeslut).

| (4) | De relevanta kommittéerna inom Unece ska under den 178:e sessionen i världsforumet, som äger rum den 24–28 juni 2019, anta ett megabeslut om administrativa bestämmelser och enhetliga tekniska föreskrifter för godkännande av och globala tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsedda fordon. |
| --- | --- |

(4)

De relevanta kommittéerna inom Unece ska under den 178:e sessionen i världsforumet, som äger rum den 24–28 juni 2019, anta ett megabeslut om administrativa bestämmelser och enhetliga tekniska föreskrifter för godkännande av och globala tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsedda fordon.

| (5) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i de relevanta kommittéerna inom Unece vad gäller antagandet av förslagen till FN-föreskrifter, eftersom FN-föreskrifterna kommer att vara bindande för unionen och betydligt kunna påverka innehållet i unionslagstiftningen på området för typgodkännande av fordon. |
| --- | --- |

(5)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i de relevanta kommittéerna inom Unece vad gäller antagandet av förslagen till FN-föreskrifter, eftersom FN-föreskrifterna kommer att vara bindande för unionen och betydligt kunna påverka innehållet i unionslagstiftningen på området för typgodkännande av fordon.

| (6) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (3) ersatte medlemsstaternas godkännandesystem med ett godkännandeförfarande på unionsnivå, och upprättade en harmoniserad ram med administrativa bestämmelser och allmänna tekniska krav för alla nya fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter. Genom det direktivet införlivades de föreskrifter som antagits enligt den reviderade överenskommelsen av år 1958 (nedan kallade FN-föreskrifter) i EU:s typgodkännandesystem, antingen som krav för typgodkännande eller som alternativ till unionslagstiftningen. Sedan direktiv 2007/46/EG antogs har FN-föreskrifter i allt större utsträckning införlivats i unionslagstiftning. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (3) ersatte medlemsstaternas godkännandesystem med ett godkännandeförfarande på unionsnivå, och upprättade en harmoniserad ram med administrativa bestämmelser och allmänna tekniska krav för alla nya fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter. Genom det direktivet införlivades de föreskrifter som antagits enligt den reviderade överenskommelsen av år 1958 (nedan kallade FN-föreskrifter) i EU:s typgodkännandesystem, antingen som krav för typgodkännande eller som alternativ till unionslagstiftningen. Sedan direktiv 2007/46/EG antogs har FN-föreskrifter i allt större utsträckning införlivats i unionslagstiftning.

| (7) | Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och den tekniska utvecklingen behöver krav som rör vissa delar eller egenskaper som omfattas av FN-föreskrifterna nr 17, 24, 30, 44, 64, 75, 78, 79, 83, 85, 90, 115, 117, 129, 138, 139 och 140 kompletteras, medan FN:s globala tekniska föreskrifter nr 15 och 19 behöver ändras. Vidare behöver vissa bestämmelser i FN-föreskrifterna nr 14, 51, 83, 129 och 145 samt i FN:s globala tekniska föreskrift nr 15 rättas. Slutligen behöver nya krav på avancerade nödbromssystem antas. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och den tekniska utvecklingen behöver krav som rör vissa delar eller egenskaper som omfattas av FN-föreskrifterna nr 17, 24, 30, 44, 64, 75, 78, 79, 83, 85, 90, 115, 117, 129, 138, 139 och 140 kompletteras, medan FN:s globala tekniska föreskrifter nr 15 och 19 behöver ändras. Vidare behöver vissa bestämmelser i FN-föreskrifterna nr 14, 51, 83, 129 och 145 samt i FN:s globala tekniska föreskrift nr 15 rättas. Slutligen behöver nya krav på avancerade nödbromssystem antas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i förvaltningskommittén för den reviderade överenskommelsen av år 1958 och i den verkställande kommittén för parallellöverenskommelsen under den 178:e sessionen i världsforumet den 24–28 juni 2019 ska vara att rösta för de förslag som förtecknas i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 18 juni 2019.

På rådets vägnar

P. DAEA

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 97/836/EG av den 27 november 1997 om Europeiska gemenskapens anslutning av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (”Reviderad överenskommelse av år 1958”) (EGT L 346, 17.12.1997, s. 78).

1

(2)  Rådets beslut 2000/125/EG av den 31 januari 2000 om att godkänna överenskommelsen om fastställande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon (parallellöverenskommelsen) (EGT L 35, 10.2.2000, s. 12).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (”Ramdirektiv”) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

3

---

BILAGA

| Föreskrift nr | Punkt på dagordningen | Dokumenthänvisning (1) |
| --- | --- | --- |
| 14 | Förslag till rättelse 1 till supplement 6 till ändringsserie 07 till FN-föreskrift nr 14 (säkerhetsbältesförankringar) | ECE/TRANS/WP.29/2019/56 |
| 17 | Förslag till supplement 1 till ändringsserie 09 till FN-föreskrift nr 17 (hållfasthet hos säten) | ECE/TRANS/WP.29/2019/35 |
| 24 | Förslag till supplement 5 till ändringsserie 03 till FN-föreskrift nr 24 (synliga föroreningar, mätning av effekten hos en motor med kompressionständning (dieselrök)) | ECE/TRANS/WP.29/2019/41 |
| 30 | Förslag till supplement 21 till ändringsserie 02 till FN-föreskrift nr 30 (däck för personbilar och deras släp) | ECE/TRANS/WP.29/2019/50 |
| 44 | Förslag till supplement 16 till ändringsserie 04 till FN-föreskrift nr 44 (fasthållningsanordningar för barn) | ECE/TRANS/WP.29/2019/36 |
| 51 | Förslag till rättelse av supplement 4 till ändringsserie 03 till FN-föreskrift nr 51 (buller från fordon av kategorierna M och N) | ECE/TRANS/WP.29/2019/51 |
| 64 | Förslag till supplement 1 till ändringsserie 03 till FN-föreskrift nr 64 (reservenhet för tillfälligt bruk, säkerhetsdäck) | ECE/TRANS/WP.29/2019/52 |
| 75 | Förslag till supplement 18 till den ursprungliga ändringsserien till FN-föreskrift nr 75 (däck för motorcyklar/mopeder) | ECE/TRANS/WP.29/2019/53 |
| 78 | Förslag till supplement 1 till ändringsserie 04 till FN-föreskrift nr 78 (motorcykelbromsar) | ECE/TRANS/WP.29/2019/46 |
| 79 | Förslag till supplement 1 till ändringsserie 03 till FN-föreskrift nr 79 (styrutrustning) | ECE/TRANS/WP.29/2019/73 |
| 83 | Förslag till supplement 13 till ändringsserie 06 till FN-föreskrift nr 83 (utsläpp från fordon av kategorierna M1 och N1) | ECE/TRANS/WP.29/2019/42 |
| 83 | Förslag till supplement 9 till ändringsserie 07 till FN-föreskrifter nr 83 (utsläpp från fordon av kategorierna M1 och N1) | ECE/TRANS/WP.29/2019/43 |
| 83 | Förslag till rättelse 1 till supplement 8 till ändringsserie 07 till FN-föreskrift nr 83 (utsläpp från fordon av kategorierna M1 och N1) | ECE/TRANS/WP.29/2019/60 |
| 85 | Förslag till supplement 9 till FN-föreskrift nr 85 (mätning av nettoeffekt och 30 minuters effekt) | ECE/TRANS/WP.29/2019/44 |
| 90 | Förslag till supplement 5 till ändringsserie 02 till FN-föreskrift nr 90 (ersättningsbromsdelar) | ECE/TRANS/WP.29/2019/47 |
| 115 | Förslag till supplement 8 till FN-föreskrift nr 115 (LPG- och CNG-utrustning för eftermontering) | ECE/TRANS/WP.29/2019/45 |
| 117 | Förslag till supplement 10 till ändringsserie 02 till FN-föreskrift nr 117 (däckrullmotstånd, däckljud och väggrepp på vått underlag) | ECE/TRANS/WP.29/2019/54 |
| 129 | Förslag till supplement 9 till den ursprungliga ändringsserien till FN-föreskrift nr 129 (förbättrade fasthållningsanordningar för barn) | ECE/TRANS/WP.29/2019/37 |
| 129 | Förslag till supplement 6 till ändringsserie 01 till FN-föreskrift nr 129 (förbättrade fasthållningsanordningar för barn) | ECE/TRANS/WP.29/2019/38 |
| 129 | Förslag till supplement 5 till ändringsserie 02 till FN-föreskrift nr 129 (förbättrade fasthållningsanordningar för barn) | ECE/TRANS/WP.29/2019/39 |
| 129 | Förslag till supplement 2 till ändringsserie 03 till FN-föreskrift nr 129 (förbättrade fasthållningsanordningar för barn) | ECE/TRANS/WP.29/2019/40 |
| 129 | Förslag till rättelse 3 av den ursprungliga lydelsen av FN-föreskrift nr 129 (förbättrade fasthållningsanordningar för barn) | ECE/TRANS/WP.29/2019/58 |
| 129 | Förslag till rättelse 1 av ändringsserie 03 till FN-föreskrift nr 129 (förbättrade fasthållningsanordningar för barn) | ECE/TRANS/WP.29/2019/59 |
| 138 | Förslag till supplement 1 till ändringsserie 01 till FN-föreskrift nr 138 (tysta vägtransportfordon) | ECE/TRANS/WP.29/2019/55 |
| 139 | Förslag till supplement 2 till FN-föreskrift nr 139 (bromsassistans (BAS)) | ECE/TRANS/WP.29/2019/48 |
| 140 | Förslag till supplement 3 till FN-föreskrift nr 140 (elektronisk stabilitetskontroll (ESC)) | ECE/TRANS/WP.29/2019/49 |
| 145 | Förslag till rättelse 1 av den ursprungliga lydelsen av FN-föreskrift nr 145 (Isofix-förankringssystem, Isofix-förankringar med övre hållrem och i-Size-sittplatser) | ECE/TRANS/WP.29/2019/57 |
| Nya FN-föreskrift | Förslag till ny FN-föreskrift om enhetliga bestämmelser om godkännande av motorfordon med avseende på avancerade nödbromssystem (AEBS) för fordon av kategorierna M1 och N1 | ECE/TRANS/WP.29/2019/61 |

Föreskrift nr

Punkt på dagordningen

Dokumenthänvisning (1)

14

Förslag till rättelse 1 till supplement 6 till ändringsserie 07 till FN-föreskrift nr 14 (säkerhetsbältesförankringar)

ECE/TRANS/WP.29/2019/56

17

Förslag till supplement 1 till ändringsserie 09 till FN-föreskrift nr 17 (hållfasthet hos säten)

ECE/TRANS/WP.29/2019/35

24

Förslag till supplement 5 till ändringsserie 03 till FN-föreskrift nr 24 (synliga föroreningar, mätning av effekten hos en motor med kompressionständning (dieselrök))

ECE/TRANS/WP.29/2019/41

30

Förslag till supplement 21 till ändringsserie 02 till FN-föreskrift nr 30 (däck för personbilar och deras släp)

ECE/TRANS/WP.29/2019/50

44

Förslag till supplement 16 till ändringsserie 04 till FN-föreskrift nr 44 (fasthållningsanordningar för barn)

ECE/TRANS/WP.29/2019/36

51

Förslag till rättelse av supplement 4 till ändringsserie 03 till FN-föreskrift nr 51 (buller från fordon av kategorierna M och N)

ECE/TRANS/WP.29/2019/51

64

Förslag till supplement 1 till ändringsserie 03 till FN-föreskrift nr 64 (reservenhet för tillfälligt bruk, säkerhetsdäck)

ECE/TRANS/WP.29/2019/52

75

Förslag till supplement 18 till den ursprungliga ändringsserien till FN-föreskrift nr 75 (däck för motorcyklar/mopeder)

ECE/TRANS/WP.29/2019/53

78

Förslag till supplement 1 till ändringsserie 04 till FN-föreskrift nr 78 (motorcykelbromsar)

ECE/TRANS/WP.29/2019/46

79

Förslag till supplement 1 till ändringsserie 03 till FN-föreskrift nr 79 (styrutrustning)

ECE/TRANS/WP.29/2019/73

83

Förslag till supplement 13 till ändringsserie 06 till FN-föreskrift nr 83 (utsläpp från fordon av kategorierna M1 och N1)

ECE/TRANS/WP.29/2019/42

83

Förslag till supplement 9 till ändringsserie 07 till FN-föreskrifter nr 83 (utsläpp från fordon av kategorierna M1 och N1)

ECE/TRANS/WP.29/2019/43

83

Förslag till rättelse 1 till supplement 8 till ändringsserie 07 till FN-föreskrift nr 83 (utsläpp från fordon av kategorierna M1 och N1)

ECE/TRANS/WP.29/2019/60

85

Förslag till supplement 9 till FN-föreskrift nr 85 (mätning av nettoeffekt och 30 minuters effekt)

ECE/TRANS/WP.29/2019/44

90

Förslag till supplement 5 till ändringsserie 02 till FN-föreskrift nr 90 (ersättningsbromsdelar)

ECE/TRANS/WP.29/2019/47

115

Förslag till supplement 8 till FN-föreskrift nr 115 (LPG- och CNG-utrustning för eftermontering)

ECE/TRANS/WP.29/2019/45

117

Förslag till supplement 10 till ändringsserie 02 till FN-föreskrift nr 117 (däckrullmotstånd, däckljud och väggrepp på vått underlag)

ECE/TRANS/WP.29/2019/54

129

Förslag till supplement 9 till den ursprungliga ändringsserien till FN-föreskrift nr 129 (förbättrade fasthållningsanordningar för barn)

ECE/TRANS/WP.29/2019/37

129

Förslag till supplement 6 till ändringsserie 01 till FN-föreskrift nr 129 (förbättrade fasthållningsanordningar för barn)

ECE/TRANS/WP.29/2019/38

129

Förslag till supplement 5 till ändringsserie 02 till FN-föreskrift nr 129 (förbättrade fasthållningsanordningar för barn)

ECE/TRANS/WP.29/2019/39

129

Förslag till supplement 2 till ändringsserie 03 till FN-föreskrift nr 129 (förbättrade fasthållningsanordningar för barn)

ECE/TRANS/WP.29/2019/40

129

Förslag till rättelse 3 av den ursprungliga lydelsen av FN-föreskrift nr 129 (förbättrade fasthållningsanordningar för barn)

ECE/TRANS/WP.29/2019/58

129

Förslag till rättelse 1 av ändringsserie 03 till FN-föreskrift nr 129 (förbättrade fasthållningsanordningar för barn)

ECE/TRANS/WP.29/2019/59

138

Förslag till supplement 1 till ändringsserie 01 till FN-föreskrift nr 138 (tysta vägtransportfordon)

ECE/TRANS/WP.29/2019/55

139

Förslag till supplement 2 till FN-föreskrift nr 139 (bromsassistans (BAS))

ECE/TRANS/WP.29/2019/48

140

Förslag till supplement 3 till FN-föreskrift nr 140 (elektronisk stabilitetskontroll (ESC))

ECE/TRANS/WP.29/2019/49

145

Förslag till rättelse 1 av den ursprungliga lydelsen av FN-föreskrift nr 145 (Isofix-förankringssystem, Isofix-förankringar med övre hållrem och i-Size-sittplatser)

ECE/TRANS/WP.29/2019/57

Nya FN-föreskrift

Förslag till ny FN-föreskrift om enhetliga bestämmelser om godkännande av motorfordon med avseende på avancerade nödbromssystem (AEBS) för fordon av kategorierna M1 och N1

ECE/TRANS/WP.29/2019/61

| Global teknisk föreskrift nr | Punkt på dagordningen | Dokumenthänvisning |
| --- | --- | --- |
| 15 | Förslag till ändring 5 av FN:s globala tekniska föreskrifter nr 15 (det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP) | ECE/TRANS/WP.29/2019/62 |
| 15 | Förslag till rättelse av FN:s globala tekniska föreskrift nr 15 (det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP). Endast fransk text. | ECE/TRANS/WP.29/2019/66 |
| | Förslag till rättelse av ändring 1 av FN:s globala tekniska föreskrift nr 15 (det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP). Endast fransk text. | ECE/TRANS/WP.29/2019/67 |
| | Förslag till rättelse av ändring 2 av FN:s globala tekniska föreskrift nr 15 (det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP). Endast fransk text. | ECE/TRANS/WP.29/2019/68 |
| | Förslag till rättelse av ändring 3 av FN:s globala tekniska föreskrift nr 15 (det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP). Endast fransk text. | ECE/TRANS/WP.29/2019/69 |
| | Förslag till rättelse av ändring 4 av FN:s globala tekniska föreskrift nr 15 (det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP). Endast fransk text. | ECE/TRANS/WP.29/2019/70 |
| 19 | Förslag till ändring 2 av FN:s globala tekniska föreskrift nr 19 (förfarandet för provning av avdunstningsutsläpp för det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP) | ECE/TRANS/WP.29/2019/64 |

Global teknisk föreskrift nr

Punkt på dagordningen

Dokumenthänvisning

15

Förslag till ändring 5 av FN:s globala tekniska föreskrifter nr 15 (det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP)

ECE/TRANS/WP.29/2019/62

15

Förslag till rättelse av FN:s globala tekniska föreskrift nr 15 (det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP). Endast fransk text.

ECE/TRANS/WP.29/2019/66

Förslag till rättelse av ändring 1 av FN:s globala tekniska föreskrift nr 15 (det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP). Endast fransk text.

ECE/TRANS/WP.29/2019/67

Förslag till rättelse av ändring 2 av FN:s globala tekniska föreskrift nr 15 (det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP). Endast fransk text.

ECE/TRANS/WP.29/2019/68

Förslag till rättelse av ändring 3 av FN:s globala tekniska föreskrift nr 15 (det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP). Endast fransk text.

ECE/TRANS/WP.29/2019/69

Förslag till rättelse av ändring 4 av FN:s globala tekniska föreskrift nr 15 (det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP). Endast fransk text.

ECE/TRANS/WP.29/2019/70

19

Förslag till ändring 2 av FN:s globala tekniska föreskrift nr 19 (förfarandet för provning av avdunstningsutsläpp för det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon, WLTP)

ECE/TRANS/WP.29/2019/64

| Ömsesidig resolution nr | Punkt på dagordningen | Dokumenthänvisning |
| --- | --- | --- |
| M.R.2 | Förslag till ändring 1 av den ömsesidiga resolutionen nr 2 om definitioner av framdrivningssystem för fordon | ECE/TRANS/WP.29/2019/71 |

Ömsesidig resolution nr

Punkt på dagordningen

Dokumenthänvisning

M.R.2

Förslag till ändring 1 av den ömsesidiga resolutionen nr 2 om definitioner av framdrivningssystem för fordon

ECE/TRANS/WP.29/2019/71

| Övrigt | Punkt på dagordningen | Dokumenthänvisning |
| --- | --- | --- |
| | Reviderat godkännande om utarbetande av ändring nr 2 av FN:s globala tekniska föreskrift nr 16 (däck) | ECE/TRANS/WP.29/AC.3/48/Rev.1 |
| | Förslag till ändringar av godkännandet om utarbetande av den globala tekniska föreskriften om utsläpp vid verklig körning | ECE/TRANS/WP.29/2019/72 |
| | Godkännande om utarbetande av en ny global teknisk föreskrift om bestämning av elfordonseffekt (DEVP) | ECE/TRANS/WP.29/AC.3/53 |

Övrigt

Punkt på dagordningen

Dokumenthänvisning

Reviderat godkännande om utarbetande av ändring nr 2 av FN:s globala tekniska föreskrift nr 16 (däck)

ECE/TRANS/WP.29/AC.3/48/Rev.1

Förslag till ändringar av godkännandet om utarbetande av den globala tekniska föreskriften om utsläpp vid verklig körning

ECE/TRANS/WP.29/2019/72

Godkännande om utarbetande av en ny global teknisk föreskrift om bestämning av elfordonseffekt (DEVP)

ECE/TRANS/WP.29/AC.3/53

---

(1)  De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2018.html

---

| 24.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 167/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 167/32

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/1030

av den 21 juni 2019

om senareläggande av det datum då godkännandet av indoxakarb för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 löper ut

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 14.5,

efter samråd med ständiga kommittén för biocidprodukter, och

av följande skäl:

| (1) | Det verksamma ämnet indoxakarb har tagits upp i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) för användning i biocidprodukter i produkttyp 18, och i enlighet med artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012 ska det därmed anses vara godkänt inom ramen för den förordningen enligt de specifikationer och villkor som anges i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Det verksamma ämnet indoxakarb har tagits upp i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) för användning i biocidprodukter i produkttyp 18, och i enlighet med artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012 ska det därmed anses vara godkänt inom ramen för den förordningen enligt de specifikationer och villkor som anges i bilaga I till det direktivet.

| (2) | Godkännandet av indoxakarb för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 löper ut den 31 december 2019. Den 28 juni 2018 lämnades, i enlighet med artikel 13.1 i förordning (EU) nr 528/2012, en ansökan in om förnyat godkännande av indoxakarb. |
| --- | --- |

(2)

Godkännandet av indoxakarb för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 löper ut den 31 december 2019. Den 28 juni 2018 lämnades, i enlighet med artikel 13.1 i förordning (EU) nr 528/2012, en ansökan in om förnyat godkännande av indoxakarb.

| (3) | Den utvärderande behöriga myndigheten i Frankrike informerade den 12 november 2018 kommissionen om sitt beslut i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EU) nr 528/2012 om att det krävdes en fullständig utvärdering av ansökan om förnyat godkännande. I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EU) nr 528/2012 ska den utvärderande behöriga myndigheten göra en fullständig utvärdering av ansökan senast 365 dagar efter att ha validerat den. |
| --- | --- |

(3)

Den utvärderande behöriga myndigheten i Frankrike informerade den 12 november 2018 kommissionen om sitt beslut i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EU) nr 528/2012 om att det krävdes en fullständig utvärdering av ansökan om förnyat godkännande. I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EU) nr 528/2012 ska den utvärderande behöriga myndigheten göra en fullständig utvärdering av ansökan senast 365 dagar efter att ha validerat den.

| (4) | Den utvärderande behöriga myndigheten får vid behov begära att sökanden lämnar tillräckliga uppgifter för att utvärderingen ska kunna genomföras, i enlighet med artikel 8.2 i den förordningen. I ett sådant fall ska 365-dagarsperioden tillfälligt upphävas under en period som inte får överskrida 180 dagar, såvida det inte är motiverat med ett längre tillfälligt upphävande på grund av uppgifternas art eller exceptionella omständigheter. |
| --- | --- |

(4)

Den utvärderande behöriga myndigheten får vid behov begära att sökanden lämnar tillräckliga uppgifter för att utvärderingen ska kunna genomföras, i enlighet med artikel 8.2 i den förordningen. I ett sådant fall ska 365-dagarsperioden tillfälligt upphävas under en period som inte får överskrida 180 dagar, såvida det inte är motiverat med ett längre tillfälligt upphävande på grund av uppgifternas art eller exceptionella omständigheter.

| (5) | Inom 270 dagar efter det att en rekommendation från den utvärderande behöriga myndigheten har inkommit, ska Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad kemikaliemyndigheten) utarbeta och till kommissionen överlämna ett yttrande rörande förnyat godkännande av det verksamma ämnet i enlighet med artikel 14.3 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(5)

Inom 270 dagar efter det att en rekommendation från den utvärderande behöriga myndigheten har inkommit, ska Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad kemikaliemyndigheten) utarbeta och till kommissionen överlämna ett yttrande rörande förnyat godkännande av det verksamma ämnet i enlighet med artikel 14.3 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (6) | Följaktligen kommer godkännandet av indoxakarb för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 sannolikt att löpa ut innan ett beslut om förnyat godkännande av detta ämne har fattats, och detta av orsaker som den sökande inte råder över. Det datum då godkännandet av indoxakarb för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 löper ut bör därmed senareläggas med en tidsperiod som är tillräckligt lång för att möjliggöra en granskning av ansökan. Med tanke på tidsfristerna för den utvärderande behöriga myndighetens utvärdering och för kemikaliemyndighetens utarbetande och överlämning av sitt yttrande, bör det datum då godkännandet löper ut senareläggas till den 30 juni 2022. |
| --- | --- |

(6)

Följaktligen kommer godkännandet av indoxakarb för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 sannolikt att löpa ut innan ett beslut om förnyat godkännande av detta ämne har fattats, och detta av orsaker som den sökande inte råder över. Det datum då godkännandet av indoxakarb för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 löper ut bör därmed senareläggas med en tidsperiod som är tillräckligt lång för att möjliggöra en granskning av ansökan. Med tanke på tidsfristerna för den utvärderande behöriga myndighetens utvärdering och för kemikaliemyndighetens utarbetande och överlämning av sitt yttrande, bör det datum då godkännandet löper ut senareläggas till den 30 juni 2022.

| (7) | Indoxakarb förblir godkänt för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 enligt de specifikationer och villkor som anges i bilaga I till direktiv 98/8/EG, bortsett från det datum då godkännandet löper ut. |
| --- | --- |

(7)

Indoxakarb förblir godkänt för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 enligt de specifikationer och villkor som anges i bilaga I till direktiv 98/8/EG, bortsett från det datum då godkännandet löper ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det datum då godkännandet av indoxakarb för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 löper ut senareläggs till den 30 juni 2022.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 21 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

---

| 24.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 167/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 167/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/1031

av den 21 juni 2019

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet under nr C(2019) 4883]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/975 (5) till följd av fall av afrikansk svinpest i Litauen och Polen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/975 (5) till följd av fall av afrikansk svinpest i Litauen och Polen.

| (2) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2019/975 antogs har ytterligare fall av afrikansk svinpest hos tamsvin och viltlevande svin konstaterats i Polen, Litauen och Rumänien, vilket också måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(2)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2019/975 antogs har ytterligare fall av afrikansk svinpest hos tamsvin och viltlevande svin konstaterats i Polen, Litauen och Rumänien, vilket också måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (3) | I juni 2019 konstaterades två utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistrikten Marijampolė och Prienai i Litauen i områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Dessa områden i Litauen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

I juni 2019 konstaterades två utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistrikten Marijampolė och Prienai i Litauen i områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Dessa områden i Litauen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (4) | I juni 2019 påvisades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistriktet bartoszycki i Polen i ett område som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(4)

I juni 2019 påvisades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistriktet bartoszycki i Polen i ett område som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (5) | I juni 2019 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i förvaltningsdistriktet węgrowski i Polen, i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del II i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(5)

I juni 2019 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i förvaltningsdistriktet węgrowski i Polen, i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del II i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (6) | I juni 2019 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistriktet Vâlcea i Rumänien, i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Rumänien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(6)

I juni 2019 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistriktet Vâlcea i Rumänien, i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Rumänien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (7) | För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Litauen, Polen och Rumänien och tas med i förteckningarna i delarna I, II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Litauen, Polen och Rumänien och tas med i förteckningarna i delarna I, II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/975 av den 13 juni 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 157, 14.6.2019, s. 31).

5

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II, |
| --- |

in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II,

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whithinmunicipality of Dulovo:





  Boil, |
| --- |

whithinmunicipality of Dulovo:

Boil,

| Vokil, |
| --- |

Vokil,

| Grancharovo, |
| --- |

Grancharovo,

| Doletz, |
| --- |

Doletz,

| Oven, |
| --- |

Oven,

| Okorsh, |
| --- |

Okorsh,

| Oreshene, |
| --- |

Oreshene,

| Paisievo, |
| --- |

Paisievo,

| Pravda, |
| --- |

Pravda,

| Prohlada, |
| --- |

Prohlada,

| Ruyno, |
| --- |

Ruyno,

| Sekulovo, |
| --- |

Sekulovo,

| Skala, |
| --- |

Skala,

| Yarebitsa, |
| --- |

Yarebitsa,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| within municipality of Silistra:





  Vetren, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Vetren,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| wholemunicipality of General Toshevo, |
| --- |

wholemunicipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachód od zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachód od zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łyse i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łyse i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, Staroźreby i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, Staroźreby i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płońsk i Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płońsk i Sochocin w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Sułów, część gminy Szczebrzeszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Szczebrzesyzn i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Sułów, część gminy Szczebrzeszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Szczebrzesyzn i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| w województwie podkarpackim:





  powiat lubaczowski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat lubaczowski,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim, |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

DEL II

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| in Varna region:





  within municipality of Beloslav:





  Razdelna, |
| --- |

in Varna region:

within municipality of Beloslav:

Razdelna,

| within municipalty of Devnya:





  Devnya, |
| --- |

within municipalty of Devnya:

Devnya,

| Povelyanovo, |
| --- |

Povelyanovo,

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa, |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa,

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gmina Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| powiat garwoliński, |
| --- |

powiat garwoliński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice, Gorzków, i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

8.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

DEL III

1.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Kruklanki, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i, miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Kruklanki, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i, miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

4.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

RIKTLINJER

| 24.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 167/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 167/64

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2019/1032

av den 10 maj 2019

om ändring av riktlinje (EU) 2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2019/11)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen, artiklarna 9.2, 12.1, 14.3 och 18.2 samt artikel 20 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | För att förverkliga en gemensam penningpolitik krävs definitioner av de verktyg, instrument och förfaranden som används av Eurosystemet så att tillämpningen av penningpolitiken blir enhetlig i de medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(1)

För att förverkliga en gemensam penningpolitik krävs definitioner av de verktyg, instrument och förfaranden som används av Eurosystemet så att tillämpningen av penningpolitiken blir enhetlig i de medlemsstater som har euron som valuta.

| (2) | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (1) bör ändras för att införa nödvändiga tekniska och redaktionella ändringar avseende vissa aspekter av de penningpolitiska transaktionerna. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (1) bör ändras för att införa nödvändiga tekniska och redaktionella ändringar avseende vissa aspekter av de penningpolitiska transaktionerna.

| (3) | För att öka tranparensen i Eurosystemets ramverk för ställande av säkerheter bör definitionen av organ som emittenter eller garanter av skuldinstrument förtydligas ytterligare. |
| --- | --- |

(3)

För att öka tranparensen i Eurosystemets ramverk för ställande av säkerheter bör definitionen av organ som emittenter eller garanter av skuldinstrument förtydligas ytterligare.

| (4) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2402 (2) som antogs den 12 december 2017 fastställer gemensamma regler för värdepapperisering och inrättar ett ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering. Eurosystemets ramverk för ställande av säkerheter bör ses över för att beakta a) informationskraven som framgår av den förordningen avseende kreditkvaliteten och resultatutvecklingen för underliggande exponeringar, och b) bestämmelserna i den förordningen som avser registreringen av värdepapperiseringsregister hos Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. |
| --- | --- |

(4)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2402 (2) som antogs den 12 december 2017 fastställer gemensamma regler för värdepapperisering och inrättar ett ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering. Eurosystemets ramverk för ställande av säkerheter bör ses över för att beakta a) informationskraven som framgår av den förordningen avseende kreditkvaliteten och resultatutvecklingen för underliggande exponeringar, och b) bestämmelserna i den förordningen som avser registreringen av värdepapperiseringsregister hos Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten.

| (5) | För att bedöma kreditkvaliteten på de tillgångar som ställs som säkerhet för kreditoperationer beaktar Eurosystemet information från kreditbedömningssystem. I detta sammanhang bör användningen av ratingverktyg (RT) som drivs av utomstående operatörer och godkänns som källa för kreditbedömningar upphöra för att minska komplexiteten i Eurosystemets ramverk för säkerheter och bidra till att minska Eurosystemets beroende av externa kreditbedömningar. |
| --- | --- |

(5)

För att bedöma kreditkvaliteten på de tillgångar som ställs som säkerhet för kreditoperationer beaktar Eurosystemet information från kreditbedömningssystem. I detta sammanhang bör användningen av ratingverktyg (RT) som drivs av utomstående operatörer och godkänns som källa för kreditbedömningar upphöra för att minska komplexiteten i Eurosystemets ramverk för säkerheter och bidra till att minska Eurosystemets beroende av externa kreditbedömningar.

| (6) | Som säkerhet godtar Eurosystemet vissa omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av multilaterala utvecklingsbanker eller internationella organisationer. Kriterierna för att godkänna enheter som multilaterala utvecklingsbanker eller internationella organisationer bör förenklas för att minska komplexiteten i Eurosystemets ramverk för säkerheter. |
| --- | --- |

(6)

Som säkerhet godtar Eurosystemet vissa omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av multilaterala utvecklingsbanker eller internationella organisationer. Kriterierna för att godkänna enheter som multilaterala utvecklingsbanker eller internationella organisationer bör förenklas för att minska komplexiteten i Eurosystemets ramverk för säkerheter.

| (7) | Som säkerhet godtar Eurosystemet vissa kreditfordringar. Godtagbarhetskriterierna för sådana kreditfordringar behöver ändras för att reducera komplexiteten och för att säkerställa att Eurosystemets ramverk för säkerheter är konsekvent. Eurosystemet kommer inte längre att göra någon åtskillnad mellan sådana kreditfordringar med rörlig ränta som har ett golv eller tak introducerat vid emissionen, och sådana där golv eller tak introduceras efter emissionen. På liknande sätt kommer Eurosystemet inte längre att göra någon åtskillnad mellan kreditfordringar med rörlig ränta med en referensränta som är kopplad till avkastningen på statsobligationer baserat på statsobligationens löptid. Det måste också förtydligas att kreditfordringar inte är godtagbara om deras senaste kassaflöde var negativt. Dessutom bör man införa ett lägsta tröskelvärde för godtagbarheten av inhemska kreditfordringar för att ytterligare harmonisera användningen av kreditfordringar som säkerhet för Eurosystemets kreditoperationer. |
| --- | --- |

(7)

Som säkerhet godtar Eurosystemet vissa kreditfordringar. Godtagbarhetskriterierna för sådana kreditfordringar behöver ändras för att reducera komplexiteten och för att säkerställa att Eurosystemets ramverk för säkerheter är konsekvent. Eurosystemet kommer inte längre att göra någon åtskillnad mellan sådana kreditfordringar med rörlig ränta som har ett golv eller tak introducerat vid emissionen, och sådana där golv eller tak introduceras efter emissionen. På liknande sätt kommer Eurosystemet inte längre att göra någon åtskillnad mellan kreditfordringar med rörlig ränta med en referensränta som är kopplad till avkastningen på statsobligationer baserat på statsobligationens löptid. Det måste också förtydligas att kreditfordringar inte är godtagbara om deras senaste kassaflöde var negativt. Dessutom bör man införa ett lägsta tröskelvärde för godtagbarheten av inhemska kreditfordringar för att ytterligare harmonisera användningen av kreditfordringar som säkerhet för Eurosystemets kreditoperationer.

| (8) | Alla tillgångar som är godtagbara för Eurosystemets kreditoperationer omfattas av värderingsregler och specifika åtgärder för riskkontroll för att skydda Eurosystemet mot ekonomiska förluster i händelse av att värdepapperen måste avyttras till följd av en motparts fallissemang. I detta sammanhang bör det förtydligas att Eurosystemet tilldelar icke-omsättbara tillgångar ett värde baserat på det utestående beloppet av sådana tillgångar. |
| --- | --- |

(8)

Alla tillgångar som är godtagbara för Eurosystemets kreditoperationer omfattas av värderingsregler och specifika åtgärder för riskkontroll för att skydda Eurosystemet mot ekonomiska förluster i händelse av att värdepapperen måste avyttras till följd av en motparts fallissemang. I detta sammanhang bör det förtydligas att Eurosystemet tilldelar icke-omsättbara tillgångar ett värde baserat på det utestående beloppet av sådana tillgångar.

| (9) | Eurosystemet godtar säkerställda obligationer som har emitterats, ställts ut eller garanteras av motparten eller en enhet till vilken motparten har nära förbindelser som säkerhet, förutsatt att dessa obligationer uppfyller vissa kriterier. I detta sammanhang bör Eurosystemet ytterligare förtydliga kriterierna för att godta sådana säkerställda obligationer som säkerhet. |
| --- | --- |

(9)

Eurosystemet godtar säkerställda obligationer som har emitterats, ställts ut eller garanteras av motparten eller en enhet till vilken motparten har nära förbindelser som säkerhet, förutsatt att dessa obligationer uppfyller vissa kriterier. I detta sammanhang bör Eurosystemet ytterligare förtydliga kriterierna för att godta sådana säkerställda obligationer som säkerhet.

| (10) | Av tydlighetsskäl bör flera smärre ändringar göras, bl.a. avseende det belopp för vilket säkerhet måste ställas i samband med likvidiserande transaktioner, tidsfristen för en begäran om tillträde till stående faciliteter samt geografiska begränsningar avseende värdepapper med bakomliggande tillgångar och kassaflödesgenererande tillgångar. |
| --- | --- |

(10)

Av tydlighetsskäl bör flera smärre ändringar göras, bl.a. avseende det belopp för vilket säkerhet måste ställas i samband med likvidiserande transaktioner, tidsfristen för en begäran om tillträde till stående faciliteter samt geografiska begränsningar avseende värdepapper med bakomliggande tillgångar och kassaflödesgenererande tillgångar.

| (11) | Riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:






  ”2. | organ: en enhet som är etablerad i en medlemsstat som har euron som valuta och som antingen är aktiv inom allmännyttig verksamhet på nationell eller regional nivå eller assisterar sådana enheters finansiering, och har klassificerats som organ av Eurosystemet. Förteckningen över enheter som klassificerats som organ offentliggörs på ECB:s webbplats och ska ange huruvida de kvantitativa kriterierna för värderingsavdrag som framgår av bilaga XIIa uppfylls avseende varje enhet.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.

organ

| b) | Följande punkter ska läggas till som punkterna 26a och 26b:






  ”26a. | Esmas aktiveringsdag för rapportering: den första dagen då både a) ett värdepapperiseringsregister har registrerats av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) och blir ett Esma värdepapperiseringsregister, och b) de relevanta tekniska genomförandestandarderna, i form av standardformulär, har antagits av kommissionen enligt artikel 7.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2402 (*1) och blivit tillämpliga. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till som punkterna 26a och 26b:

”26a.

Esmas aktiveringsdag för rapportering

*1

| 26b. | Esmas värdepapperiseringsregister: ett värdepapperiseringsregister som avses i artikel 2.23 i förordning (EU) 2017/2402, som är registrerat hos Esma enligt artikel 10 i den förordningen. |
| --- | --- |

26b.

Esmas värdepapperiseringsregister

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2402 av den 12 december 2017 om ett allmänt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven 2009/65/EG, 2009/138/EG och 2011/61/EU och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 347, 28.12.2017, s. 35).”
  "

*1

| c) | Följande punkt ska läggas till som punkt 31a:






  ”31a. | register som utsetts av Eurosystemet: en enhet som utsetts av Eurosystemet i enlighet med bilaga VIII och som kontinuerligt uppfyller kraven för att utses som framgår av den bilagan.” |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till som punkt 31a:

”31a.

register som utsetts av Eurosystemet

| d) | Följande punkt ska läggas till som punkt 50a:






  ”50a. | register över uppgifter på lån-nivå: ett av Esmas värdepapperiseringsregister eller ett register som utsetts av Eurosystemet.” |
| --- | --- | --- |

d)

Följande punkt ska läggas till som punkt 50a:

”50a.

register över uppgifter på lån-nivå

| 2. | I artikel 15.1 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | säkerställer att tillräckliga säkerheter ställs fram till transaktionens förfallodag; värdet på de tillgångar som mobiliserats som säkerhet ska vid varje tidpunkt uppgå till det sammanlagda utestående beloppet av den likvidiserande transaktionen inklusive upplupen ränta under transaktionens löptid. Om den ränta som utgår är positiv bör det tillämpliga beloppet dagligen adderas till det sammanlagda utestående beloppet av den likvidiserande transaktionen, och om den ränta som utgår är negativ bör det tillämpliga beloppet dagligen subtraheras från det sammanlagda utestående beloppet av den likvidiserande transaktionen.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 15.1 ska led b ersättas med följande:

”b)

säkerställer att tillräckliga säkerheter ställs fram till transaktionens förfallodag; värdet på de tillgångar som mobiliserats som säkerhet ska vid varje tidpunkt uppgå till det sammanlagda utestående beloppet av den likvidiserande transaktionen inklusive upplupen ränta under transaktionens löptid. Om den ränta som utgår är positiv bör det tillämpliga beloppet dagligen adderas till det sammanlagda utestående beloppet av den likvidiserande transaktionen, och om den ränta som utgår är negativ bör det tillämpliga beloppet dagligen subtraheras från det sammanlagda utestående beloppet av den likvidiserande transaktionen.”

| 3. | Artikel 19.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   En motpart kan sända sin begäran om tillgång till utlåningsfaciliteten till sin nationella centralbank. Förutsatt att en begäran kommit in till den nationella centralbanken senast 15 minuter efter TARGET2-systemets stängningstid, ska den nationella centralbanken handlägga denna begäran samma dag i TARGET2. Tidsfristen för en begäran om tillgång till utlåningsfaciliteten förlängs med ytterligare 15 minuter på Eurosystemets sista affärsdag under en uppfyllandeperiod. I undantagsfall får Eurosystemet besluta om att teknisk tillämpa längre tidsfrister. En begäran om tillgång till utlåningsfaciliteten ska ange det kreditbelopp sökanden behöver. Motparten ska ställa tillräckliga godtagbara tillgångar som säkerheter för transaktionen, utom i fall då sådana tillgångar redan i förväg deponerats av motparten hos den nationella centralbanken i enlighet med artikel 18.4.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 19.5 ska ersättas med följande:

”5.   En motpart kan sända sin begäran om tillgång till utlåningsfaciliteten till sin nationella centralbank. Förutsatt att en begäran kommit in till den nationella centralbanken senast 15 minuter efter TARGET2-systemets stängningstid, ska den nationella centralbanken handlägga denna begäran samma dag i TARGET2. Tidsfristen för en begäran om tillgång till utlåningsfaciliteten förlängs med ytterligare 15 minuter på Eurosystemets sista affärsdag under en uppfyllandeperiod. I undantagsfall får Eurosystemet besluta om att teknisk tillämpa längre tidsfrister. En begäran om tillgång till utlåningsfaciliteten ska ange det kreditbelopp sökanden behöver. Motparten ska ställa tillräckliga godtagbara tillgångar som säkerheter för transaktionen, utom i fall då sådana tillgångar redan i förväg deponerats av motparten hos den nationella centralbanken i enlighet med artikel 18.4.”

| 4. | Artikel 22.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   För att få tillträde till inlåningsfaciliteten ska motparten sända in en begäran till sin nationella centralbank. Förutsatt att en begäran kommit in till den nationella centralbanken senast 15 minuter efter TARGET2-systemets stängningstid, ska den nationella centralbanken handlägga denna begäran samma dag i TARGET2. Tidsfristen för en begäran om tillgång till inlåningsfaciliteten förlängs med ytterligare 15 minuter på Eurosystemets sista affärsdag under en uppfyllandeperiod. I undantagsfall får Eurosystemet besluta om att teknisk tillämpa längre tidsfrister. I begäran ska det belopp som motparten önskar deponera hos faciliteten anges.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 22.2 ska ersättas med följande:

”2.   För att få tillträde till inlåningsfaciliteten ska motparten sända in en begäran till sin nationella centralbank. Förutsatt att en begäran kommit in till den nationella centralbanken senast 15 minuter efter TARGET2-systemets stängningstid, ska den nationella centralbanken handlägga denna begäran samma dag i TARGET2. Tidsfristen för en begäran om tillgång till inlåningsfaciliteten förlängs med ytterligare 15 minuter på Eurosystemets sista affärsdag under en uppfyllandeperiod. I undantagsfall får Eurosystemet besluta om att teknisk tillämpa längre tidsfrister. I begäran ska det belopp som motparten önskar deponera hos faciliteten anges.”

| 5. | I artikel 59 ska punkterna 4 och 5 ersättas med följande:

  ”4.   Eurosystemet ska publicera information om kreditkvalitetsstegen på ECB:s webbplats i form av Eurosystemets harmoniserade riskklasskala, inklusive jämförelser mellan kreditbetyg från de godkända externa ratinginstituten (ECAI) avseende kreditkvalitetsstegen.


  5.   Vid sin bedömning av kreditvärdighet beaktar Eurosystemet kreditvärderingsinformation från tre olika källor i enlighet med avdelning V i del fyra:” |
| --- | --- |

5.

I artikel 59 ska punkterna 4 och 5 ersättas med följande:

”4.   Eurosystemet ska publicera information om kreditkvalitetsstegen på ECB:s webbplats i form av Eurosystemets harmoniserade riskklasskala, inklusive jämförelser mellan kreditbetyg från de godkända externa ratinginstituten (ECAI) avseende kreditkvalitetsstegen.

5.   Vid sin bedömning av kreditvärdighet beaktar Eurosystemet kreditvärderingsinformation från tre olika källor i enlighet med avdelning V i del fyra:”

| 6. | Artikel 69.2 ska utgå. |
| --- | --- |

6.

Artikel 69.2 ska utgå.

| 7. | I artikel 70 ska följande punkt läggas till som punkt 3a:

  ”3a.   För skuldinstrument som emitteras eller garanteras av organ, ska emittenten eller borgensmannen vara etablerad i en medlemsstat som har euron som valuta.” |
| --- | --- |

7.

I artikel 70 ska följande punkt läggas till som punkt 3a:

”3a.   För skuldinstrument som emitteras eller garanteras av organ, ska emittenten eller borgensmannen vara etablerad i en medlemsstat som har euron som valuta.”

| 8. | Artikel 73.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   För att värdepapper med bakomliggande tillgångar ska vara godtagbara, måste alla kassaflödesgenererande tillgångar bakom värdepapperena vara homogena, dvs. det ska vara möjligt att rapportera dem via en av de existerande typerna av mallar för uppgifter på lån-nivå som avses i bilaga VIII, som ska avse en av följande:






  a) | bolån, |
| --- | --- | --- |

8.

Artikel 73.1 ska ersättas med följande:

”1.   För att värdepapper med bakomliggande tillgångar ska vara godtagbara, måste alla kassaflödesgenererande tillgångar bakom värdepapperena vara homogena, dvs. det ska vara möjligt att rapportera dem via en av de existerande typerna av mallar för uppgifter på lån-nivå som avses i bilaga VIII, som ska avse en av följande:

a)

bolån,

| b) | lån till små och medelstora företag, |
| --- | --- |

b)

lån till små och medelstora företag,

| c) | billån, |
| --- | --- |

c)

billån,

| d) | konsumentkrediter, |
| --- | --- |

d)

konsumentkrediter,

| e) | leasingkrav, |
| --- | --- |

e)

leasingkrav,

| f) | kreditkortsfordringar.” |
| --- | --- |

f)

kreditkortsfordringar.”

| 9. | Artikel 74 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Vid tillämpningen av punkt 2 ska förvaltare av inteckningar eller fordringar jämställas med ombud.” |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 74 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Vid tillämpningen av punkt 2 ska förvaltare av inteckningar eller fordringar jämställas med ombud.”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Gäldenärerna och fordringsägarna av de kassaflödesgenererande tillgångarna ska ha sitt säte (eller hemvist om det rör sig om fysiska personer) inom EES. Gäldenärer som är fysiska personer ska ha haft sin hemvist inom EES vid den tidpunkt då de kassaflödesgenererande tillgångarna skapades. Samtliga tillhörande värdepapper ska finnas inom EES och de kassaflödesgenererande tillgångarna ska falla under lagstiftningen i ett EES-land.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Gäldenärerna och fordringsägarna av de kassaflödesgenererande tillgångarna ska ha sitt säte (eller hemvist om det rör sig om fysiska personer) inom EES. Gäldenärer som är fysiska personer ska ha haft sin hemvist inom EES vid den tidpunkt då de kassaflödesgenererande tillgångarna skapades. Samtliga tillhörande värdepapper ska finnas inom EES och de kassaflödesgenererande tillgångarna ska falla under lagstiftningen i ett EES-land.”

| 10. | Artikel 78 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om den pool av kassaflödesgenererande tillgångar som ligger till grund för värdepapperena med bakomliggande tillgångar ska tillhandahållas i enlighet med de förfaranden som framgår av bilaga VIII, som inkluderar information om det poängtal som måste uppnås och kraven för register över uppgifter på lån-nivå. I sin bedömning av godtagbarheten beaktar Eurosystemet a) huruvida uppgifter saknas, och b) hur ofta enskilda fält med uppgifter på lån-nivå saknar meningsfullt innehåll.” |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 78 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om den pool av kassaflödesgenererande tillgångar som ligger till grund för värdepapperena med bakomliggande tillgångar ska tillhandahållas i enlighet med de förfaranden som framgår av bilaga VIII, som inkluderar information om det poängtal som måste uppnås och kraven för register över uppgifter på lån-nivå. I sin bedömning av godtagbarheten beaktar Eurosystemet a) huruvida uppgifter saknas, och b) hur ofta enskilda fält med uppgifter på lån-nivå saknar meningsfullt innehåll.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Utan att det påverkar de värden som framgår av bilaga VIII avseende bedömningen av uppgifterna på lån-nivå, får Eurosystemet godta värdepapper med bakomliggande tillgångar vars poängtal understiger A1 som säkerhet, sedan det har gjorts en bedömning av varje enskilt fall och förutsatt att det finns en lämplig förklaring till att det obligatoriska poängtalet inte har kunnat uppnås. För varje lämplig förklaring ska Eurosystemet ange en maximal toleransnivå och toleranshorisont som publiceras på ECB:s webbplats. Toleranshorisonten ska ange den tidsperiod inom vilken uppgiftskvaliteten för värdepapperena med bakomliggande tillgångar måste förbättras.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Utan att det påverkar de värden som framgår av bilaga VIII avseende bedömningen av uppgifterna på lån-nivå, får Eurosystemet godta värdepapper med bakomliggande tillgångar vars poängtal understiger A1 som säkerhet, sedan det har gjorts en bedömning av varje enskilt fall och förutsatt att det finns en lämplig förklaring till att det obligatoriska poängtalet inte har kunnat uppnås. För varje lämplig förklaring ska Eurosystemet ange en maximal toleransnivå och toleranshorisont som publiceras på ECB:s webbplats. Toleranshorisonten ska ange den tidsperiod inom vilken uppgiftskvaliteten för värdepapperena med bakomliggande tillgångar måste förbättras.”

| 11. | Artikel 81a ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska första strecksatsen ersättas med följande:






  ”— | skuldinstrument som emitterats av organ,” |
| --- | --- | --- | --- |

11.

Artikel 81a ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska första strecksatsen ersättas med följande:

”—

skuldinstrument som emitterats av organ,”

| b) | Punkt 5 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 5 ska utgå.

| 12. | Artikel 90 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 90
  Kapitalbelopp och kupongbetalningar avseende kreditfordringar
  För att vara godtagbara ska kreditfordringar uppfylla följande krav:






  a) | fram till slutlig inlösen har de ett fast, villkorslöst kapitalbelopp, och |
| --- | --- | --- |

12.

Artikel 90 ska ersättas med följande:

”Artikel 90

Kapitalbelopp och kupongbetalningar avseende kreditfordringar

För att vara godtagbara ska kreditfordringar uppfylla följande krav:

a)

fram till slutlig inlösen har de ett fast, villkorslöst kapitalbelopp, och

| b) | en ränta som fram till slutlig inlösen är antingen:






  i) | en ’nollkupongare’, |
| --- | --- | --- |

b)

en ränta som fram till slutlig inlösen är antingen:

i)

en ’nollkupongare’,

| ii) | fast, |
| --- | --- |

ii)

fast,

| iii) | rörlig, dvs. kopplad till en referensränta och med följande struktur: kupongränta = (referensränta ± x, med f ≤ kupongränta ≤ c, där:






  — | referensräntan är endast en av följande vid en viss tidpunkt:






  — | en europenningmarknadsränta, t.ex. Euribor, LIBOR eller liknande index, |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

rörlig, dvs. kopplad till en referensränta och med följande struktur: kupongränta = (referensränta ± x, med f ≤ kupongränta ≤ c, där:

—

referensräntan är endast en av följande vid en viss tidpunkt:

—

en europenningmarknadsränta, t.ex. Euribor, LIBOR eller liknande index,

| — | en konstant swappränta till förfallodagen, t.ex. CMS, EIISDA, EUSA, |
| --- | --- |

—

en konstant swappränta till förfallodagen, t.ex. CMS, EIISDA, EUSA,

| — | avkastningen på en av euroområdets statsobligationer eller ett index för flera av euroområdets statsobligationer |
| --- | --- |

—

avkastningen på en av euroområdets statsobligationer eller ett index för flera av euroområdets statsobligationer

| — | om f (golv), c (tak), i förekommande fall, och x (marginal) antingen är förutbestämda vid emissionen, eller kan förändras över kreditfordringens livstid, f och/eller c får också fastställas efter kreditfordringens emission, och |
| --- | --- |

—

om f (golv), c (tak), i förekommande fall, och x (marginal) antingen är förutbestämda vid emissionen, eller kan förändras över kreditfordringens livstid, f och/eller c får också fastställas efter kreditfordringens emission, och

| c) | deras senaste kassaflöde inte var negativt. Om ett negativt kassaflöde uppstår är kreditfordringen inte längre godtagbar vid den tidpunkten. Den kan åter bli godtagbar när kassaflödet inte är negativt, förutsatt att den uppfyller alla andra krav.” |
| --- | --- |

c)

deras senaste kassaflöde inte var negativt. Om ett negativt kassaflöde uppstår är kreditfordringen inte längre godtagbar vid den tidpunkten. Den kan åter bli godtagbar när kassaflödet inte är negativt, förutsatt att den uppfyller alla andra krav.”

| 13. | Artikel 93 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 93
  Lägsta belopp för kreditfordringar
  För inhemsk användning ska kreditfordringarna, vid den tidpunkt då motparten ställer dem som säkerhet, minst uppnå ett tröskelvärde om 25 000 euro, eller ett högre belopp som den nationella centralbanken fastställer. För gränsöverskridande användning gäller ett lägsta tröskelvärde på 500 000 euro.” |
| --- | --- |

13.

Artikel 93 ska ersättas med följande:

”Artikel 93

Lägsta belopp för kreditfordringar

För inhemsk användning ska kreditfordringarna, vid den tidpunkt då motparten ställer dem som säkerhet, minst uppnå ett tröskelvärde om 25 000 euro, eller ett högre belopp som den nationella centralbanken fastställer. För gränsöverskridande användning gäller ett lägsta tröskelvärde på 500 000 euro.”

| 14. | Artikel 95.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Gäldenärer och borgensmän bakom godtagbara kreditfordringar ska vara icke-finansiella företag, enheter i den offentliga sektorn (exklusive offentliga finansiella bolag) utvecklingsbanker eller internationella organisationer.” |
| --- | --- |

14.

Artikel 95.1 ska ersättas med följande:

”1.   Gäldenärer och borgensmän bakom godtagbara kreditfordringar ska vara icke-finansiella företag, enheter i den offentliga sektorn (exklusive offentliga finansiella bolag) utvecklingsbanker eller internationella organisationer.”

| 15. | Artikel 100 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 100
  Kontroll av de förfaranden som används för att lämna in kreditfordringar
  Den nationella centralbanken, eller tillsynsmyndigheterna eller externa revisorer, ska genomföra en engångskontroll av de förfaranden som motparten tillämpar för att lämna information till Eurosystemet om kreditfordringarna. Om dessa förfaranden ändras i betydande omfattning får en ny kontroll av engångskaraktär göras av dessa förfaranden.” |
| --- | --- |

15.

Artikel 100 ska ersättas med följande:

”Artikel 100

Kontroll av de förfaranden som används för att lämna in kreditfordringar

Den nationella centralbanken, eller tillsynsmyndigheterna eller externa revisorer, ska genomföra en engångskontroll av de förfaranden som motparten tillämpar för att lämna information till Eurosystemet om kreditfordringarna. Om dessa förfaranden ändras i betydande omfattning får en ny kontroll av engångskaraktär göras av dessa förfaranden.”

| 16. | Artikel 107a.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   DECC ska ha ett fast och villkorslöst kapitalbelopp samt en kupongstruktur som uppfyller kriterierna i artikel 63. Säkerhetspoolen får endast omfatta kreditfordringar för vilka det finns






  a) | en särskild ECB DECC-mall för rapportering av uppgifter på lån-nivå, eller |
| --- | --- | --- |

16.

Artikel 107a.2 ska ersättas med följande:

”2.   DECC ska ha ett fast och villkorslöst kapitalbelopp samt en kupongstruktur som uppfyller kriterierna i artikel 63. Säkerhetspoolen får endast omfatta kreditfordringar för vilka det finns

a)

en särskild ECB DECC-mall för rapportering av uppgifter på lån-nivå, eller

| b) | en ABS-mall för rapportering av uppgifter på lån-nivå i enlighet med artikel 73.” |
| --- | --- |

b)

en ABS-mall för rapportering av uppgifter på lån-nivå i enlighet med artikel 73.”

| 17. | Artikel 107e ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   För de underliggande individuella kreditfordringarna ska omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om poolen av underliggande kreditfordringar tillhandahållas i enlighet med de förfaranden och med beaktande av de kontroller som gäller för kassaflödesgenererande tillgångar som ligger till grund för värdepapper med bakomliggande tillgångar som framgår av bilaga VIII, utom vad gäller rapporteringsfrekvens, respektive förlaga för rapportering av uppgifter på lån-nivå och de berörda parternas inlämnande av uppgifter på lån-nivå till ett register över uppgifter på lån-nivå. För att DECC ska vara godtagbara måste alla underliggande kreditfordringar vara homogena, dvs. det ska vara möjligt att rapportera dem med en enda ECB DECC-mall för rapportering av uppgifter på lån-nivå. Efter sin utvärdering av de relevanta uppgifterna får Eurosystemet fastställa att en DECC inte är homogen.” |
| --- | --- | --- |

17.

Artikel 107e ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   För de underliggande individuella kreditfordringarna ska omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om poolen av underliggande kreditfordringar tillhandahållas i enlighet med de förfaranden och med beaktande av de kontroller som gäller för kassaflödesgenererande tillgångar som ligger till grund för värdepapper med bakomliggande tillgångar som framgår av bilaga VIII, utom vad gäller rapporteringsfrekvens, respektive förlaga för rapportering av uppgifter på lån-nivå och de berörda parternas inlämnande av uppgifter på lån-nivå till ett register över uppgifter på lån-nivå. För att DECC ska vara godtagbara måste alla underliggande kreditfordringar vara homogena, dvs. det ska vara möjligt att rapportera dem med en enda ECB DECC-mall för rapportering av uppgifter på lån-nivå. Efter sin utvärdering av de relevanta uppgifterna får Eurosystemet fastställa att en DECC inte är homogen.”

| b) | Punkt 5 ska ersättas med följande:

  ”5.   De krav på uppgiftskvalitet som gäller för ABS ska tillämpas på DECC, vilket också inbegriper den särskilda ECB DECC-mallen för rapportering av uppgifter på lån-nivå. Uppgifter på lån-nivå ska rapporteras på den särskilda ECB DECC-mallen för rapportering av uppgifter på lån-nivå, som offentliggörs på ECB:s webbplats, till:






  a) | Esmas värdepapperiseringsregister, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   De krav på uppgiftskvalitet som gäller för ABS ska tillämpas på DECC, vilket också inbegriper den särskilda ECB DECC-mallen för rapportering av uppgifter på lån-nivå. Uppgifter på lån-nivå ska rapporteras på den särskilda ECB DECC-mallen för rapportering av uppgifter på lån-nivå, som offentliggörs på ECB:s webbplats, till:

a)

Esmas värdepapperiseringsregister, eller

| b) | ett register som utsetts av Eurosystemet.” |
| --- | --- |

b)

ett register som utsetts av Eurosystemet.”

| c) | Följande punkt 5a ska införas:

  ”5a.   Överföringen av uppgifter på lån-nivå om DECC till Esma-register över uppgifter på lån-nivå i enlighet med punkt 5 a ska påbörjas i början av den kalendermånad som följer efter den dag som är tre månader från Esmas aktiveringsdag för rapportering.
  Överföringen av uppgifter på lån-nivå om DECC till register som anvisats av Eurosystemet i enlighet med punkt 5 b tillåts fram till slutet av den kalendermånad i vilken den dag infaller som är tre år och tre månader från Esmas aktiveringsdag för rapportering.
  Esmas aktiveringsdag ska publiceras på ECB:s webbplats.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt 5a ska införas:

”5a.   Överföringen av uppgifter på lån-nivå om DECC till Esma-register över uppgifter på lån-nivå i enlighet med punkt 5 a ska påbörjas i början av den kalendermånad som följer efter den dag som är tre månader från Esmas aktiveringsdag för rapportering.

Överföringen av uppgifter på lån-nivå om DECC till register som anvisats av Eurosystemet i enlighet med punkt 5 b tillåts fram till slutet av den kalendermånad i vilken den dag infaller som är tre år och tre månader från Esmas aktiveringsdag för rapportering.

Esmas aktiveringsdag ska publiceras på ECB:s webbplats.”

| 18. | Artikel 114.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Om borgensmannen inte är någon offentlig enhet med beskattningsrätt måste en juridisk bekräftelse av garantins rättsliga giltighet, bindande effekt och realiserbarhet lämnas in till den berörda nationella centralbanken i en form som godtas av Eurosystemet innan den omsättbara tillgången eller kreditfordringen som omfattas av garantin kan anses godtagbar. Den juridiska bekräftelsen ska tas fram av personer som är oberoende från motparten, emittent/gäldenär och borgensman, och har rättslig kompetens att bekräfta detta, t.ex. yrkesverksamma jurister. Den juridiska bekräftelsen ska också visa att garantin inte är personlig och endast kan realiseras av innehavarna av de omsättbara tillgångarna eller kreditfordringens borgenärer. Om borgensmannen är etablerad inom en annan jurisdiktion än lagstiftningen som reglerar garantin ska den juridiska bekräftelsen även styrka att garantin är giltig och realiserbar inom ramen för den jurisdiktion där borgensmannen är etablerad. När det gäller omsättbara tillgångar ska den juridiska bekräftelsen av motparten lämnas in för granskning till den nationella centralbanken som anmäler att en viss tillgång som stöds av garantin ska tas upp på förteckningen över godtagbara tillgångar. När det gäller kreditfordringar ska den juridiska bekräftelsen lämnas in för granskning till den nationella centralbanken av den motpart som önskar mobilisera tillgången, i den jurisdiktion där lagstiftningen som reglerar kreditfordringen gäller. Kravet på verkställbarhet är föremål för eventuella insolvens- eller konkurslagar, allmänna andelsprinciper och andra liknande lagar och principer som borgensmän omfattas av och som påverkar fordringsägares rättigheter gentemot borgensmannen i allmänhet.” |
| --- | --- |

18.

Artikel 114.5 ska ersättas med följande:

”5.   Om borgensmannen inte är någon offentlig enhet med beskattningsrätt måste en juridisk bekräftelse av garantins rättsliga giltighet, bindande effekt och realiserbarhet lämnas in till den berörda nationella centralbanken i en form som godtas av Eurosystemet innan den omsättbara tillgången eller kreditfordringen som omfattas av garantin kan anses godtagbar. Den juridiska bekräftelsen ska tas fram av personer som är oberoende från motparten, emittent/gäldenär och borgensman, och har rättslig kompetens att bekräfta detta, t.ex. yrkesverksamma jurister. Den juridiska bekräftelsen ska också visa att garantin inte är personlig och endast kan realiseras av innehavarna av de omsättbara tillgångarna eller kreditfordringens borgenärer. Om borgensmannen är etablerad inom en annan jurisdiktion än lagstiftningen som reglerar garantin ska den juridiska bekräftelsen även styrka att garantin är giltig och realiserbar inom ramen för den jurisdiktion där borgensmannen är etablerad. När det gäller omsättbara tillgångar ska den juridiska bekräftelsen av motparten lämnas in för granskning till den nationella centralbanken som anmäler att en viss tillgång som stöds av garantin ska tas upp på förteckningen över godtagbara tillgångar. När det gäller kreditfordringar ska den juridiska bekräftelsen lämnas in för granskning till den nationella centralbanken av den motpart som önskar mobilisera tillgången, i den jurisdiktion där lagstiftningen som reglerar kreditfordringen gäller. Kravet på verkställbarhet är föremål för eventuella insolvens- eller konkurslagar, allmänna andelsprinciper och andra liknande lagar och principer som borgensmän omfattas av och som påverkar fordringsägares rättigheter gentemot borgensmannen i allmänhet.”

| 19. | I artikel 119 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

  ”1.   Den kreditbedömningsinformation som avgör huruvida Eurosystemet inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer godtar en tillgång ska tillhandahållas av kreditbedömningssystem som hör till en av tre nedanstående källor:






  a) | externa institut för kreditbedömning (ECAI), |
| --- | --- | --- |

19.

I artikel 119 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.   Den kreditbedömningsinformation som avgör huruvida Eurosystemet inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer godtar en tillgång ska tillhandahållas av kreditbedömningssystem som hör till en av tre nedanstående källor:

a)

externa institut för kreditbedömning (ECAI),

| b) | nationella centralbankers interna kreditbedömningssystem (ICAS), |
| --- | --- |

b)

nationella centralbankers interna kreditbedömningssystem (ICAS),

| c) | motparters interna ratingsystem (IRB). |
| --- | --- |

c)

motparters interna ratingsystem (IRB).

2.   Under varje kreditbedömningskälla som framgår av punkt 1 kan det finnas ett antal olika kreditbedömningssystem. Kreditbedömningssystemen ska uppfylla godtagbarhetskriterierna i denna avdelning. En förteckning över godkända kreditbedömningssystem, dvs. en förteckning över ECAI och ICAS publiceras på ECB:s webbplats.”

| 20. | Artikel 124 ska utgå. |
| --- | --- |

20.

Artikel 124 ska utgå.

| 21. | Artikel 125 ska utgå. |
| --- | --- |

21.

Artikel 125 ska utgå.

| 22. | Artikel 135 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 135
  Värderingsregler för icke-omsättbara tillgångar
  Icke-omsättbara tillgångar tilldelas ett värde av Eurosystemet som motsvarar det utestående beloppet av sådana icke-omsättbara tillgångar.” |
| --- | --- |

22.

Artikel 135 ska ersättas med följande:

”Artikel 135

Värderingsregler för icke-omsättbara tillgångar

Icke-omsättbara tillgångar tilldelas ett värde av Eurosystemet som motsvarar det utestående beloppet av sådana icke-omsättbara tillgångar.”

| 23. | I artikel 138.3 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | säkerställda obligationer som uppfyller de krav som fastställs i artikel 129.1–129.3 och 129.6 i förordning (EU) nr 575/2013. Från och med den 1 februari 2020 måste emissioner av sådana säkerställda obligationer ha en ECAI-bedömning enligt definitionen i artikel 83 a som uppfyller kraven enligt bilaga IXb.” |
| --- | --- | --- |

23.

I artikel 138.3 ska led b ersättas med följande:

”b)

säkerställda obligationer som uppfyller de krav som fastställs i artikel 129.1–129.3 och 129.6 i förordning (EU) nr 575/2013. Från och med den 1 februari 2020 måste emissioner av sådana säkerställda obligationer ha en ECAI-bedömning enligt definitionen i artikel 83 a som uppfyller kraven enligt bilaga IXb.”

| 24. | Artikel 141.1 c ska ersättas med följande:






  ”c) | om sådana tillgångar emitteras av ett organ, en multilateral utvecklingsbank eller en internationell organisation.” |
| --- | --- | --- |

24.

Artikel 141.1 c ska ersättas med följande:

”c)

om sådana tillgångar emitteras av ett organ, en multilateral utvecklingsbank eller en internationell organisation.”

| 25. | Bilagorna VI, VIII och IXb ska ändras i enlighet med texten i bilaga I till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

25.

Bilagorna VI, VIII och IXb ska ändras i enlighet med texten i bilaga I till den här riktlinjen.

| 26. | Den text som återfinns i bilaga II till denna riktlinje ska införas som en ny bilaga XIIa till riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60). |
| --- | --- |

26.

Den text som återfinns i bilaga II till denna riktlinje ska införas som en ny bilaga XIIa till riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60).

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   De nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 5 augusti 2019. De ska senast den 21 juni 2019 informera Europeiska centralbanken om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 10 maj 2019.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 av den 19 december 2014 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2014/60) (EUT L 91, 2.4.2015, s. 3).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2402 av den 12 december 2017 om ett allmänt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven 2009/65/EG, 2009/138/EG och 2011/61/EU och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 347, 28.12.2017, s. 35).

2

---

BILAGA I

Bilagorna VI, VIII och IXb till förordning (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga VI ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken på tabell 2 ska ersättas med följande:

  ”
  Godtagbara förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga VI ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken på tabell 2 ska ersättas med följande:

”
  Godtagbara förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem
  ”

| b) | Den första meningen efter rubriken i tabell 2 ska ersättas med följande:

  ”Användning av godtagbara tillgångar som utfärdats i ett värdepappersavvecklingssystem (SSS) i land B och innehas av en motpart etablerad i land A genom en godtagbar förbindelse mellan värdepappersavvecklingssystemen i länderna A och B i syfte att erhålla kredit från den nationella centralbanken i land A.” |
| --- | --- |

b)

Den första meningen efter rubriken i tabell 2 ska ersättas med följande:

”Användning av godtagbara tillgångar som utfärdats i ett värdepappersavvecklingssystem (SSS) i land B och innehas av en motpart etablerad i land A genom en godtagbar förbindelse mellan värdepappersavvecklingssystemen i länderna A och B i syfte att erhålla kredit från den nationella centralbanken i land A.”

| c) | Den första meningen efter rubriken i tabell 3 ska ersättas med följande:

  ”Användning av godtagbara tillgångar som emitterats i ett värdepappersavvecklingssystem i land C och innehas av en motpart etablerad i land A genom en godtagbar förbindelse mellan värdepappersavvecklingssystemen i länderna B och C i syfte att erhålla kredit från den nationella centralbanken i land A.” |
| --- | --- |

c)

Den första meningen efter rubriken i tabell 3 ska ersättas med följande:

”Användning av godtagbara tillgångar som emitterats i ett värdepappersavvecklingssystem i land C och innehas av en motpart etablerad i land A genom en godtagbar förbindelse mellan värdepappersavvecklingssystemen i länderna B och C i syfte att erhålla kredit från den nationella centralbanken i land A.”

| 2. | Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken och det inledande stycket ska ersättas med följande:


  ”BILAGA VIII

  RAPPORTERINGSKRAV PÅ LÅN-NIVÅ FÖR VÄRDEPAPPER MED BAKOMLIGGANDE TILLGÅNGAR OCH KRAV AVSEENDE REGISTER ÖVER UPPGIFTER PÅ LÅN-NIVÅ

  Denna bilaga gäller för bestämmelserna om tillhandahållande av omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om den pool av kassaflödesgenererande tillgångar som ligger till grund för värdepapperena med bakomliggande tillgångar, enligt vad som framgår av artikel 78, och fastställer kraven avseende register över uppgifter på lån-nivå.


  ” |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken och det inledande stycket ska ersättas med följande:

”BILAGA VIII

RAPPORTERINGSKRAV PÅ LÅN-NIVÅ FÖR VÄRDEPAPPER MED BAKOMLIGGANDE TILLGÅNGAR OCH KRAV AVSEENDE REGISTER ÖVER UPPGIFTER PÅ LÅN-NIVÅ

Denna bilaga gäller för bestämmelserna om tillhandahållande av omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om den pool av kassaflödesgenererande tillgångar som ligger till grund för värdepapperena med bakomliggande tillgångar, enligt vad som framgår av artikel 78, och fastställer kraven avseende register över uppgifter på lån-nivå.

| b) | Avsnitt I ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:






  ”1. | De berörda parterna ska lämna uppgifter på lån-nivå till ett register över uppgifter på lån-nivå i enlighet med denna bilaga. Registret över uppgifter på lån-nivå publicera sådana uppgifter elektroniskt. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Avsnitt I ska ändras på följande sätt:

i)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.

De berörda parterna ska lämna uppgifter på lån-nivå till ett register över uppgifter på lån-nivå i enlighet med denna bilaga. Registret över uppgifter på lån-nivå publicera sådana uppgifter elektroniskt.

| 2. | Uppgifter på lån-nivå kan lämnas för varje individuell transaktion via:






  a) | vad gäller transaktioner som rapporteras till Esmas värdepapperiseringsregister, de standardformulär som anges i de tekniska genomförandestandarder som antagits av kommissionen med stöd av artikel 7.4 i förordning (EU) 2017/2402, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Uppgifter på lån-nivå kan lämnas för varje individuell transaktion via:

a)

vad gäller transaktioner som rapporteras till Esmas värdepapperiseringsregister, de standardformulär som anges i de tekniska genomförandestandarder som antagits av kommissionen med stöd av artikel 7.4 i förordning (EU) 2017/2402, eller

| b) | vad gäller transaktioner som rapporteras till ett register som utsetts av Eurosystemet, den aktuella mallen för rapportering av uppgifter på lån-nivå som finns på ECB:s webbplats. |
| --- | --- |

b)

vad gäller transaktioner som rapporteras till ett register som utsetts av Eurosystemet, den aktuella mallen för rapportering av uppgifter på lån-nivå som finns på ECB:s webbplats.

I båda fallen beror valet av formulär som ska lämnas in på typen av bakomliggande tillgångar, i enlighet med artikel 73.1.”

| ii) | Följande punkter 2a och 2b ska införas:






  ”2a. | Överföring av uppgifter på lån-nivå i enlighet med punkt 2 a ska påbörjas i början av den kalendermånad som följer efter den dag som är tre månader från Esmas aktiveringsdag för rapportering.
  Överföring av uppgifter på lån-nivå i enlighet med punkt 2 b tillåts fram till slutet av den kalendermånad i vilken den dag infaller som är tre år och tre månader från Esmas aktiveringsdag för rapportering. |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande punkter 2a och 2b ska införas:

”2a.

Överföring av uppgifter på lån-nivå i enlighet med punkt 2 a ska påbörjas i början av den kalendermånad som följer efter den dag som är tre månader från Esmas aktiveringsdag för rapportering.

Överföring av uppgifter på lån-nivå i enlighet med punkt 2 b tillåts fram till slutet av den kalendermånad i vilken den dag infaller som är tre år och tre månader från Esmas aktiveringsdag för rapportering.

| 2b. | Utan hinder av vad som sägs i punkt 2a andra stycket, ska uppgifter på lån-nivå för varje individuell transaktion lämnas i enlighet med punkt 2a om både






  a) | de berörda parterna i en transaktion enligt artikel 7.1 a och 7.2 i förordning (EU) 2017/2402 är skyldiga att rapportera uppgifter på lån-nivå om individuella transaktioner till ett av Esmas värdepapperiseringsregister med hjälp av de standardformulär som anges i de tekniska genomförandestandarder som antagits av kommissionen med stöd av artikel 7.4 i den förordningen, och |
| --- | --- | --- |

2b.

Utan hinder av vad som sägs i punkt 2a andra stycket, ska uppgifter på lån-nivå för varje individuell transaktion lämnas i enlighet med punkt 2a om både

a)

de berörda parterna i en transaktion enligt artikel 7.1 a och 7.2 i förordning (EU) 2017/2402 är skyldiga att rapportera uppgifter på lån-nivå om individuella transaktioner till ett av Esmas värdepapperiseringsregister med hjälp av de standardformulär som anges i de tekniska genomförandestandarder som antagits av kommissionen med stöd av artikel 7.4 i den förordningen, och

| b) | inlämnandet av uppgifter på lån-nivå i enlighet med punkt 2 a har påbörjats.” |
| --- | --- |

b)

inlämnandet av uppgifter på lån-nivå i enlighet med punkt 2 a har påbörjats.”

| c) | Avsnitt II ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 2 ska ersättas med följande:






  ”2. | Värdepapperet med bakomliggande tillgångar måste uppfylla minimikraven, något som bedöms utifrån tillgången på information i valda fält i mallen för rapportering av uppgifter på lån-nivå.” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Avsnitt II ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.

Värdepapperet med bakomliggande tillgångar måste uppfylla minimikraven, något som bedöms utifrån tillgången på information i valda fält i mallen för rapportering av uppgifter på lån-nivå.”

| ii) | Punkt 3 första meningen ska ersättas med följande:






  ”3. | För att täcka in icke-tillgängliga fält finns sex stycken ’Ingen data’ (ND) valmöjligheter på varje rapporteringsmall som ska användas när en viss uppgift inte kan tillhandahållas i enlighet med mallen för rapportering av uppgifter på lån-nivå.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Punkt 3 första meningen ska ersättas med följande:

”3.

För att täcka in icke-tillgängliga fält finns sex stycken ’Ingen data’ (ND) valmöjligheter på varje rapporteringsmall som ska användas när en viss uppgift inte kan tillhandahållas i enlighet med mallen för rapportering av uppgifter på lån-nivå.”

| d) | Avsnitt III ska ändras på följande sätt:






  i) | Rubriken ska ersättas med följande:






  ”III. | METOD FÖR POÄNGSÄTTNING” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Avsnitt III ska ändras på följande sätt:

i)

Rubriken ska ersättas med följande:

”III.

METOD FÖR POÄNGSÄTTNING”

| ii) | Punkt 1 ska utgå. |
| --- | --- |

ii)

Punkt 1 ska utgå.

| iii) | Punkt 2 ska ersättas med följande:






  ”2. | Registret över uppgifter på lån-nivå poängsätter varje transaktion med värdepapper med bakomliggande tillgångar när dessa inges och när uppgifter på lån-nivå bearbetas.” |
| --- | --- | --- |

iii)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.

Registret över uppgifter på lån-nivå poängsätter varje transaktion med värdepapper med bakomliggande tillgångar när dessa inges och när uppgifter på lån-nivå bearbetas.”

| iv) | I tabell 3 ska punkt 4 utgå. |
| --- | --- |

iv)

I tabell 3 ska punkt 4 utgå.

| e) | I avsnitt IV.II med rubriken ”Förfaranden för att utnämna och återkalla en utnämning” ska punkt 1 ersättas med följande:






  ”1. | En ansökan om att utses till register över uppgifter på lån-nivå av Eurosystemet ska lämnas till ECB:s generaldirektorat riskhantering. Ansökan ska innehålla lämpliga resonemang och fullständig dokumentation som styrker att sökanden uppfyller de krav som ställs på register över uppgifter på lån-nivå enligt denna riktlinje. Ansökan, resonemang och dokumentation ska lämnas skriftligen och i möjligaste mån i elektronisk form. Ansökningar som inkommer efter den 13 maj 2019 kommer ej att beaktas. Alla ansökningar som inkommer före detta datum kommer att behandlas i enlighet med denna bilaga.” |
| --- | --- | --- |

e)

I avsnitt IV.II med rubriken ”Förfaranden för att utnämna och återkalla en utnämning” ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.

En ansökan om att utses till register över uppgifter på lån-nivå av Eurosystemet ska lämnas till ECB:s generaldirektorat riskhantering. Ansökan ska innehålla lämpliga resonemang och fullständig dokumentation som styrker att sökanden uppfyller de krav som ställs på register över uppgifter på lån-nivå enligt denna riktlinje. Ansökan, resonemang och dokumentation ska lämnas skriftligen och i möjligaste mån i elektronisk form. Ansökningar som inkommer efter den 13 maj 2019 kommer ej att beaktas. Alla ansökningar som inkommer före detta datum kommer att behandlas i enlighet med denna bilaga.”

| 3. | Bilaga IXb ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska tredje stycket ersättas med följande:

  ”Kraven gäller för alla bedömningar av emissioner som avses i artikel 83 och omfattar därför alla bedömningar av tillgångar och program för godtagbara säkerställda obligationer. Man kommer regelbundet att kontrollera huruvida de externa kreditvärderingsinstituten uppfyller dessa krav. Om kriterierna inte uppfylls för ett visst program med säkerställda obligationer kan Eurosystemet besluta att de offentlig kreditbetygen avseende det relevanta programmet med säkerställda obligationer inte uppfyller de krav på hög kreditvärdighet som Eurosystemets ramverk för kreditbedömning ställer. Följaktligen måste det offentliga kreditbetyget från ett berört externt kreditvärderingsinstitut inte användas för att uppfylla kreditkvalitetskraven för omsättbara tillgångar som emitterats inom ramen för ett visst program för säkerställda obligationer.” |
| --- | --- | --- |

3.

Bilaga IXb ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Kraven gäller för alla bedömningar av emissioner som avses i artikel 83 och omfattar därför alla bedömningar av tillgångar och program för godtagbara säkerställda obligationer. Man kommer regelbundet att kontrollera huruvida de externa kreditvärderingsinstituten uppfyller dessa krav. Om kriterierna inte uppfylls för ett visst program med säkerställda obligationer kan Eurosystemet besluta att de offentlig kreditbetygen avseende det relevanta programmet med säkerställda obligationer inte uppfyller de krav på hög kreditvärdighet som Eurosystemets ramverk för kreditbedömning ställer. Följaktligen måste det offentliga kreditbetyget från ett berört externt kreditvärderingsinstitut inte användas för att uppfylla kreditkvalitetskraven för omsättbara tillgångar som emitterats inom ramen för ett visst program för säkerställda obligationer.”

| b) | Punkt 2 b ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkterna vi) och vii) ska ersättas med följande:






  ”vi) | Valutafördelningen, inklusive en uppdelning efter värde både avseende säkerhetspoolen och individuella obligationer inklusive den procentuella andelen eurodenominerade tillgångar och den procentuella andelen eurodenominerade obligationer. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 b ska ändras på följande sätt:

i)

Punkterna vi) och vii) ska ersättas med följande:

”vi)

Valutafördelningen, inklusive en uppdelning efter värde både avseende säkerhetspoolen och individuella obligationer inklusive den procentuella andelen eurodenominerade tillgångar och den procentuella andelen eurodenominerade obligationer.

| vii) | Säkerhetspoolens tillgångar, inkl. tillgångsbalans, tillgångstyper, lånens antal och genomsnittliga storlek, säsongseffekter, förfallodagar, belåningsgrad, geografisk uppdelning samt fördelningen av försenade betalningar. Om säkerhetsmassans tillgångar består av lån som har sitt ursprung i olika länder, ska granskningsrapporten åtminstone ange fördelningen mellan olika länder och den regionala fördelningen för det huvudsakliga ursprungslandet.” |
| --- | --- |

vii)

Säkerhetspoolens tillgångar, inkl. tillgångsbalans, tillgångstyper, lånens antal och genomsnittliga storlek, säsongseffekter, förfallodagar, belåningsgrad, geografisk uppdelning samt fördelningen av försenade betalningar. Om säkerhetsmassans tillgångar består av lån som har sitt ursprung i olika länder, ska granskningsrapporten åtminstone ange fördelningen mellan olika länder och den regionala fördelningen för det huvudsakliga ursprungslandet.”

| ii) | Följande tre meningar ska läggas till efter punkt x:

  ”Granskningsrapporter som avser en multi-cédula ska innehålla all den information som krävs enligt punkterna i–x. Rapporterna ska dessutom innehålla en förteckning över de relevanta originatorerna och deras respektive andelar i en multi-cédula. Tillgångsspecifik information ska rapporteras antingen direkt i granskningsrapporten som avser en multi-cédula eller genom en hänvisning till granskningsrapporterna för varje enskild cédula som bedömts av det externa kreditvärderingsinstitutet.” |
| --- | --- |

ii)

Följande tre meningar ska läggas till efter punkt x:

”Granskningsrapporter som avser en multi-cédula ska innehålla all den information som krävs enligt punkterna i–x. Rapporterna ska dessutom innehålla en förteckning över de relevanta originatorerna och deras respektive andelar i en multi-cédula. Tillgångsspecifik information ska rapporteras antingen direkt i granskningsrapporten som avser en multi-cédula eller genom en hänvisning till granskningsrapporterna för varje enskild cédula som bedömts av det externa kreditvärderingsinstitutet.”

---

BILAGA II

”BILAGA XIIa

En enhet som har klassificerats som organ enligt definitionen i artikel 2.2 i denna riktlinje ska uppfylla nedanstående kvantitativa kriterier för att dess godtagbara omsättbara tillgångar ska allokeras till avdragskategori II enligt vad som framgår av tabell 1 i bilagan till riktlinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35):

| a) | den genomsnittliga summan av de nominella utestående värdena på alla godtagbara omsättbara tillgångar som organet emitterat uppgår till minst 10 miljarder euro under referensperioden, och |
| --- | --- |

a)

den genomsnittliga summan av de nominella utestående värdena på alla godtagbara omsättbara tillgångar som organet emitterat uppgår till minst 10 miljarder euro under referensperioden, och

| b) | den genomsnittliga summan av de nominella värdena på alla godtagbara omsättbara tillgångar med ett nominellt utestående värde på minst 500 miljoner euro som emitterats av organet under referensperioden resulterar i en andel motsvarande minst 50 procent av den genomsnittliga summan av de nominella utestående värdena på alla godtagbara omsättbara tillgångar som organet emitterat under referensperioden. |
| --- | --- |

b)

den genomsnittliga summan av de nominella värdena på alla godtagbara omsättbara tillgångar med ett nominellt utestående värde på minst 500 miljoner euro som emitterats av organet under referensperioden resulterar i en andel motsvarande minst 50 procent av den genomsnittliga summan av de nominella utestående värdena på alla godtagbara omsättbara tillgångar som organet emitterat under referensperioden.

Hur dessa regler efterlevs granskas årligen genom att man, för det aktuella året, beräknar det relevanta genomsnittet över en ettårig referensperiod mellan den 1 augusti föregående år och den 31 juli det aktuella året.

---

| 24.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 167/75 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 167/75

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2019/1033

av den 10 maj 2019

om ändring av riktlinje (EU) 2016/65 om de värderingsavdrag som tillämpas vid genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2019/12)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen, artiklarna 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 och artikel 20 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Alla tillgångar som är godtagbara för Eurosystemets kreditoperationer omfattas av värderingsregler och specifika åtgärder för riskkontroll för att skydda Eurosystemet mot ekonomiska förluster i händelse av att värdepapperen måste avyttras till följd av en motparts fallissemang. Som ett resultat av den regelbundna granskningen av Eurosystemets riskkontrollåtgärder och värderingsregler avseende icke-omsättbara tillgångar behöver flera justeringar göras för att säkerställa ett tillräckligt skydd. |
| --- | --- |

(1)

Alla tillgångar som är godtagbara för Eurosystemets kreditoperationer omfattas av värderingsregler och specifika åtgärder för riskkontroll för att skydda Eurosystemet mot ekonomiska förluster i händelse av att värdepapperen måste avyttras till följd av en motparts fallissemang. Som ett resultat av den regelbundna granskningen av Eurosystemets riskkontrollåtgärder och värderingsregler avseende icke-omsättbara tillgångar behöver flera justeringar göras för att säkerställa ett tillräckligt skydd.

| (2) | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) (1) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) (1) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Skuldinstrument som emitteras av i) lokala och regionala myndigheter, ii) enheter som är kreditinstitut eller icke-kreditinstitut som klassificerats som organ av Eurosystemet och som uppfyller de kvantitativa kriterierna som framgår av bilaga XIIa till riktlinje ECB (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), iii) multilaterala utvecklingsbanker och internationella organisationer samt även säkerställda obligationer av jumbo-typ från företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) ingår i värderingsavdragskategori II.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2 ska led b ersättas med följande:

”b)

Skuldinstrument som emitteras av i) lokala och regionala myndigheter, ii) enheter som är kreditinstitut eller icke-kreditinstitut som klassificerats som organ av Eurosystemet och som uppfyller de kvantitativa kriterierna som framgår av bilaga XIIa till riktlinje ECB (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), iii) multilaterala utvecklingsbanker och internationella organisationer samt även säkerställda obligationer av jumbo-typ från företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) ingår i värderingsavdragskategori II.”

| 2. | I artikel 2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | Andra säkerställda obligationer än säkerställda obligationer av jumbo-typ från företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) som uppfyller UCITS, andra säkerställda obligationer, skuldinstrument som emitteras av i) icke-finansiella företag, ii) bolag i sektorn offentlig förvaltning, samt iii) organ som är icke-kreditinstitut som inte uppfyller de kvantitativa kriterierna som framgår av bilaga XIIa till riktlinje ECB (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ingår i värderingsavdragskategori III.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 2 ska led c ersättas med följande:

”c)

Andra säkerställda obligationer än säkerställda obligationer av jumbo-typ från företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) som uppfyller UCITS, andra säkerställda obligationer, skuldinstrument som emitteras av i) icke-finansiella företag, ii) bolag i sektorn offentlig förvaltning, samt iii) organ som är icke-kreditinstitut som inte uppfyller de kvantitativa kriterierna som framgår av bilaga XIIa till riktlinje ECB (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ingår i värderingsavdragskategori III.”

| 3. | I artikel 2 ska led d ersättas med följande:






  ”d) | Skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av i) kreditinstitut, ii) organ som är kreditinstitut som inte uppfyller de kvantitativa kriterierna som framgår av bilaga XIIa till riktlinje ECB (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), samt iii) andra finansiella bolag än kreditinstitut ingår i värderingsavdragskategori IV.” |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 2 ska led d ersättas med följande:

”d)

Skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av i) kreditinstitut, ii) organ som är kreditinstitut som inte uppfyller de kvantitativa kriterierna som framgår av bilaga XIIa till riktlinje ECB (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), samt iii) andra finansiella bolag än kreditinstitut ingår i värderingsavdragskategori IV.”

| 4. | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas av följande:

  ”1.   Individuella kreditfordringar ska omfattas av särskilda värderingsavdrag som bestäms utifrån den återstående löptiden, kreditkvalitetssteget och räntestrukturen i enlighet med tabell 3 i bilagan till denna riktlinje.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas av följande:

”1.   Individuella kreditfordringar ska omfattas av särskilda värderingsavdrag som bestäms utifrån den återstående löptiden, kreditkvalitetssteget och räntestrukturen i enlighet med tabell 3 i bilagan till denna riktlinje.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas av följande:

  ”2.   Följande bestämmelser ska tillämpas avseende kreditfordringars räntestruktur:






  a) | Kreditfordringar med nollkupong ska behandlas som en kreditfordring med fast ränta. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas av följande:

”2.   Följande bestämmelser ska tillämpas avseende kreditfordringars räntestruktur:

a)

Kreditfordringar med nollkupong ska behandlas som en kreditfordring med fast ränta.

| b) | Kreditfordringar med rörlig ränta med en räntejusteringsperiod som är längre än ett år behandlas som kreditfordringar med fast ränta. |
| --- | --- |

b)

Kreditfordringar med rörlig ränta med en räntejusteringsperiod som är längre än ett år behandlas som kreditfordringar med fast ränta.

| c) | Kreditfordringar med rörlig ränta med en övre gräns behandlas som kreditfordringar med fast ränta. |
| --- | --- |

c)

Kreditfordringar med rörlig ränta med en övre gräns behandlas som kreditfordringar med fast ränta.

| d) | Kreditfordringar med rörlig ränta med en räntejusteringsperiod som är högst ett år och som har ett golv, men ingen övre gräns, behandlas som kreditfordringar med rörlig ränta. |
| --- | --- |

d)

Kreditfordringar med rörlig ränta med en räntejusteringsperiod som är högst ett år och som har ett golv, men ingen övre gräns, behandlas som kreditfordringar med rörlig ränta.

| e) | De värderingsavdrag som används för en kreditfordring med mer än en typ av räntebetalning ska uteslutande bero på räntebetalningarna under kreditfordringens återstående löptid. Om det finns mer än en typ av räntebetalning under kreditfordringens återstående löptid behandlas de återstående räntebetalningarna som betalningar till fast ränta, där relevant löptid för värderingsavdraget är kreditfordringens återstående löptid.” |
| --- | --- |

e)

De värderingsavdrag som används för en kreditfordring med mer än en typ av räntebetalning ska uteslutande bero på räntebetalningarna under kreditfordringens återstående löptid. Om det finns mer än en typ av räntebetalning under kreditfordringens återstående löptid behandlas de återstående räntebetalningarna som betalningar till fast ränta, där relevant löptid för värderingsavdraget är kreditfordringens återstående löptid.”

| c) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska utgå.

| d) | Punkt 4 ska utgå. |
| --- | --- |

d)

Punkt 4 ska utgå.

| e) | I punkt 7 ska orden ”punkterna 1–4 ovan” ersättas med orden ”punkterna 1 och 2”. |
| --- | --- |

e)

I punkt 7 ska orden ”punkterna 1–4 ovan” ersättas med orden ”punkterna 1 och 2”.

| 5. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

5.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till den här riktlinjen.

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   De nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 5 augusti 2019. De ska senast den 21 juni 2019 informera Europeiska centralbanken om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 10 maj 2019.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/65 av den 18 november 2015 om de värderingsavdrag som tillämpas vid genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2015/35) (EUT L 14, 21.1.2016, s. 30).

1

---

BILAGA

Bilagan till riktlinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Tabell 1 ska ersättas med följande:

  ”Tabell 1


  Värderingsavdragskategorier för omsättbara tillgångar baserat på typ av emittent och/eller typ av tillgång










  Kategori I | Kategori II | Kategori III | Kategori IV | Kategori V |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skuldinstrument som emitteras av staten
  ECB-skuldcertifikat
  Skuldcertifikat som emitteras av nationella centralbanker innan euron infördes i den medlemsstaten | Skuldinstrument som emitteras av kommuner och delstater
  Skuldinstrument som emitteras av enheter (kreditinstitut eller icke-kreditinstitut) som Eurosystemet har klassificerat som organ och som uppfyller de kvantitativa kriterierna som framgår av bilaga XIIa till riktlinje ECB (EU) 2015/510 (ECB/2014/60)
  Skuldinstrument som emitteras av multilaterala utvecklingsbanker och internationella organisationer
  Säkerställda obligationer av jumbo-typ som uppfyller UCITS | Andra säkerställda obligationer som uppfyller UCITS än säkerställda obligationer av jumbo-typ som uppfyller UCITS
  Andra säkerställda obligationer
  Skuldinstrument som emitteras av icke-finansiella företag, bolag i sektorn offentlig förvaltning, samt organ som är icke-kreditinstitut som inte uppfyller de kvantitativa kriterierna som framgår av bilaga XIIa till riktlinje ECB (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) | Skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av kreditinstitut och organ som är kreditinstitut som inte uppfyller de kvantitativa kriterierna som framgår av bilaga XIIa till riktlinje ECB (EU) 2015/510 (ECB/2014/60)
  Skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av andra finansiella bolag än kreditinstitut | Värdepapper med bakomliggande tillgångar” |

1.

Tabell 1 ska ersättas med följande:

”Tabell 1

Värderingsavdragskategorier för omsättbara tillgångar baserat på typ av emittent och/eller typ av tillgång

Kategori I

Kategori II

Kategori III

Kategori IV

Kategori V

Skuldinstrument som emitteras av staten

ECB-skuldcertifikat

Skuldcertifikat som emitteras av nationella centralbanker innan euron infördes i den medlemsstaten

Skuldinstrument som emitteras av kommuner och delstater

Skuldinstrument som emitteras av enheter (kreditinstitut eller icke-kreditinstitut) som Eurosystemet har klassificerat som organ och som uppfyller de kvantitativa kriterierna som framgår av bilaga XIIa till riktlinje ECB (EU) 2015/510 (ECB/2014/60)

Skuldinstrument som emitteras av multilaterala utvecklingsbanker och internationella organisationer

Säkerställda obligationer av jumbo-typ som uppfyller UCITS

Andra säkerställda obligationer som uppfyller UCITS än säkerställda obligationer av jumbo-typ som uppfyller UCITS

Andra säkerställda obligationer

Skuldinstrument som emitteras av icke-finansiella företag, bolag i sektorn offentlig förvaltning, samt organ som är icke-kreditinstitut som inte uppfyller de kvantitativa kriterierna som framgår av bilaga XIIa till riktlinje ECB (EU) 2015/510 (ECB/2014/60)

Skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av kreditinstitut och organ som är kreditinstitut som inte uppfyller de kvantitativa kriterierna som framgår av bilaga XIIa till riktlinje ECB (EU) 2015/510 (ECB/2014/60)

Skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av andra finansiella bolag än kreditinstitut

Värdepapper med bakomliggande tillgångar”

| 2. | Tabell 2 ska ersättas med följande:


  ”Tabell 2


  Värderingsavdrag för godtagbara omsättbara tillgångar i avdragskategorierna I–IV | Avdragskategorier |
| --- | --- | --- |
| Kreditkvalitet | Återstående löptid (år) (*) | Kategori I | Kategori II | Kategori III | Kategori IV |
| Fast kupong | Noll–kupong | Rörlig kupong | Fast kupong | Noll–kupong | Rörlig kupong | Fast kupong | Noll–kupong | Rörlig kupong | Fast kupong | Noll–kupong | Rörlig kupong |
| Steg 1 och 2 | [0–1) | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 7,5 | 7,5 | 7,5 |
| [1–3) | 1,0 | 2,0 | 0,5 | 1,5 | 2,5 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 1,0 | 10,0 | 10,5 | 7,5 |
| [3–5) | 1,5 | 2,5 | 0,5 | 2,5 | 3,5 | 1,0 | 3,0 | 4,5 | 1,0 | 13,0 | 13,5 | 7,5 |
| [5–7) | 2,0 | 3,0 | 1,0 | 3,5 | 4,5 | 1,5 | 4,5 | 6,0 | 2,0 | 14,5 | 15,5 | 10,0 |
| [7–10) | 3,0 | 4,0 | 1,5 | 4,5 | 6,5 | 2,5 | 6,0 | 8,0 | 3,0 | 16,5 | 18,0 | 13,0 |
| [10, ∞) | 5,0 | 7,0 | 2,0 | 8,0 | 10,5 | 3,5 | 9,0 | 13,0 | 4,5 | 20,0 | 25,5 | 14,5 |

2.

Tabell 2 ska ersättas med följande:

”Tabell 2

Värderingsavdrag för godtagbara omsättbara tillgångar i avdragskategorierna I–IV

Avdragskategorier

Kreditkvalitet

Återstående löptid (år) (*)

Kategori I

Kategori II

Kategori III

Kategori IV

Fast kupong

Noll–kupong

Rörlig kupong

Fast kupong

Noll–kupong

Rörlig kupong

Fast kupong

Noll–kupong

Rörlig kupong

Fast kupong

Noll–kupong

Rörlig kupong

Steg 1 och 2

[0–1)

0,5

0,5

0,5

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

7,5

7,5

7,5

[1–3)

1,0

2,0

0,5

1,5

2,5

1,0

2,0

3,0

1,0

10,0

10,5

7,5

[3–5)

1,5

2,5

0,5

2,5

3,5

1,0

3,0

4,5

1,0

13,0

13,5

7,5

[5–7)

2,0

3,0

1,0

3,5

4,5

1,5

4,5

6,0

2,0

14,5

15,5

10,0

[7–10)

3,0

4,0

1,5

4,5

6,5

2,5

6,0

8,0

3,0

16,5

18,0

13,0

[10, ∞)

5,0

7,0

2,0

8,0

10,5

3,5

9,0

13,0

4,5

20,0

25,5

14,5

| | Avdragskategorier |
| --- | --- |
| Kreditkvalitet | Återstående löptid (år) (*1) | Kategori I | Kategori II | Kategori III | Kategori IV |
| Fast kupong | Noll–kupong | Rörlig kupong | Fast kupong | Noll–kupong | Rörlig kupong | Fast kupong | Noll–kupong | Rörlig kupong | Fast kupong | Noll–kupong | Rörlig kupong |
| Steg 3 | [0–1) | 6,0 | 6,0 | 6,0 | 7,0 | 7,0 | 7,0 | 8,0 | 8,0 | 8,0 | 13,0 | 13,0 | 13,0 |
| [1–3) | 7,0 | 8,0 | 6,0 | 9,5 | 13,5 | 7,0 | 12,0 | 15,0 | 8,0 | 22,5 | 25,0 | 13,0 |
| [3–5) | 9,0 | 10,0 | 6,0 | 13,5 | 18,5 | 7,0 | 16,5 | 22,0 | 8,0 | 28,0 | 32,5 | 13,0 |
| [5–7) | 10,0 | 11,5 | 7,0 | 14,0 | 20,0 | 9,5 | 18,5 | 26,0 | 12,0 | 30,5 | 35,0 | 22,5 |
| [7–10) | 11,5 | 13,0 | 9,0 | 16,0 | 24,5 | 13,5 | 19,0 | 28,0 | 16,5 | 31,0 | 37,0 | 28,0 |
| [10, ∞) | 13,0 | 16,0 | 10,0 | 19,0 | 29,5 | 14,0 | 19,5 | 30,0 | 18,5 | 31,5 | 38,0 | 30,5 |

Avdragskategorier

Kreditkvalitet

Återstående löptid (år) (*1)

Kategori I

Kategori II

Kategori III

Kategori IV

Fast kupong

Noll–kupong

Rörlig kupong

Fast kupong

Noll–kupong

Rörlig kupong

Fast kupong

Noll–kupong

Rörlig kupong

Fast kupong

Noll–kupong

Rörlig kupong

Steg 3

[0–1)

6,0

6,0

6,0

7,0

7,0

7,0

8,0

8,0

8,0

13,0

13,0

13,0

[1–3)

7,0

8,0

6,0

9,5

13,5

7,0

12,0

15,0

8,0

22,5

25,0

13,0

[3–5)

9,0

10,0

6,0

13,5

18,5

7,0

16,5

22,0

8,0

28,0

32,5

13,0

[5–7)

10,0

11,5

7,0

14,0

20,0

9,5

18,5

26,0

12,0

30,5

35,0

22,5

[7–10)

11,5

13,0

9,0

16,0

24,5

13,5

19,0

28,0

16,5

31,0

37,0

28,0

[10, ∞)

13,0

16,0

10,0

19,0

29,5

14,0

19,5

30,0

18,5

31,5

38,0

30,5

| 3. | Tabell 3 ska ersättas med följande:

  ”Tabell 3


  Värderingsavdrag på godtagbara kreditfordringar med fast eller rörlig räntebetalning









  Kreditkvalitet | Åter-stående löptid (år) (*2) | Fast räntebetalning | Rörlig räntebetalning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Steg 1 och 2 (AAA till A–) | [0–1) | 12,0 | 12,0 |
| [1–3) | 16,0 | 12,0 |
| [3–5) | 21,0 | 12,0 |
| [5–7) | 27,0 | 16,0 |
| [7–10) | 35,0 | 21,0 |
| [10, ∞) | 45,0 | 27,0 |
| Steg 3 (BBB+ till BBB-) | [0–1) | 19,0 | 19,0 |
| [1–3) | 33,5 | 19,0 |
| [3–5) | 45,0 | 19,0 |
| [5–7) | 50,5 | 33,5 |
| [7–10) | 56,5 | 45,0 |
| [10, ∞) | 63,0 | 50,5 |

3.

Tabell 3 ska ersättas med följande:

”Tabell 3

Värderingsavdrag på godtagbara kreditfordringar med fast eller rörlig räntebetalning

Kreditkvalitet

Åter-stående löptid (år) (*2)

Fast räntebetalning

Rörlig räntebetalning

Steg 1 och 2 (AAA till A–)

[0–1)

12,0

12,0

[1–3)

16,0

12,0

[3–5)

21,0

12,0

[5–7)

27,0

16,0

[7–10)

35,0

21,0

[10, ∞)

45,0

27,0

Steg 3 (BBB+ till BBB-)

[0–1)

19,0

19,0

[1–3)

33,5

19,0

[3–5)

45,0

19,0

[5–7)

50,5

33,5

[7–10)

56,5

45,0

[10, ∞)

63,0

50,5

---

(*1)  dvs. [0–1) återstående löptid under 1 år, [1–3) återstående löptid minst 1 år men under 3 år osv.”

(*2)  dvs. [0–1) återstående löptid under 1 år, [1–3) återstående löptid minst 1 år men under 3 år osv.”

---

| 24.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 167/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 167/79

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2019/1034

av den 10 maj 2019

om ändring av riktlinje ECB/2014/31 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas (ECB/2019/13)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen och artiklarna 5.1, 12.1, 14.3 samt 18.2, och

av följande skäl:

| (1) | När det gäller artiklarna 1.3, 6.1 och 8 i riktlinje ECB/2014/31 (1) har ECB-rådet beslutat att Republiken Grekland inte längre ska anses vara en medlemsstat i euroområdet som omfattas av ett EU/IMF-program (2). |
| --- | --- |

(1)

När det gäller artiklarna 1.3, 6.1 och 8 i riktlinje ECB/2014/31 (1) har ECB-rådet beslutat att Republiken Grekland inte längre ska anses vara en medlemsstat i euroområdet som omfattas av ett EU/IMF-program (2).

| (2) | När det gäller artikel 8 i riktlinje ECB/2014/31 har ECB-rådet beslutat att Republiken Cypern inte längre ska anses vara en medlemsstat i euroområdet som omfattas av ett EU-/IMF-program (3). |
| --- | --- |

(2)

När det gäller artikel 8 i riktlinje ECB/2014/31 har ECB-rådet beslutat att Republiken Cypern inte längre ska anses vara en medlemsstat i euroområdet som omfattas av ett EU-/IMF-program (3).

| (3) | Ett upphävande av kraven avseende kreditkvalitetströsklar för vissa omsättningsbara instrument bör omfattas av ett explicit beslut från ECB-rådet. |
| --- | --- |

(3)

Ett upphävande av kraven avseende kreditkvalitetströsklar för vissa omsättningsbara instrument bör omfattas av ett explicit beslut från ECB-rådet.

| (4) | Riktlinje ECB/2014/31 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Riktlinje ECB/2014/31 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje ECB/2014/31 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska punkt 3 utgå. |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 ska punkt 3 utgå.

| 2. | Artikel 6 ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 6 ska utgå.

| 3. | Artikel 8.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Med stöd av ett specifikt beslut från ECB-rådet ska Eurosystemets kreditkvalitetströsklar inte gälla för omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av staten i en av euroområdets medlemsstater som omfattas av ett EU/IMF-program så länge som ECB-rådet anser att denna medlemsstat uppfyller villkoren för det ekonomiska stödet och/eller det makroekonomiska programmet.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 8.2 ska ersättas med följande:

”2.   Med stöd av ett specifikt beslut från ECB-rådet ska Eurosystemets kreditkvalitetströsklar inte gälla för omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av staten i en av euroområdets medlemsstater som omfattas av ett EU/IMF-program så länge som ECB-rådet anser att denna medlemsstat uppfyller villkoren för det ekonomiska stödet och/eller det makroekonomiska programmet.”

| 4. | I artikel 8 ska punkt 3 utgå. |
| --- | --- |

4.

I artikel 8 ska punkt 3 utgå.

| 5. | I artikel 9 ska punkt 3 utgå. |
| --- | --- |

5.

I artikel 9 ska punkt 3 utgå.

| 6. | Bilagorna I och II ska utgå. |
| --- | --- |

6.

Bilagorna I och II ska utgå.

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   De nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna riktlinje och tillämpa dem från och med 5 augusti 2019. De ska senast den 21 juni 2019 informera ECB om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 10 maj 2019.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Riktlinje ECB/2014/31 av den 9 juli 2014 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas samt om ändring av riktlinje ECB/2007/9 (EUT L 240, 13.8.2014, s. 28).

1

(2)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2018/1148 av den 10 augusti 2018 om godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland och om upphävande av beslut (EU) 2016/1041 (ECB/2018/21) (EUT L 208, 17.8.2018, s. 91).

2

(3)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/457 av den 16 mars 2016 om godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Cypern (ECB/2016/5) (EUT L 79, 30.3.2016, s. 41).

3

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 24.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 167/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 167/81

---

BESLUT nr 1/2019

av den 10 april 2019

AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN FÖR AVTALET MELLAN EU OCH JAPAN OM ETT EKONOMISKT PARTNERSKAP [2019/1035]

GEMENSAMMA KOMMITTÉN FÖR AVTALET MELLAN EU OCH JAPAN OM ETT EKONOMISKT PARTNERSKAP HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ett ekonomiskt partnerskap (nedan kallat avtalet mellan EU och Japan om ett ekonomiskt partnerskap), särskilt artikel 22.1.4 e, artikel 21.6 och artikel 21.30, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 22.1.4 e i avtalet mellan EU och Japan om ett ekonomiskt partnerskap ska gemensamma kommittén anta sin egen arbetsordning. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 22.1.4 e i avtalet mellan EU och Japan om ett ekonomiskt partnerskap ska gemensamma kommittén anta sin egen arbetsordning.

| (2) | I enlighet med artikel 21.6.2 ska gemensamma kommittén anta sitt eget medlingsförfarande. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 21.6.2 ska gemensamma kommittén anta sitt eget medlingsförfarande.

| (3) | I enlighet med artikel 21.30 ska gemensamma kommittén anta arbetsordningen för en panel och uppförandekoden för skiljemän. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 21.30 ska gemensamma kommittén anta arbetsordningen för en panel och uppförandekoden för skiljemän.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

| — | Följande antas härmed: |
| --- | --- |

—

Följande antas härmed:

| — | Arbetsordningen för gemensamma kommittén som återfinns i bilaga I. |
| --- | --- |

—

Arbetsordningen för gemensamma kommittén som återfinns i bilaga I.

| — | Medlingsförfarandet som återfinns i bilaga II. |
| --- | --- |

—

Medlingsförfarandet som återfinns i bilaga II.

| — | Arbetsordningen för en panel som återfinns i bilaga III. |
| --- | --- |

—

Arbetsordningen för en panel som återfinns i bilaga III.

Uppförandekoden för skiljemän som återfinns i bilaga IV.

Undertecknat i Tokyo den 10 april 2019.

För gemensamma kommittén för avtalet mellan EU och Japan om ekonomiskt partnerskap

på Japans vägnar

Taro KONO

på EU:s vägnar

Cecilia MALMSTRÖM

---

BILAGA 1

ARBETSORDNING FÖR GEMENSAMMA KOMMITTÉN ENLIGT AVTALET MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH JAPAN OM ETT EKONOMISKT PARTNERSKAP

Artikel 1

Sammansättning och ordförandeskap

1.   Den gemensamma kommitté som inrättas genom artikel 22.1.1 i avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ett ekonomiskt partnerskap (nedan kallat avtalet) kommer att utföra sina uppgifter så som anges i artikel 22.1 i avtalet och ansvara för den allmänna tillämpningen och genomförandet av avtalet.

2.   Gemensamma kommittén kommer att vara sammansatt av företrädare för Europeiska unionen och Japan och kommer, i enlighet med artikel 22.1.3 i avtalet, att ledas gemensamt av Europeiska kommissionens ledamot med ansvar för handel och Japans utrikesminister.

3.   Medordförandena får låta sig företrädas av sina respektive ställföreträdare i enlighet med artikel 22.1.3 i avtalet. Alla senare hänvisningar i denna arbetsordning till medordförande i gemensamma kommittén kommer att förstås som att det inbegriper deras ställföreträdare.

4.   Medordförandena får åtföljas av tjänstemän. Före ett sammanträde kommer förteckningarna över de tjänstemän som kommer att närvara för varje part att utbytas via kontaktpunkterna.

5.   Medordförandena får efter ömsesidig överenskommelse besluta att bjuda in observatörer eller oberoende experter på ad hoc-basis.

Artikel 2

Kontaktpunkter

1.   De kontaktpunkter som utsetts i enlighet med artikel 22.6.1 i avtalet (nedan kallade kontaktpunkterna) samordnar förberedelserna och organisationen av gemensamma kommitténs sammanträden.

2.   All skriftväxling och kommunikation mellan parterna om gemensamma kommitténs arbete och dess sammanträden kommer att ske via kontaktpunkterna i enlighet med artikel 22.6.2 c i avtalet.

3.   Kontaktpunkterna kommer att ansvara för att samordna förberedelserna av den preliminära dagordningen, utkast till beslut och utkast till rekommendationer från gemensamma kommittén samt skriftväxling och kommunikationen mellan gemensamma kommittén och de specialiserade kommittéer, arbetsgrupper och andra organ som inrättas enligt detta avtal.

Artikel 3

Dagordning

1.   En preliminär dagordning för varje sammanträde kommer att upprättas gemensamt av kontaktpunkterna och tillsammans med relevanta handlingar sändas till deltagarna i gemensamma kommittén senast 15 kalenderdagar före dagen för sammanträdet.

2.   Bägge parter får föreslå punkter till dagordningen senast 21 kalenderdagar före dagen för sammanträdet.

3.   Parterna får, efter ömsesidig överenskommelse, förkorta de tidsperioder som avses i punkterna 1 och 2 för att ta hänsyn till kraven i ett särskilt fall.

4.   Dagordningen kommer att antas av gemensamma kommittén i början av varje sammanträde. Andra punkter än de som är uppsatta på den preliminära dagordningen får, om parterna beslutar om det, föras upp på dagordningen.

Artikel 4

Arbetsspråk

Såvida parterna inte beslutar något annat kommer all korrespondens och kommunikation mellan parterna som rör gemensamma kommitténs arbete, liksom förberedelserna av och överläggningarna om beslut och rekommendationer, att ske på engelska.

Artikel 5

Beslut och rekommendationer

1.   Gemensamma kommitténs beslut och rekommendationer, i enlighet med artikel 22.2 i avtalet, kommer att fattas i samförstånd. De får antas genom skriftligt förfarande genom en notväxling mellan medordförandena i kommittén.

2.   Alla beslut och rekommendationer som antagits av gemensamma kommittén kommer att tilldelas ett löpnummer, datum för antagande och en titel som hänvisar till deras innehåll.

Artikel 6

Gemensamt protokoll

1.   Utkastet till gemensamt protokoll kommer, som en allmän regel, att omfatta den slutliga dagordningen och en sammanfattning av diskussionerna under varje punkt på dagordningen.

2.   Utkastet till gemensamt protokoll för varje sammanträde kommer att utarbetas av kontaktpunkterna så snart som möjligt, men senast 60 dagar efter det datum då sammanträdet ägde rum.

3.   Utkastet till gemensamt protokoll kommer att godkännas skriftligt av kontaktpunkterna så snart som möjligt, men senast 70 dagar efter det datum då sammanträdet ägde rum. När protokollet godkänts kommer två exemplar av protokollet att undertecknas av kontaktpunkterna och varje part kommer att motta ett originalexemplar av protokollen. Parterna får besluta att undertecknande och utbyte av elektroniska kopior uppfyller detta krav.

Artikel 7

Offentliggörande och konfidentiell behandling

1.   Om inte annat anges i avtalet eller beslutas av parterna ska sammanträdena i gemensamma kommittén inte vara öppna för allmänheten.

2.   När en part överlämnar information som betraktas som konfidentiell eller skyddad från utlämnande enligt dess lagar och andra författningar till gemensamma kommittén eller en specialiserad kommitté, en arbetsgrupp eller andra organ som inrättas enligt avtalet, ska den andra parten behandla den informationen som konfidentiell i enlighet med artikel 1.6 i avtalet.

3.   Varje part får i lämpligt medium offentliggöra den dagordning som parterna överenskommit före gemensamma kommitténs sammanträde, det godkända gemensamma protokoll som upprättas i enlighet med artikel 6, med förbehåll för tillämpningen av punkt 2 ovan. Varje part ska säkerställa att de beslut, rekommendationer och tolkningar som antas av gemensamma kommittén offentliggörs.

Artikel 8

Utgifter

Varje part ska stå för de utgifter den ådrar sig för deltagandet i gemensamma kommitténs sammanträden. Utgifter i samband med anordnandet av sammanträden ska bäras av den part som är värd för sammanträdet. Om ett sammanträde äger rum utanför Europeiska unionen eller Japan, kommer parterna efter ömsesidig överenskommelse att besluta om hur utgifterna för anordnandet av sammanträdet ska fördelas.

---

BILAGA 2

MEDLINGSFÖRFARANDE

I.   Syfte

| 1. | Syftet med medlingsförfarandet enligt artikel 21.6, såsom anges i detta dokument, är att underlätta att komma fram till en ömsesidigt godtagbar lösning genom ett heltäckande och skyndsamt förfarande med bistånd av en medlare. |
| --- | --- |

1.

II.   Definitioner

| 2. | I detta dokument gäller följande definitioner:
  a)   
  avtalet
  : avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ett ekonomiskt partnerskap.
  b)   
  uppförandekod
  : den uppförandekod för skiljemän som avses i artikel 21.30 i avtalet.
  c)   
  dagar
  : kalenderdagar.
  d)   
  gemensam kommitté
  : den gemensamma kommitté som upprättats i enlighet med artikel 22.1 i avtalet.
  e)   
  anmodad part
  : den part till vilken begäran att inleda ett medlingsförfarande riktar sig i enlighet med artikel 21.6 i avtalet.
  f)   
  begärande part
  : den part som begär att det inleds ett medlingsförfarande i enlighet med artikel 21.6 i avtalet. och
  g)   
  arbetsordning
  : den arbetsordning för en panel som avses i artikel 21.30 i avtalet. |
| --- | --- |

2.

a)   
  avtalet
  : avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ett ekonomiskt partnerskap.

b)   
  uppförandekod
  : den uppförandekod för skiljemän som avses i artikel 21.30 i avtalet.

c)   
  dagar
  : kalenderdagar.

d)   
  gemensam kommitté
  : den gemensamma kommitté som upprättats i enlighet med artikel 22.1 i avtalet.

e)   
  anmodad part
  : den part till vilken begäran att inleda ett medlingsförfarande riktar sig i enlighet med artikel 21.6 i avtalet.

f)   
  begärande part
  : den part som begär att det inleds ett medlingsförfarande i enlighet med artikel 21.6 i avtalet. och

g)   
  arbetsordning
  : den arbetsordning för en panel som avses i artikel 21.30 i avtalet.

III.   Inledande av medlingsförfarandet

| 3. | En part får när som helst begära att parterna ska inleda ett medlingsförfarande. En sådan begäran ska sändas skriftligen till den andra parten. Begäran ska vara så detaljerad att den andra parten förstår oron hos den part som begärt medlingsförfarandet. Den begärande parten ska i sin ansökan beskriva ärendet genom att






  a) | ange den särskilda åtgärd som berörs, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

ange den särskilda åtgärd som berörs,

| b) | lämna en redogörelse för de påstådda negativa effekterna som den begärande parten anser att åtgärden har, eller kommer att ha, på handeln eller investeringarna mellan parterna, och and |
| --- | --- |

b)

lämna en redogörelse för de påstådda negativa effekterna som den begärande parten anser att åtgärden har, eller kommer att ha, på handeln eller investeringarna mellan parterna, och and

| c) | förklara orsakssambandet mellan åtgärden och de negativa effekterna på handeln och investeringarna mellan parterna. |
| --- | --- |

c)

förklara orsakssambandet mellan åtgärden och de negativa effekterna på handeln och investeringarna mellan parterna.

| 4. | En part förväntas vanligen utnyttja alla relevanta bestämmelser om samarbete eller samråd i detta avtal innan den lämnar en skriftlig begäran till den andra parten enligt punkt 3. Samråd enligt artikel 21.5 i avtalet krävs inte innan medlingsförfarandet inleds. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Medlingsförfarandet kan endast inledas genom ömsesidig överenskommelse mellan parterna i syfte att utforska ömsesidigt överenskomna lösningar och överväga eventuella råd och lösningsförslag från medlaren. Den anmodade parten ska välvilligt beakta begäran och svara genom att skriftligen godta eller avslå den inom 10 dagar från mottagandet. Om den anmodade parten inte svarar inom denna tid ska begäran anses vara avslagen. Dagen för den begärande partens mottagande av den anmodade partens svar ska anses vara den dag då medlingsförfarandet inleds. |
| --- | --- |

5.

IV.   Val av medlare

| 6. | Parterna ska sträva efter att komma överens om en medlare senast 15 dagar efter dagen för medlingsförfarandets inledande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Om parterna inte kan komma överens om en medlare inom den tidsperiod som avses i punkt 6 ska, på begäran av en part, gemensamma kommitténs medordförande från den begärande parten, eller dess utsedda företrädare, genom lottning, senast fem dagar efter begäran, utse medlaren från delförteckningen över ordförande som upprättats i enlighet med artikel 21.9.1 i avtalet. Begäran ska skickas i kopia till den andra parten. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Det kontor som utsetts av den begärande parten i enlighet med artikel 21.25.1 i avtalet ska ansvara för organisationen av lottningen, och ska i god tid informera gemensamma kommitténs medordförande, om datum, klockslag och plats för lottdragningen. Medordföranden från den anmodade parten får närvara eller representeras av en annan person när lottdragningen sker. Företrädare för båda parterna får också närvara. Lottningen ska under alla omständigheter genomföras med den eller de parter som är närvarande. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Såvida parterna inte kommer överens om något annat, får medlaren inte vara medborgare i någon av parterna eller anställd av någon av parterna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Medlaren ska på ett opartiskt och öppet sätt bistå parterna när det gäller att bringa klarhet i ärendet, exempelvis den särskilda åtgärdens eventuella effekter på handel eller investeringar, och att nå en ömsesidigt godtagbar lösning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Den uppförandekod för skiljemän som antagits av gemensamma kommittén i enlighet med artikel 21.30 i avtalet, ska i tillämpliga delar gälla för medlaren. |
| --- | --- |

11.

V.   Regler för medlingsförfarandet

| 12. | Inom 10 dagar från den dag då man enades om medlaren i enlighet med punkt 6 eller valde ut medlaren i enlighet med punkt 7, ska den begärande parten till medlaren och den anmodade parten lämna en detaljerad skriftlig beskrivning av ärendet i fråga, inklusive hur den särskilda åtgärden tillämpas eller skulle tillämpas och hur det påverkar handel eller investeringar. Inom 20 dagar från den dag då denna beskrivning läggs fram får den anmodade parten skriftligen lämna sina synpunkter på beskrivningen. Varje part får i sin problembeskrivning respektive i sina synpunkter ta med alla uppgifter som den bedömer vara relevanta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Medlaren får besluta om det lämpligaste tillvägagångssättet för att bringa klarhet i det aktuella ärendet, inklusive den särskilda åtgärdens eventuella effekt på handel eller investeringar. Medlaren får särskilt anordna möten mellan parterna, samråda med parterna gemensamt eller enskilt, samt tillhandahålla allt ytterligare stöd som parterna begär. Medlaren får också söka bistånd från, eller samråda med, relevanta experter och berörda parter efter samråd med parterna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Medlaren ska sträva efter att ge råd och föreslå en lösning som parterna ska överväga. Parterna kan godta eller förkasta den föreslagna lösningen, eller komma överens om en annan lösning. Medlaren får inte ge råd eller lämna synpunkter på om den särskilda åtgärden är förenlig med avtalet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Förfarandet ska äga rum i den anmodade parten, såvida inte parterna kommer överens om något annat. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Inom 60 från den dag då man enades om medlaren i enlighet med punkt 6 eller valde ut medlaren i enlighet med punkt 7, ska parterna sträva efter att nå en ömsesidigt godtagbar lösning. På begäran av en part ska den ömsesidigt godtagbara lösningen antas genom beslut av gemensamma kommittén. Den ömsesidigt godtagbara lösningen ska offentliggöras, såvida inte parterna kommer överens om något annat. Den version som offentliggörs får dock inte innehålla uppgifter som en part har angett som konfidentiella. I avvaktan på en slutlig godtagbar lösning får parterna överväga eventuella tillfälliga lösningar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | På begäran av någon av parterna ska medlaren utarbeta ett skriftligt utkast till en rapport med en kort sammanfattning av






  a) | det aktuella ärendet, inklusive den särskilda åtgärdens eventuella effekt f på handel eller investeringar, |
| --- | --- | --- |

17.

a)

det aktuella ärendet, inklusive den särskilda åtgärdens eventuella effekt f på handel eller investeringar,

| b) | det tillämpade förfarandet, |
| --- | --- |

b)

det tillämpade förfarandet,

| c) | de åsikter som uttryckts av parterna, experter och berörda parter, om det är relevant, och |
| --- | --- |

c)

de åsikter som uttryckts av parterna, experter och berörda parter, om det är relevant, och

| d) | i förekommande fall, en ömsesidigt godtagbar lösning och tillfälliga lösningar. |
| --- | --- |

d)

i förekommande fall, en ömsesidigt godtagbar lösning och tillfälliga lösningar.

Detta ska ske senast 15 dagar efter begäran om denna rapport.

Parterna får lämna sina synpunkter på utkastet till rapport inom 15 dagar från det att det lagts fram. Efter att ha beaktat parternas synpunkter ska medlaren lämna in en skriftlig slutrapport till parterna inom 30 dagar från det att utkastet till rapport lades fram. Denna rapport får inte innehålla någon tolkning från medlarens sida av avtalet.

| 18. | Medlingsförfarandet ska avslutas






  a) | genom att parterna antar en ömsesidigt godtagbar lösning, på dagen för antagandet av den lösningen, |
| --- | --- | --- |

18.

a)

genom att parterna antar en ömsesidigt godtagbar lösning, på dagen för antagandet av den lösningen,

| b) | genom en skriftlig förklaring från medlaren, efter samråd med parterna, om att ytterligare medling inte är meningsfull, på dagen för den förklaringen, |
| --- | --- |

b)

genom en skriftlig förklaring från medlaren, efter samråd med parterna, om att ytterligare medling inte är meningsfull, på dagen för den förklaringen,

| c) | genom en överenskommelse mellan parterna i någon etapp av förfarandet, på dagen för den överenskommelsen, eller |
| --- | --- |

c)

genom en överenskommelse mellan parterna i någon etapp av förfarandet, på dagen för den överenskommelsen, eller

| d) | genom en skriftlig och motiverad förklaring från en part efter det att parterna har undersökt ömsesidigt godtagbara lösningar under medlingsförfarandet, på dagen för den förklaringen. |
| --- | --- |

d)

genom en skriftlig och motiverad förklaring från en part efter det att parterna har undersökt ömsesidigt godtagbara lösningar under medlingsförfarandet, på dagen för den förklaringen.

Avslutandet av medlingsförfarandet påverkar inte punkt 17.

| 19. | Punkterna 5–9, 15–26, 33, 34 och 42–46 i arbetsordningen för en panel ska, i tillämpliga delar, tillämpas i fråga om medlingsförfarandet. |
| --- | --- |

19.

VI.   Konfidentiell behandling

| 20. | Såvida inte parterna kommer överens om något annat, och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 16, ska alla steg i medlingsförfarandet, inbegripet alla råd eller förslag till lösningar, vara konfidentiella. Medlaren och parterna ska iaktta sekretess beträffande all information som lämnats till medlaren från en part eller från någon annan källa och som har identifierats som konfidentiell. En part får dock offentliggöra att medling äger rum. |
| --- | --- |

20.

VII.   Förhållande till andra tvistlösningsförfaranden

| 21. | Medlingsförfarandet ska inte påverka parternas rättigheter och skyldigheter enligt kapitel 21 (Tvistlösning) i avtalet, eller enligt ett tvistlösningsfarande i något annat avtal. |
| --- | --- |

21.

| 22. | En part får inte stödja sig på eller lägga fram som bevisning i andra tvistlösningsförfaranden enligt detta eller andra avtal, och en panel får inte beakta






  a) | den andra partens ståndpunkter under medlingsförfarandet eller uppgifter som samlats in enligt punkt 13, |
| --- | --- | --- |

22.

a)

den andra partens ståndpunkter under medlingsförfarandet eller uppgifter som samlats in enligt punkt 13,

| b) | det faktum att den andra parten har meddelat att den är beredd att godta en lösning rörande det ärende som medlingen gäller, eller |
| --- | --- |

b)

det faktum att den andra parten har meddelat att den är beredd att godta en lösning rörande det ärende som medlingen gäller, eller

| c) | råd eller förslag från medlaren. |
| --- | --- |

c)

råd eller förslag från medlaren.

| 23. | Såvida parterna inte kommer överens om annat får en medlare inte tjänstgöra som skiljeman eller som ledamot i en panel i ett annat tvistlösningsförfarande enligt detta avtal eller enligt något annat avtal rörande samma ärende för vilket han eller hon har tjänstgjort som medlare. |
| --- | --- |

23.

VIII.   Tidsfrister

| 24. | Alla tidsfrister som det hänvisas till under detta förmedlingsförfarande får ändras genom överenskommelse mellan parterna. |
| --- | --- |

24.

IX.   Kostnader

| 25. | Varje part ska stå för sina egna utgifter för deltagandet i medlingsförfarandet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Parterna ska gemensamt och lika dela på utgifter som rör de organisatoriska aspekterna, inklusive medlarens arvode och kostnadsersättning. Medlarens arvode ska motsvara skiljemännens arvoden som anges i punkt 4 i arbetsordningen för en panel. |
| --- | --- |

26.

---

BILAGA 3

ARBETSORDNING FÖR EN PANEL

I fråga om panelförfaranden enligt avsnitt C i kapitel 21 (Tvistlösning) i avtalet, ska följande regler tillämpas:

I.   Definitioner

| 1. | I denna arbetsordning gäller följande definitioner:
  a)   
  administrativ personal
  : i förbindelse med en skiljeman, sådana personer, andra än biträden, som står under skiljemannens ledning och överinseende.
  b)   
  rådgivare
  : en person som anlitats av en part för att ge råd till eller biträda den parten för panelförfarandet, annan än företrädare för den parten.
  c)   
  avtalet
  : avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ett ekonomiskt partnerskap.
  d)   
  skiljeman
  : en medlem av en panel.
  e)   
  biträde
  : en person som, inom ramen för en skiljemans mandat, utför utredningsarbete eller bistår den skiljemannen.
  f)   
  uppförandekod
  : den uppförandekod för skiljemän som avses i artikel 21.30 i avtalet.
  g)   
  klagande part
  : den part som begär att en panel ska upprättas i enlighet med artikel 21.7 i avtalet.
  h)   
  dagar
  : kalenderdagar.
  i)   
  panel
  : en panel som upprättats i enlighet med artikel 21.7 i avtalet.
  j)   
  svarande part
  : den part mot vilken en tvist har väckts i en panel i enlighet med artikel 21.7 i avtalet.
  k)   
  förfaranden
  : panelens förfaranden. och
  l)   
  representant
  : i fråga om en part, en tjänsteman eller annan person hos en statlig myndighet, ett statligt organ eller någon annan offentlig enhet i en part och annan personal, som parten utser som sin representant för förfarandet i panelens förfaranden. |
| --- | --- |

1.

a)   
  administrativ personal
  : i förbindelse med en skiljeman, sådana personer, andra än biträden, som står under skiljemannens ledning och överinseende.

b)   
  rådgivare
  : en person som anlitats av en part för att ge råd till eller biträda den parten för panelförfarandet, annan än företrädare för den parten.

c)   
  avtalet
  : avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ett ekonomiskt partnerskap.

d)   
  skiljeman
  : en medlem av en panel.

e)   
  biträde
  : en person som, inom ramen för en skiljemans mandat, utför utredningsarbete eller bistår den skiljemannen.

f)   
  uppförandekod
  : den uppförandekod för skiljemän som avses i artikel 21.30 i avtalet.

g)   
  klagande part
  : den part som begär att en panel ska upprättas i enlighet med artikel 21.7 i avtalet.

h)   
  dagar
  : kalenderdagar.

i)   
  panel
  : en panel som upprättats i enlighet med artikel 21.7 i avtalet.

j)   
  svarande part
  : den part mot vilken en tvist har väckts i en panel i enlighet med artikel 21.7 i avtalet.

k)   
  förfaranden
  : panelens förfaranden. och

l)   
  representant
  : i fråga om en part, en tjänsteman eller annan person hos en statlig myndighet, ett statligt organ eller någon annan offentlig enhet i en part och annan personal, som parten utser som sin representant för förfarandet i panelens förfaranden.

II.   Utnämning av skiljemän

| 2. | Det kontor som utsetts av den klagande parten i enlighet med artikel 21.25.1 i avtalet ska ansvara för organisationen av den lottning som avses i artikel 21.8.3, 21.8.4 och 21.8.5 i avtalet och ska i god tid informera gemensamma kommitténs medordföranden om datum, klockslag och plats för lottdragningen. Medordföranden från den svarande parten får närvara eller representeras av en annan person när lottdragningen sker. Företrädare för båda parterna får också närvara. Lottningen ska under alla omständigheter genomföras med den eller de parter som är närvarande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Parterna ska skriftligen underrätta varje person som har utsetts att fungera som skiljeman i enlighet med artikel 21.8 i avtalet om hans eller hennes utnämning. Varje person ska bekräfta sin tillgänglighet till båda parterna inom fem dagar från den dag då personen mottog uppgifterna om utnämningen. |
| --- | --- |

3.

III.   Konstituerande sammanträde

| 4. | Såvida parterna inte kommer överens om något annat, ska de inom sju dagar från dagen för upprättandet av panelen träffa panelen i syfte att avgöra sådana frågor som parterna eller panelen anser lämpliga, bland annat följande:






  a) | Arvode och kostnadsersättning till skiljemännen som ska överensstämma med WTO:s normer och kriterier. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Arvode och kostnadsersättning till skiljemännen som ska överensstämma med WTO:s normer och kriterier.

| b) | Arvoden till biträden. Den totala ersättningen för varje skiljemans biträde eller biträden får inte överstiga 50 % av den skiljemannens ersättning, såvida inte parterna kommer överens om något annat. and |
| --- | --- |

b)

Arvoden till biträden. Den totala ersättningen för varje skiljemans biträde eller biträden får inte överstiga 50 % av den skiljemannens ersättning, såvida inte parterna kommer överens om något annat. and

| c) | Tidsplanen för förfarandet, som ska grundas på tidszonen hos den svarande parten. |
| --- | --- |

c)

Tidsplanen för förfarandet, som ska grundas på tidszonen hos den svarande parten.

Endast de skiljemän och de företrädare för parterna som är tjänstemän eller andra personer från en statlig myndighet, ett statligt organ eller någon annan offentlig enhet får delta i detta möte personligen eller via telefon eller videokonferens.

IV.   Underrättelser

| 5. | Varje begäran, meddelande, skriftlig inlaga eller annan handling från






  a) | panelen ska sändas till båda parter samtidigt, |
| --- | --- | --- |

5.

a)

panelen ska sändas till båda parter samtidigt,

| b) | en part i panelen ska skickas i kopia till den andra parten vid samma tidpunkt, och |
| --- | --- |

b)

en part i panelen ska skickas i kopia till den andra parten vid samma tidpunkt, och

| c) | en part riktad till den andra parten ska skickas i kopia till panelen vid samma tidpunkt, beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

c)

en part riktad till den andra parten ska skickas i kopia till panelen vid samma tidpunkt, beroende på vad som är lämpligt.

Alla handlingar som avses i denna punkt ska också vid samma tidpunkt skickas i kopia till det externa organ som avses i artikel 21.25.2 i avtalet, om det är relevant.

| 6. | Den underrättelse till en part om alla dokument som avses i punkt 5 ska riktas till det kontor som utsetts av den parten enligt artikel 21.25.1 i avtalet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Alla underrättelser som avses i punkt 5 ska skickas med e-post eller om så är lämpligt med någon annan form av telekommunikation som registrerar att dokumentet skickats. Om inte något annat kan bevisas ska en sådan underrättelse anses ha mottagits den dag då den avsändes. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rättelse av mindre skrivfel i en begäran, ett meddelande, en skriftlig inlaga eller annan handling med anknytning till förfarandena i panelen får ske genom att en ny handling överlämnas i vilken ändringarna tydligt anges. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Om sista dagen för inlämnande av en handling infaller på en officiell helgdag i Japan eller i Europeiska unionen eller på någon annan dag då kontoren hos en parts myndigheter är officiellt stängda, eller stängda på grund av force majeure, ska handlingen anses inkommen påföljande vardag. Vid det konstituerande sammanträde som avses i punkt 4 ska varje part lämna en förteckning över sina lagstadgade helgdagar och andra dagar då kontoren är officiellt stängda. Varje part ska hålla förteckningen uppdaterad under panelförfarandet. |
| --- | --- |

9.

V.   Skriftliga inlagor

| 10. | Den klagande parten ska överlämna sin skriftliga inlaga senast 20 dagar efter det att panelen upprättades. Den svarande parten ska inge sin skriftliga svarsinlaga senast 20 dagar efter dagen för mottagandet av den skriftliga inlagan från den klagande parten. |
| --- | --- |

10.

VI.   Panelens verksamhet

| 11. | Panelens ordförande ska leda panelens samtliga sammanträden. Panelen får delegera rätten att fatta beslut i administrativa frågor och procedurfrågor till ordföranden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Om inte annat föreskrivs i kapitel 21 i avtalet eller i denna arbetsordning, får panelen använda vilka hjälpmedel den vill för fullgörandet av sin uppgift, inbegripet telefon, telefax eller dataförbindelser. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Om det uppkommer en procedurfråga som inte täcks av kapitel 21 i avtalet, dessa regler eller den uppförandekod för skiljemän som avses i artikel 21.30, får panelen, efter att ha samrått med parterna, anta ett lämpligt förfarande som är förenligt med de bestämmelserna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Panelen får närsomhelst ändra alla tidsperioder förutom den tidsperiod som anges i kapitel 21 i avtalet och genomföra andra procedurmässiga eller administrativa anpassningar av förfarandena efter att ha samrått med parterna. När panelen samråder med parterna ska den skriftligen underrätta parterna om den föreslagna ändringen eller anpassningen och ange orsaken till den. |
| --- | --- |

14.

VII.   Höranden

| 15. | På grundval av den tidsplan som fastställs i enlighet med punkt 4, ska panelens ordförande, efter att ha samrått med parterna och de andra skiljemännen, fastställa datum och klockslag för hörandet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Såvida parterna inte kommer överens om något annat, ska den part i vilken hörandet sker i enlighet med artikel 21.15.2 i avtalet






  a) | fastställa platsen för hörandet och informera panelens ordförande om detta, och |
| --- | --- | --- |

16.

a)

fastställa platsen för hörandet och informera panelens ordförande om detta, och

| b) | ansvara för den logistiska administrationen av hörandet. |
| --- | --- |

b)

ansvara för den logistiska administrationen av hörandet.

| 17. | Såvida parterna inte kommer överens om något annat, och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 46, ska parterna dela på kostnaderna för den logistiska administrationen för hörandet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Panelens ordförande ska i god tid underrätta parterna, och i tillämpliga fall det externa organ som avses i artikel 21.25.2 i avtalet, skriftligen om datum, klockslag och plats för hörandet. Denna information ska göras tillgänglig för allmänheten av den part i vilken hörandet äger rum eller, i tillämpliga fall, av det externa organ som avses i artikel 21.25.2 i avtalet, såvida inte hörandet är stängt för allmänheten. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Som regel bör det anordnas endast ett hörande. Om tvisten handlar om frågor av synnerligen komplicerad natur, får panelen kalla till ytterligare höranden på eget initiativ eller, på begäran av endera parten, efter att ha samrått med parterna. I fråga om vart och ett av de ytterligare hörandena gäller punkterna 15–18 i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Samtliga skiljemän ska närvara under hela hörandet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Följande personer får närvara vid ett hörande, oavsett om det är öppet för allmänheten eller inte:






  a) | Parternas företrädare. |
| --- | --- | --- |

21.

a)

Parternas företrädare.

| b) | Rådgivare. |
| --- | --- |

b)

Rådgivare.

| c) | Biträden och administrativ personal. |
| --- | --- |

c)

Biträden och administrativ personal.

| d) | Panelens tolkar, översättare och protokollförare. and |
| --- | --- |

d)

Panelens tolkar, översättare och protokollförare. and

| e) | Experter, såsom beslutats av panelen i enlighet med artikel 21.17.2 i avtalet. |
| --- | --- |

e)

Experter, såsom beslutats av panelen i enlighet med artikel 21.17.2 i avtalet.

| 22. | Senast fem dagar före ett hörande ska vardera parten till panelen överlämna en förteckning över namnen på de personer som på dess vägnar muntligen kommer att framföra synpunkter eller göra en föredragning vid hörandet, samt namnen på andra företrädare eller rådgivare som kommer att närvara. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Panelen ska leda hörandet på följande sätt, varvid den klagande parten och den svarande parten ska tilldelas lika lång tid för såväl framställning som genmäle:

  Framställning







  a) | klagandes framställning, and |
| --- | --- | --- |

23.

Framställning

a)

klagandes framställning, and

| b) | Den svarande partens framställning. |
| --- | --- |

b)

Den svarande partens framställning.

Genmäle

| a) | klagandes replik, and |
| --- | --- |

a)

klagandes replik, and

| b) | Den svarande partens motreplik. |
| --- | --- |

b)

Den svarande partens motreplik.

| 24. | Panelen får när som helst under hörandet ställa frågor till parterna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Panelen ska ombesörja att en utskrift av hörandet utarbetas och överlämnas till parterna så snart som möjligt efter hörandet. Parterna får lämna synpunkter på utskriften och panelen får ta dessa synpunkter under övervägande. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Varje part får inom 10 dagar från dagen för hörandet inge en kompletterande skriftlig inlaga rörande frågor som tagits upp under hörandet. |
| --- | --- |

26.

VIII.   Överläggningar

| 27. | Endast skiljemän får delta i panelens överläggningar. Trots vad som anges i föregående mening kan panelen tillåta att biträden närvarar vid överläggningarna. |
| --- | --- |

27.

IX.   Skriftliga frågor

| 28. | Panelen får när som helst under ett förfarande ställa skriftliga frågor till en av eller båda parterna. Frågor som ställs till en part ska sändas i kopia till den andra parten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Vardera parten ska tillhandahålla den andra parten en kopia av sina svar på panelens frågor. Varje part ska ges tillfälle att skriftligen lämna synpunkter på den andra partens svar inom fem arbetsdagar från dagen för mottagandet av kopian. |
| --- | --- |

29.

X.   Ersättande av skiljemän

| 30. | För att ersätta en skiljeman i enlighet med artikel 21.11 i avtalet ska artikel 21.8 tillämpas i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Om en part anser att en skiljeman inte uppfyller kraven i uppförandekoden och därför bör ersättas, ska den parten anmäla detta till den andra parten inom 15 dagar från det att parten fått tillräckliga belägg för att skiljemannen inte uppfyller kraven i uppförandekoden. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Om en part anser att en skiljeman, annan än ordföranden, inte uppfyller kraven i uppförandekoden, ska parterna samråda och, om de är överens om det, utse en ny skiljeman i enlighet med punkt 30.
  Om parterna inte kan enas om behovet av att ersätta en skiljeman, får endera parten begära att ärendet hänskjuts till panelens ordförande, vars beslut ska vara slutgiltigt.
  Om ordföranden, efter denna begäran, konstaterar att skiljemannen inte uppfyller kraven i uppförandekoden, ska en ny skiljeman utses i enlighet med punkt 30. |
| --- | --- |

32.

Om parterna inte kan enas om behovet av att ersätta en skiljeman, får endera parten begära att ärendet hänskjuts till panelens ordförande, vars beslut ska vara slutgiltigt.

Om ordföranden, efter denna begäran, konstaterar att skiljemannen inte uppfyller kraven i uppförandekoden, ska en ny skiljeman utses i enlighet med punkt 30.

| 33. | Om en part anser att panelens ordförande inte uppfyller kraven i uppförandekoden, ska parterna samråda och, om de är överens om det, utse en ny ordförande i enlighet med punkt 30.
  Om parterna inte kan enas om behovet av att ersätta ordföranden, får endera parten begära att ärendet hänskjuts till de två kvarvarande skiljemännen. Skiljemännen ska, senast 10 dagar efter dagen för ingivandet av begäran, besluta huruvida det finns ett behov av att ersätta ordföranden i panelen. Skiljemännens beslut om behovet av att ersätta ordföranden ska vara slutgiltigt.
  Om skiljemännen beslutar att ordföranden inte uppfyller kraven i uppförandekoden, ska en ny ordförande väljas i enlighet med punkt 30. |
| --- | --- |

33.

Om parterna inte kan enas om behovet av att ersätta ordföranden, får endera parten begära att ärendet hänskjuts till de två kvarvarande skiljemännen. Skiljemännen ska, senast 10 dagar efter dagen för ingivandet av begäran, besluta huruvida det finns ett behov av att ersätta ordföranden i panelen. Skiljemännens beslut om behovet av att ersätta ordföranden ska vara slutgiltigt.

Om skiljemännen beslutar att ordföranden inte uppfyller kraven i uppförandekoden, ska en ny ordförande väljas i enlighet med punkt 30.

| 34. | Förfarandet ska skjutas upp under den tid som det tar att slutföra de förfaranden som det hänvisas till i punkterna 30–33. |
| --- | --- |

34.

XI.   Konfidentiell behandling

| 35. | Om en part inger en konfidentiell version av sina skriftliga inlagor till panelen ska den även, på begäran av den andra parten, inom 20 dagar från dagen för begäran, tillhandahålla en icke-konfidentiell version av inlagorna som kan offentliggöras. Inget i denna i arbetsordning ska hindra en part från att offentliggöra sina egna inlagor, under förutsättning att parten inte lämnar ut några uppgifter som den andra parten har angett som konfidentiella. Panelen ska sammanträda bakom lyckta dörrar om en parts inlagor och framställningar innehåller konfidentiella uppgifter. Panelen och parterna ska vidmakthålla sekretessen beträffande höranden i panelen där utfrågningen hålls bakom lyckta dörrar. |
| --- | --- |

35.

XII.   Ensidiga kontakter

| 36. | Panelen får inte träffa eller kommunicera med någon av parterna i den andra partens frånvaro. |
| --- | --- |

36.

| 37. | En skiljeman får inte diskutera någon aspekt av den fråga förfarandet gäller med någon av eller båda parterna i de andra skiljemännens frånvaro. |
| --- | --- |

37.

XIII.   
  Amicus curiae-inlagor

| 38. | Såvida parterna inte kommer överens om något annat senast tre dagar efter upprättandet av panelen, kan panelen få icke begärda skriftliga inlagor från personer som avses i artikel 21.17.3 i avtalet och som är oberoende i förhållande till parternas myndigheter, under förutsättning att inlagorna inkommit senast 10 dagar efter den dag då panelen upprättades. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Inlagorna ska vara kortfattade och under inga omständigheter längre än 15 sidor med dubbla radavstånd, och ska ha direkt relevans för en sakfråga eller en rättslig fråga som behandlas av panelen. Inlagorna ska innehålla en beskrivning av den person som lämnat inlagor inklusive följande:






  a) | I fråga om en fysisk person, hans eller hennes nationalitet. and |
| --- | --- | --- |

39.

a)

I fråga om en fysisk person, hans eller hennes nationalitet. and

| b) | I fråga om en juridisk person, dess etableringsort, art av verksamhet, rättsliga status, allmänna mål och finansieringskällor. |
| --- | --- |

b)

I fråga om en juridisk person, dess etableringsort, art av verksamhet, rättsliga status, allmänna mål och finansieringskällor.

Alla personer ska i sina inlagor ange det intresse de har i förfarandet. Inlagorna ska utarbetas på de språk som parterna valt i enlighet med punkterna 42 och 43 i denna arbetsordning.

| 40. | Panelen ska i sitt avgörande förteckna samtliga inlagor som den tagit emot i enlighet med punkterna 38 och 39. Panelen ska inte vara skyldig att i sitt avgörande kommentera de framställningar som görs i dessa inlagor. Inlagorna ska överlämnas till parterna för synpunkter. Panelen ska beakta de kommentarer från parterna som den mottagit inom 10 dagar. |
| --- | --- |

40.

XIV.   Brådskande fall

| 41. | I sådana brådskande fall som avses i kapitel 21 i avtalet ska panelen, efter samråd med parterna, anpassa de tidsfrister som anges i denna arbetsordning, beroende på vad som är lämpligt. Panelen ska underrätta parterna om anpassningarna. |
| --- | --- |

41.

XV.   Språk och översättning

| 42. | Under de samråd som det hänvisas till i artikel 21.5 i avtalet, och senast under det konstituerande sammanträde som det hänvisas till i punkt 4, ska parterna sträva efter att enas om ett gemensamt arbetsspråk för förfarandena inför panelen. Varje part ska underrätta den andra parten, senast 90 dagar efter gemensamma kommitténs antagande av denna arbetsordning i enlighet med artikel 22.1.4 f i avtalet, om en förteckning med språk som parten föredrar. Förteckningen ska innehålla åtminstone ett av WTO:s arbetsspråk. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Om parterna inte kan enas om ett gemensamt arbetsspråk, ska varje part författa sina skriftliga inlagor på det språk parten väljer, och samtidigt tillhandahålla en översättning till ett av WTO:s arbetsspråk som anmälts av den andra parten i enlighet med punkt 42, om så är lämpligt. Den part som är ansvarig för den muntliga utfrågningen ska ombesörja tolkning av muntliga framställningar till samma arbetsspråk i WTO, där så är lämpligt. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Panelens interimsrapport och slutrapport ska utfärdas på det gemensamma arbetsspråket. Om parterna inte har kommit överens om ett gemensamt arbetsspråk, ska panelens interimsrapport och slutrapport utfärdas på det WTO-arbetsspråk som avses i punkt 43. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Varje part får lämna synpunkter vad gäller översättningens korrekthet på alla översatta versioner av handlingar som upprättats i enlighet med denna arbetsordning. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Om det är nödvändigt att översätta eller tolka en skriftlig eller muntlig inlaga från en part till relevant WTO-arbetsspråk, ska den parten betala kostnaderna för detta. |
| --- | --- |

46.

---

BILAGA 4

UPPFÖRANDEKOD FÖR SKILJEMÄN

I.   Definitioner

| 1. | I denna uppförandekod gäller följande definitioner:
  a)   
  administrativ personal
  : i förbindelse med en skiljeman, sådana personer, andra än biträden, som står under skiljemannens ledning och överinseende.
  b)   
  avtalet
  : avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ett ekonomiskt partnerskap.
  c)   
  skiljeman
  : en medlem av en panel.
  d)   
  biträde
  : en person som, inom ramen för en skiljemans mandat, utför utredningsarbete eller bistår den skiljemannen.
  e)   
  kandidat
  : en enskild person vars namn finns upptaget i den förteckning över skiljemän som avses i artikel 21.9 i avtalet.
  f)   
  panel
  : en panel som upprättats i enlighet med artikel 21.7 i avtalet. and
  g)   
  förfaranden
  : panelens förfaranden. |
| --- | --- |

1.

a)   
  administrativ personal
  : i förbindelse med en skiljeman, sådana personer, andra än biträden, som står under skiljemannens ledning och överinseende.

b)   
  avtalet
  : avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ett ekonomiskt partnerskap.

c)   
  skiljeman
  : en medlem av en panel.

d)   
  biträde
  : en person som, inom ramen för en skiljemans mandat, utför utredningsarbete eller bistår den skiljemannen.

e)   
  kandidat
  : en enskild person vars namn finns upptaget i den förteckning över skiljemän som avses i artikel 21.9 i avtalet.

f)   
  panel
  : en panel som upprättats i enlighet med artikel 21.7 i avtalet. and

g)   
  förfaranden
  : panelens förfaranden.

II.   Tillhandahållande av uppförandekoden

| 2. | Parterna ska tillhandahålla varje kandidat denna uppförandekod när hans eller hennes namn finns upptaget i den förteckning som avses i artikel 21.9 i avtalet. |
| --- | --- |

2.

III.   Ledande principer

| 3. | Varje kandidat och skiljeman ska i sitt uppträdande iaktta stränga normer i enlighet med denna uppförandekod, så att tvistlösningsmekanismens integritet och objektivitet bibehålls. |
| --- | --- |

3.

IV.   Skyldighet att lämna uppgifter

| 4. | En kandidat som ombetts utföra ett uppdrag som skiljeman ska, innan han eller hon godtar utnämningen till skiljeman, lämna uppgift om sådana intressen, förbindelser eller andra omständigheter som kan påverka hans eller hennes oberoende eller opartiskhet eller som rimligen skulle kunna ge upphov till ett intryck av oegentligheter eller partiskhet i förfarandet. I detta syfte ska han eller hon vidta alla rimliga åtgärder för att söka utröna om det föreligger några sådana intressen, förbindelser och andra omständigheter, inklusive finansiella intressen, yrkesmässiga intressen eller anställnings- eller familjerelaterade intressen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Skyldigheten att lämna uppgifter enligt punkt 4 är en fortlöpande skyldighet och ska även gälla efter det att en skiljeman godtagit uppdraget. Under förfarandets gång ska en skiljeman skriftligen lämna ny information om skyldigheten enligt punkt 4 till parterna så snart som möjligt då han eller hon får kännedom om sådan information. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vid uppfyllandet av denna skyldighet att lämna uppgifter, ska den personliga integriteten respekteras. |
| --- | --- |

6.

V.   Fullgörandet av uppdrag

| 7. | När en skiljeman har godtagit en utnämning till skiljeman ska han eller hon vara tillgänglig för att utföra sitt uppdrag och ska utföra sitt uppdrag noggrant och skyndsamt under hela panelförfarandet, med iakttagande av ärlighet och omsorg. |
| --- | --- |

7.

| 8. | En skiljeman ska endast ta ställning till de frågor som uppkommer inom ramen för varje förfarande och som är nödvändiga för ett avgörande och får inte delegera denna uppgift till någon annan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | En skiljeman får inte ha några ensidiga kontakter med parterna i ärenden som behandlas av panelen under förfarandet. |
| --- | --- |

9.

VI.   Oberoende och opartiskhet

| 10. | En skiljeman ska vara oberoende och opartisk, ska undvika direkta och indirekta intressekonflikter, ska inte låta sig påverkas av egna intressen, påtryckningar från utomstående, politiska överväganden, den allmänna opinionen, lojalitet i förhållande till en part eller rädsla för kritik och ska samtidigt undvika att skapa ett intryck av oegentligheter eller partiskhet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | En skiljeman får varken direkt eller indirekt påta sig förpliktelser eller acceptera förmåner som på något sätt skulle kunna inkräkta, eller synas inkräkta, på skiljemannens utövande av sina uppdrag. |
| --- | --- |

11.

| 12. | En skiljeman får inte utnyttja sin ställning som ledamot av panelen för att främja personliga eller privata intressen och ska undvika åtgärder som kan ge ett intryck av att andra skulle ha särskilda möjligheter att påverka honom eller henne. |
| --- | --- |

12.

| 13. | En skiljeman får inte låta tidigare eller nuvarande förbindelser eller åligganden rörande ekonomi, affärsverksamhet, yrkesliv, personliga, familjära eller sociala relationer eller ansvar påverka hans eller hennes uppträdande eller omdöme. |
| --- | --- |

13.

| 14. | En skiljeman ska undvika att inleda förbindelser eller förvärva ekonomiska intressen som kan påverka hans eller hennes opartiskhet eller som rimligen skulle kunna ge intryck av oegentligheter eller partiskhet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | En före detta skiljeman ska undvika agerande som kan ge intryck av att han eller hon varit partisk vid fullgörandet av sina uppgifter som skiljeman eller vunnit någon fördel av beslut från panelen där skiljemannen verkade. |
| --- | --- |

15.

VII.   Konfidentiell behandling

| 16. | En skiljeman får inte vid något tillfälle röja några icke-offentliga uppgifter om eller som förvärvats under panelförfarandet för vilket han eller hon är utnämnd. En skiljeman får inte under några omständigheter använda sådan information för att vinna en personlig fördel eller fördel för andra eller för att negativt påverka andras intressen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | En skiljeman får inte röja panelens beslut eller delar därav, såvida det inte offentliggörs. |
| --- | --- |

17.

| 18. | En skiljeman får inte vid något tillfälle röja vad som framkommit vid överläggningarna i panelen eller någon skiljemans synpunkter, och inte heller göra några uttalanden om panelförfarandet för vilket han eller hon är utnämnd eller om de tvister som är föremål för ett sådant förfarande. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Skyldigheterna enligt punkterna 16–18 ska fortsätta att gälla för tidigare skiljemän. |
| --- | --- |

19.

VIII.   Andra förpliktelser

| 20. | En kandidat eller skiljeman ska lämna ut uppgifter som rör faktiska eller möjliga överträdelser av denna uppförandekod, så att båda parter kan beakta uppgifterna så snart som möjligt och på konfidentiell basis. |
| --- | --- |

20.

| 21. | En skiljeman ska vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att hans eller hennes biträden och administrativa personal är medvetna om och följer skyldigheterna för skiljemännen i delarna III, IV, VI och VII i denna uppförandekod. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Varje skiljeman ska föra register över och lämna in en slutlig redovisning av hur mycket tid som ägnats åt panelförfarandet och av sina utgifter, samt tid och utgifter för sina biträden. |
| --- | --- |

22.

---