# Den Europæiske Unions L 145/2019

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 145 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 62. årgang4. juni 2019 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 145

Dansk udgave

Retsforskrifter

62. årgang4. juni 2019

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelsen af tredje tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/905 af 13. marts 2019 om ændring af delegeret forordning (EU) 2018/2034 om fastsættelse af en udsmidsplan for fiskeriet efter visse demersale arter i de nordvestlige farvande for perioden 2019-2021 | 2 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/906 af 13. marts 2019 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/2035 om de nærmere bestemmelser for gennemførelsen af landingsforpligtelsen i fiskeriet efter visse demersale arter i Nordsøen for perioden 2019-2021 | 4 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/907 af 14. marts 2019 om fastsættelse af en fælles uddannelsestest for skiinstruktører i henhold til artikel 49b i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (
  1
  ) | 7 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2019/908 af 29. maj 2019 om forlængelse af mandatet for missionschefen for Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO) (EULEX KOSOVO/1/2019) | 19 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/909 af 18. februar 2019 om oprettelse af en liste over obligatoriske forskningsundersøgelser og grænser til brug for det flerårige EU-program for indsamling og forvaltning af data inden for fiskeri- og akvakultur | 21 |
| | * | Kommissionens delegerede afgørelse (EU) 2019/910 af 13. marts 2019 om fastlæggelse af et flerårigt EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data inden for fiskeri og akvakultur | 27 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Meddelelse om ikrafttrædelsen af tredje tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

1

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/905 af 13. marts 2019 om ændring af delegeret forordning (EU) 2018/2034 om fastsættelse af en udsmidsplan for fiskeriet efter visse demersale arter i de nordvestlige farvande for perioden 2019-2021

2

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/906 af 13. marts 2019 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/2035 om de nærmere bestemmelser for gennemførelsen af landingsforpligtelsen i fiskeriet efter visse demersale arter i Nordsøen for perioden 2019-2021

4

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/907 af 14. marts 2019 om fastsættelse af en fælles uddannelsestest for skiinstruktører i henhold til artikel 49b i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (
  1
  )

1

7

AFGØRELSER

*

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2019/908 af 29. maj 2019 om forlængelse af mandatet for missionschefen for Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO) (EULEX KOSOVO/1/2019)

19

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/909 af 18. februar 2019 om oprettelse af en liste over obligatoriske forskningsundersøgelser og grænser til brug for det flerårige EU-program for indsamling og forvaltning af data inden for fiskeri- og akvakultur

21

*

Kommissionens delegerede afgørelse (EU) 2019/910 af 13. marts 2019 om fastlæggelse af et flerårigt EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data inden for fiskeri og akvakultur

27

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/815 af 17. december 2018 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder til præcisering af et fælles elektronisk rapporteringsformat ( EUT L 143 af 29.5.2019 ) | 85 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/815 af 17. december 2018 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder til præcisering af et fælles elektronisk rapporteringsformat ( EUT L 143 af 29.5.2019 )

( EUT L 143 af 29.5.2019 )

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 4.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 145/1

---

Meddelelse om ikrafttrædelsen af tredje tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

Tredje tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (1), der blev undertegnet den 29. juni 2017 i Bruxelles, træder i henhold til tillægsprotokollens artikel 14, stk. 1, i kraft den 1. juli 2019.

1

---

(1)  
  EUT L 196 af 27.7.2017, s. 3.

1

---

FORORDNINGER

| 4.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 145/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 145/2

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2019/905

af 13. marts 2019

om ændring af delegeret forordning (EU) 2018/2034 om fastsættelse af en udsmidsplan for fiskeriet efter visse demersale arter i de nordvestlige farvande for perioden 2019-2021

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (1), særlig artikel 15, stk. 6, og artikel 18, stk. 1 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Målet med forordning (EU) nr. 1380/2013 er gradvis at eliminere udsmid i alt EU-fiskeri, ved at der indføres en landingsforpligtelse for fangster af arter, der er omfattet af fangstbegrænsninger. |
| --- | --- |

(1)

Målet med forordning (EU) nr. 1380/2013 er gradvis at eliminere udsmid i alt EU-fiskeri, ved at der indføres en landingsforpligtelse for fangster af arter, der er omfattet af fangstbegrænsninger.

| (2) | Med henblik på gennemførelsen af landingsforpligtelsen tillægges Kommissionen ved artikel 15, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013 beføjelser til ved delegerede retsakter at vedtage udsmidsplaner for en indledende periode på højst tre år, der kan fornys for en yderligere samlet periode på tre år, på grundlag af fælles henstillinger, som medlemsstaterne udarbejder i samråd med de relevante rådgivende råd. |
| --- | --- |

(2)

Med henblik på gennemførelsen af landingsforpligtelsen tillægges Kommissionen ved artikel 15, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013 beføjelser til ved delegerede retsakter at vedtage udsmidsplaner for en indledende periode på højst tre år, der kan fornys for en yderligere samlet periode på tre år, på grundlag af fælles henstillinger, som medlemsstaterne udarbejder i samråd med de relevante rådgivende råd.

| (3) | Belgien, Spanien, Frankrig, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige har en direkte interesse i spørgsmål vedrørende fiskeriforvaltning i de nordvestlige farvande. Den 31. maj 2018 forelagde disse medlemsstater efter høring af Det Rådgivende Råd for De Nordvestlige Farvande og Det Rådgivende Råd for Pelagiske Bestande en fælles henstilling for Kommissionen vedrørende en udsmidsplan for fiskeriet efter visse demersale arter i de nordvestlige farvande for perioden 2019-2021. Den fælles henstilling blev ændret den 30. august 2018. |
| --- | --- |

(3)

Belgien, Spanien, Frankrig, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige har en direkte interesse i spørgsmål vedrørende fiskeriforvaltning i de nordvestlige farvande. Den 31. maj 2018 forelagde disse medlemsstater efter høring af Det Rådgivende Råd for De Nordvestlige Farvande og Det Rådgivende Råd for Pelagiske Bestande en fælles henstilling for Kommissionen vedrørende en udsmidsplan for fiskeriet efter visse demersale arter i de nordvestlige farvande for perioden 2019-2021. Den fælles henstilling blev ændret den 30. august 2018.

| (4) | På grundlag af den fælles henstilling blev der ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/2034 (2) fastsat en udsmidsplan for fiskeriet efter visse demersale arter i de nordvestlige farvande for årene 2019-2021. |
| --- | --- |

(4)

På grundlag af den fælles henstilling blev der ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/2034 (2) fastsat en udsmidsplan for fiskeriet efter visse demersale arter i de nordvestlige farvande for årene 2019-2021.

| (5) | Den 14. november 2018 forelagde Belgien, Spanien, Frankrig, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige en ny fælles henstilling med forslag til tre korrektioner af den udsmidsplan, der er fastsat ved delegeret forordning (EU) 2018/2034. |
| --- | --- |

(5)

Den 14. november 2018 forelagde Belgien, Spanien, Frankrig, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige en ny fælles henstilling med forslag til tre korrektioner af den udsmidsplan, der er fastsat ved delegeret forordning (EU) 2018/2034.

| (6) | I henhold til artikel 18, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal Kommissionen lette samarbejdet mellem medlemsstaterne, herunder ved om nødvendigt at sikre, at der kan indhentes et videnskabeligt bidrag fra relevante videnskabelige organer. Forud for vedtagelsen af den delegerede forordning (EU) 2018/2034 er der indhentet videnskabelige bidrag fra relevante videnskabelige organer, og disse er gennemgået af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF). Den nye fælles henstilling indeholder forslag om korrektioner af teknisk karakter, som er omfattet af det allerede indhentede videnskabelige bidrag. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til artikel 18, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal Kommissionen lette samarbejdet mellem medlemsstaterne, herunder ved om nødvendigt at sikre, at der kan indhentes et videnskabeligt bidrag fra relevante videnskabelige organer. Forud for vedtagelsen af den delegerede forordning (EU) 2018/2034 er der indhentet videnskabelige bidrag fra relevante videnskabelige organer, og disse er gennemgået af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF). Den nye fælles henstilling indeholder forslag om korrektioner af teknisk karakter, som er omfattet af det allerede indhentede videnskabelige bidrag.

| (7) | I henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning skal Kommissionen inden vedtagelsen af en delegeret retsakt høre eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat. De foreslåede foranstaltninger i den nye fælles henstilling er i overensstemmelse med udtalelsen fra fiskeriekspertgruppen, som består af repræsentanter fra 28 medlemsstater, Kommissionen samt Europa-Parlamentet som observatør. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning skal Kommissionen inden vedtagelsen af en delegeret retsakt høre eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat. De foreslåede foranstaltninger i den nye fælles henstilling er i overensstemmelse med udtalelsen fra fiskeriekspertgruppen, som består af repræsentanter fra 28 medlemsstater, Kommissionen samt Europa-Parlamentet som observatør.

| (8) | For det første foreslås det i den nye fælles henstilling, at definitionen af »Seltra-panel«, der er fastsat i delegeret forordning (EU) 2018/2034, korrigeres, da denne definition ikke er i overensstemmelse med den fælles henstilling af 31. maj 2018. |
| --- | --- |

(8)

For det første foreslås det i den nye fælles henstilling, at definitionen af »Seltra-panel«, der er fastsat i delegeret forordning (EU) 2018/2034, korrigeres, da denne definition ikke er i overensstemmelse med den fælles henstilling af 31. maj 2018.

| (9) | For det andet foreslås det i den nye fælles henstilling at fjerne kravet om at anvende meget selektive anordninger i fiskeriet efter jomfruhummer med skovltrawl, eftersom dette krav fejlagtigt blev medtaget i den fælles henstilling af 31. maj 2018 og som følge heraf i delegeret forordning (EU) 2018/2034. |
| --- | --- |

(9)

For det andet foreslås det i den nye fælles henstilling at fjerne kravet om at anvende meget selektive anordninger i fiskeriet efter jomfruhummer med skovltrawl, eftersom dette krav fejlagtigt blev medtaget i den fælles henstilling af 31. maj 2018 og som følge heraf i delegeret forordning (EU) 2018/2034.

| (10) | Endelig foreslås det i den nye fælles henstilling, at fiskeri af demersale jomfruøsters udelukkes fra anvendelsesområdet for visse tekniske foranstaltninger, der har til formål at forbedre selektiviteten i Det Irske Hav, siden det ikke var hensigten med den fælles henstilling af 31. maj 2018, og som følge heraf heller ikke delegeret forordning (EU) 2018/2034, at medtage dette fiskeri i anvendelsesområdet for disse tekniske foranstaltninger. |
| --- | --- |

(10)

Endelig foreslås det i den nye fælles henstilling, at fiskeri af demersale jomfruøsters udelukkes fra anvendelsesområdet for visse tekniske foranstaltninger, der har til formål at forbedre selektiviteten i Det Irske Hav, siden det ikke var hensigten med den fælles henstilling af 31. maj 2018, og som følge heraf heller ikke delegeret forordning (EU) 2018/2034, at medtage dette fiskeri i anvendelsesområdet for disse tekniske foranstaltninger.

| (11) | Delegeret forordning (EU) 2018/2034 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(11)

Delegeret forordning (EU) 2018/2034 bør derfor ændres.

| (12) | Eftersom foranstaltningerne i nærværende forordning har direkte indvirkning på planlægningen af EU-fartøjernes fangstsæson og de dertil knyttede økonomiske aktiviteter, bør forordningen træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen. I betragtning af at den udsmidsplan, der er fastsat i den delegerede forordning (EU) 2018/2034, har været anvendt fra den 1. januar 2019, bør denne forordning anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2019 — |
| --- | --- |

(12)

Eftersom foranstaltningerne i nærværende forordning har direkte indvirkning på planlægningen af EU-fartøjernes fangstsæson og de dertil knyttede økonomiske aktiviteter, bør forordningen træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen. I betragtning af at den udsmidsplan, der er fastsat i den delegerede forordning (EU) 2018/2034, har været anvendt fra den 1. januar 2019, bør denne forordning anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2019 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I delegeret forordning (EU) 2018/2034 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2, stk. 2, affattes således:

  »2.   
  »Seltra-panel«: en selektionsanordning, der:






  a) | består af et overpanel med en maskestørrelse på mindst 270 mm (diamantmasker) eller et overpanel med en maskestørrelse på mindst 300 mm (kvadratmasket) placeret i en kassesektion med fire paneler, i fangstposens lige del |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 2, stk. 2, affattes således:

»2.   
  »Seltra-panel«: en selektionsanordning, der:

a)

består af et overpanel med en maskestørrelse på mindst 270 mm (diamantmasker) eller et overpanel med en maskestørrelse på mindst 300 mm (kvadratmasket) placeret i en kassesektion med fire paneler, i fangstposens lige del

| b) | er mindst 3 m lang |
| --- | --- |

b)

er mindst 3 m lang

| c) | er placeret højst 4 m fra bindestrikken, og |
| --- | --- |

c)

er placeret højst 4 m fra bindestrikken, og

| d) | er lige så bred som overvingen på trawlets kassesektion (dvs. fra sømline til sømline).« |
| --- | --- |

d)

er lige så bred som overvingen på trawlets kassesektion (dvs. fra sømline til sømline).«

| 2) | Artikel 3, stk. 1, litra d), affattes således:






  »d) | jomfruhummer (Nephrops norvegicus), der fanges med skovltrawl med en maskestørrelse på 80-110 mm i ICES-afsnit 6a inden for tolv sømil fra kysten.«. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 3, stk. 1, litra d), affattes således:

»d)

jomfruhummer (Nephrops norvegicus

| 3) | I artikel 10, stk. 4, affattes andet punktum således:

  »Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på fartøjer, hvis fangster består af over 30 % jomfruhummer eller over 85 % jomfruøsters.« |
| --- | --- |

3)

I artikel 10, stk. 4, affattes andet punktum således:

»Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på fartøjer, hvis fangster består af over 30 % jomfruhummer eller over 85 % jomfruøsters.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2019.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. marts 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/2034 af 18. oktober 2018 om fastsættelse af en udsmidsplan for fiskeriet efter visse demersale arter i de nordvestlige farvande for perioden 2019-2021 (EUT L 327 af 21.12.2018, s. 8).

2

---

| 4.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 145/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 145/4

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2019/906

af 13. marts 2019

om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/2035 om de nærmere bestemmelser for gennemførelsen af landingsforpligtelsen i fiskeriet efter visse demersale arter i Nordsøen for perioden 2019-2021

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/973 af 4. juli 2018 om en flerårig plan for demersale bestande i Nordsøen og fiskeriet efter disse bestande med nærmere bestemmelser for gennemførelsen af landingsforpligtelsen i Nordsøen og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 676/2007 og (EF) nr. 1342/2008 (1), særlig artikel 11, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Målet med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (2) er gradvis at eliminere udsmid i alt EU-fiskeri, ved at der indføres en landingsforpligtelse for fangster af arter, der er omfattet af fangstbegrænsninger. |
| --- | --- |

(1)

Målet med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (2) er gradvis at eliminere udsmid i alt EU-fiskeri, ved at der indføres en landingsforpligtelse for fangster af arter, der er omfattet af fangstbegrænsninger.

| (2) | Der skal i henhold til artikel 9 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedtages flerårige planer med bevarelsesforanstaltninger for fiskeriet efter visse bestande i et relevant geografisk område. |
| --- | --- |

(2)

Der skal i henhold til artikel 9 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedtages flerårige planer med bevarelsesforanstaltninger for fiskeriet efter visse bestande i et relevant geografisk område.

| (3) | I disse flerårige planer fastsættes de nærmere bestemmelser for gennemførelsen af landingsforpligtelsen, og Kommissionen kan tillægges beføjelser til yderligere at præcisere disse bestemmelser på grundlag af fælles henstillinger, der er udarbejdet af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(3)

I disse flerårige planer fastsættes de nærmere bestemmelser for gennemførelsen af landingsforpligtelsen, og Kommissionen kan tillægges beføjelser til yderligere at præcisere disse bestemmelser på grundlag af fælles henstillinger, der er udarbejdet af medlemsstaterne.

| (4) | Den 4. juli 2018 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet forordning (EU) 2018/973 om en flerårig plan for demersale bestande i Nordsøen og fiskeriet efter disse bestande. Kommissionen tillægges ved artikel 11 i nævnte forordning beføjelser til at vedtage delegerede retsakter med de nærmere bestemmelser om gennemførelsen af landingsforpligtelsen på grundlag af fælles henstillinger, der er udarbejdet af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(4)

Den 4. juli 2018 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet forordning (EU) 2018/973 om en flerårig plan for demersale bestande i Nordsøen og fiskeriet efter disse bestande. Kommissionen tillægges ved artikel 11 i nævnte forordning beføjelser til at vedtage delegerede retsakter med de nærmere bestemmelser om gennemførelsen af landingsforpligtelsen på grundlag af fælles henstillinger, der er udarbejdet af medlemsstaterne.

| (5) | Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige har en direkte interesse i spørgsmål vedrørende fiskeriforvaltning i Nordsøen. Efter at have hørt Det Rådgivende Råd for Nordsøen og Det Rådgivende Råd for Pelagiske Bestande forelagde Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige den 30. maj 2018 Kommissionen en fælles henstilling med de nærmere bestemmelser om gennemførelsen af landingsforpligtelsen i fiskeriet efter demersale arter i Nordsøen. Den fælles henstilling blev ændret den 30. august 2018. |
| --- | --- |

(5)

Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige har en direkte interesse i spørgsmål vedrørende fiskeriforvaltning i Nordsøen. Efter at have hørt Det Rådgivende Råd for Nordsøen og Det Rådgivende Råd for Pelagiske Bestande forelagde Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige den 30. maj 2018 Kommissionen en fælles henstilling med de nærmere bestemmelser om gennemførelsen af landingsforpligtelsen i fiskeriet efter demersale arter i Nordsøen. Den fælles henstilling blev ændret den 30. august 2018.

| (6) | På grundlag af den fælles henstilling blev der ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/2035 (3) fastsat en udsmidsplan for dette fiskeri for 2019-2021. |
| --- | --- |

(6)

På grundlag af den fælles henstilling blev der ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/2035 (3) fastsat en udsmidsplan for dette fiskeri for 2019-2021.

| (7) | Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige forelagde yderligere fælles henstillinger den 6. november og 19. december 2018 om ændringer i den tidligere fælles henstilling af 30. maj 2018, der blev ændret den 30. august 2018. |
| --- | --- |

(7)

Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige forelagde yderligere fælles henstillinger den 6. november og 19. december 2018 om ændringer i den tidligere fælles henstilling af 30. maj 2018, der blev ændret den 30. august 2018.

| (8) | I henhold til artikel 18, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal Kommissionen lette samarbejdet mellem medlemsstaterne, herunder ved om nødvendigt at sikre, at der kan indhentes et videnskabeligt bidrag fra relevante videnskabelige organer. Forud for vedtagelsen af den delegerede forordning (EU) 2018/2035 er der indhentet videnskabelige bidrag fra relevante videnskabelige organer, og disse er gennemgået af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF). De nye fælles henstillinger indeholder ændringer af teknisk karakter, for hvilke de videnskabelige oplysninger fortsat er de samme. Den yderligere redskabstype, der indgår i en fælles henstilling, hører under den samme kategori af trawl. Eftersom det OTT-trawl, der indgår i den nye fælles henstilling, er en type bundtrawl, har det samme indvirkning som andre bundtrawl. Derfor er den videnskabelige rådgivning fortsat den samme. Med hensyn til ordlyden i ændringen af de minimis-bestemmelserne fastsætter den nuværende ordlyd, at de minimis-procentdelen skal beregnes på baggrund af de samlede årlige fangster af arter omfattet af landingsforpligtelsen, som er under mindstereferencestørrelsen. De procenttal, der gælder for de minimis-reglen, bør dog snarere beregnes på baggrund af de samlede årlige fangster af hvilling og torsk. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 18, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal Kommissionen lette samarbejdet mellem medlemsstaterne, herunder ved om nødvendigt at sikre, at der kan indhentes et videnskabeligt bidrag fra relevante videnskabelige organer. Forud for vedtagelsen af den delegerede forordning (EU) 2018/2035 er der indhentet videnskabelige bidrag fra relevante videnskabelige organer, og disse er gennemgået af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF). De nye fælles henstillinger indeholder ændringer af teknisk karakter, for hvilke de videnskabelige oplysninger fortsat er de samme. Den yderligere redskabstype, der indgår i en fælles henstilling, hører under den samme kategori af trawl. Eftersom det OTT-trawl, der indgår i den nye fælles henstilling, er en type bundtrawl, har det samme indvirkning som andre bundtrawl. Derfor er den videnskabelige rådgivning fortsat den samme. Med hensyn til ordlyden i ændringen af de minimis-bestemmelserne fastsætter den nuværende ordlyd, at de minimis-procentdelen skal beregnes på baggrund af de samlede årlige fangster af arter omfattet af landingsforpligtelsen, som er under mindstereferencestørrelsen. De procenttal, der gælder for de minimis-reglen, bør dog snarere beregnes på baggrund af de samlede årlige fangster af hvilling og torsk.

| (9) | I artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) 2018/973 fastsættes det, at Kommissionen inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. Foranstaltningerne i de nye fælles henstillinger er i overensstemmelse med udtalelsen fra fiskeriekspertgruppen, som består af repræsentanter fra 28 medlemsstater, Kommissionen samt Europa-Parlamentet som observatør. |
| --- | --- |

(9)

I artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) 2018/973 fastsættes det, at Kommissionen inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. Foranstaltningerne i de nye fælles henstillinger er i overensstemmelse med udtalelsen fra fiskeriekspertgruppen, som består af repræsentanter fra 28 medlemsstater, Kommissionen samt Europa-Parlamentet som observatør.

| (10) | I den fælles henstilling af 6. november 2018 foreslås det, at fiskeredskabet OTT medtages på listen over redskabskoder for trawl inden for visse former for fiskeri. Med den tekniske ændring præciseres det, at visse undtagelser for fartøjer, der anvender trawl, også gælder for dobbelte bundtrawl (to trawl sat sammen, som slæbes af ét fartøj). Eftersom der i den fælles henstilling, der blev modtaget den 30. maj 2018, allerede blev henvist til »trawl«, hvilket omfatter alle trawl, herunder dobbelte bundtrawl, er det nødvendigt at tilføje den pågældende redskabskode. |
| --- | --- |

(10)

I den fælles henstilling af 6. november 2018 foreslås det, at fiskeredskabet OTT medtages på listen over redskabskoder for trawl inden for visse former for fiskeri. Med den tekniske ændring præciseres det, at visse undtagelser for fartøjer, der anvender trawl, også gælder for dobbelte bundtrawl (to trawl sat sammen, som slæbes af ét fartøj). Eftersom der i den fælles henstilling, der blev modtaget den 30. maj 2018, allerede blev henvist til »trawl«, hvilket omfatter alle trawl, herunder dobbelte bundtrawl, er det nødvendigt at tilføje den pågældende redskabskode.

| (11) | I den fælles henstilling af 19. december 2018 foreslås det, at der foretages en rettelse af en fejl vedrørende visse beregningsfaktorer i de minimis-undtagelserne for:






  a) | hviling og torsk under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, som fanges med bundtrawl i ICES-afsnit 4c |
| --- | --- | --- |

(11)

I den fælles henstilling af 19. december 2018 foreslås det, at der foretages en rettelse af en fejl vedrørende visse beregningsfaktorer i de minimis-undtagelserne for:

a)

hviling og torsk under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, som fanges med bundtrawl i ICES-afsnit 4c

| b) | hviling og torsk under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, som fanges med bundtrawl i ICES-afsnit 4a og 4b. |
| --- | --- |

b)

hviling og torsk under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, som fanges med bundtrawl i ICES-afsnit 4a og 4b.

| (12) | Delegeret forordning (EU) 2018/2035 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(12)

Delegeret forordning (EU) 2018/2035 bør derfor ændres.

| (13) | Eftersom foranstaltningerne i nærværende forordning har direkte indvirkning på planlægningen af EU-fartøjernes fangstsæson og de dertil knyttede økonomiske aktiviteter, bør forordningen træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen. I betragtning af at udsmidsplanen, der er fastsat i den delegerede forordning (EU) 2018/2035, trådte i kraft den 1. januar 2019, bør denne forordning anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2019 — |
| --- | --- |

(13)

Eftersom foranstaltningerne i nærværende forordning har direkte indvirkning på planlægningen af EU-fartøjernes fangstsæson og de dertil knyttede økonomiske aktiviteter, bør forordningen træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen. I betragtning af at udsmidsplanen, der er fastsat i den delegerede forordning (EU) 2018/2035, trådte i kraft den 1. januar 2019, bør denne forordning anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2019 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I delegeret forordning (EU) 2018/2035 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 3, stk. 1, litra b), affattes indledningen således:

  »fangster taget med bundtrawl (OTB, OTT, TBN), der er udstyret med:«. |
| --- | --- |

1)

I artikel 3, stk. 1, litra b), affattes indledningen således:

»fangster taget med bundtrawl (OTB, OTT, TBN), der er udstyret med:«.

| 2) | Artikel 6, stk. 1, litra c), affattes således:






  »c) | rødspætte, der fanges med bundtrawl (OTB, OTT, PTB) med en maskestørrelse på mindst 120 mm i fiskeriet efter fladfisk eller rundfisk i vintermånederne (fra den 1. november til den 30. april).« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 6, stk. 1, litra c), affattes således:

»c)

| 3) | I artikel 9 foretages følgende ændringer:






  a) | I litra c) affattes indledningen således:

  »i fiskeriet i EU-farvande i ICES-afsnit 3a efter jomfruhummer fra fartøjer, der anvender bundtrawl (OTB, OTT, TBN), der har en maskestørrelse på mindst 70 mm og er udstyret med en artsselektiv rist med højst 35 mm mellem tremmerne:«. |
| --- | --- | --- |

3)

I artikel 9 foretages følgende ændringer:

a)

I litra c) affattes indledningen således:

»i fiskeriet i EU-farvande i ICES-afsnit 3a efter jomfruhummer fra fartøjer, der anvender bundtrawl (OTB, OTT, TBN), der har en maskestørrelse på mindst 70 mm og er udstyret med en artsselektiv rist med højst 35 mm mellem tremmerne:«.

| b) | I litra d) affattes indledningen således:

  »i fiskeriet i EU-farvande i ICES-afsnit 3a efter dybvandsreje fra fartøjer, der anvender bundtrawl (OTB, OTT), der har en maskestørrelse på mindst 35 mm og er udstyret med en artsselektiv rist med højst 19 mm mellem tremmerne og en ublokeret åbning, hvor fisk kan slippe ud:«. |
| --- | --- |

b)

I litra d) affattes indledningen således:

»i fiskeriet i EU-farvande i ICES-afsnit 3a efter dybvandsreje fra fartøjer, der anvender bundtrawl (OTB, OTT), der har en maskestørrelse på mindst 35 mm og er udstyret med en artsselektiv rist med højst 19 mm mellem tremmerne og en ublokeret åbning, hvor fisk kan slippe ud:«.

| c) | Litra e) affattes således:






  »e) | i det blandede fiskeri i EU-farvande i ICES-afsnit 4c efter demersale arter fra fartøjer, der anvender bundtrawl eller vod (OTB, OTT, SDN, SSC) med en maskestørrelse på 70-99 mm (TR2):
  for hvilling og torsk under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, en mængde, der tilsammen højst udgør 6 % i 2019 og 5 % i 2020 og 2021 af de samlede årlige fangster af hvilling og torsk udsmid af torsk begrænses til højst 2 % af disse samlede årlige fangster«. |
| --- | --- | --- |

c)

Litra e) affattes således:

»e)

for hvilling og torsk under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, en mængde, der tilsammen højst udgør 6 % i 2019 og 5 % i 2020 og 2021 af de samlede årlige fangster af hvilling og torsk udsmid af torsk begrænses til højst 2 % af disse samlede årlige fangster«.

| d) | Litra f) affattes således:






  »f) | i det blandede fiskeri i EU-farvande i ICES-afsnit 4a og 4b efter demersale arter fra fartøjer, der anvender bundtrawl eller vod (OTB, OTT, SDN, SSC) med en maskestørrelse på 70-99 mm (TR2):
  for hvilling under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, en kombineret mængde, der højst udgør 6 % af de samlede årlige fangster af hvilling og torsk i 2019 udsmid af torsk begrænses til højst 2 % af disse samlede årlige fangster«. |
| --- | --- | --- |

d)

Litra f) affattes således:

»f)

for hvilling under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, en kombineret mængde, der højst udgør 6 % af de samlede årlige fangster af hvilling og torsk i 2019 udsmid af torsk begrænses til højst 2 % af disse samlede årlige fangster«.

| e) | I litra g) affattes indledningen således:

  »i fiskeriet i EU-farvande i ICES-afsnit 3a fra fartøjer, der anvender bundtrawl (OTB, OTT, TBN, PTB), der har en maskestørrelse på 90-119 mm og er udstyret med et Seltra-panel, eller bundtrawl (OTB, OTT, TBN, PTB), der har en maskestørrelse på mindst 120 mm:«. |
| --- | --- |

e)

I litra g) affattes indledningen således:

»i fiskeriet i EU-farvande i ICES-afsnit 3a fra fartøjer, der anvender bundtrawl (OTB, OTT, TBN, PTB), der har en maskestørrelse på 90-119 mm og er udstyret med et Seltra-panel, eller bundtrawl (OTB, OTT, TBN, PTB), der har en maskestørrelse på mindst 120 mm:«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2019.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. marts 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 179 af 16.7.2018, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/2035 af 18. oktober 2018 om de nærmere bestemmelser for gennemførelsen af landingsforpligtelsen i fiskeriet efter visse demersale arter i Nordsøen for perioden 2019-2021 (EUT L 327 af 21.12.2018, s. 17).

3

---

| 4.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 145/7

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2019/907

af 14. marts 2019

om fastsættelse af en fælles uddannelsestest for skiinstruktører i henhold til artikel 49b i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (1), særlig artikel 49b, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For skiinstruktører gælder på nuværende tidspunkt princippet om gensidig anerkendelse af kvalifikationer, jf. direktiv 2005/36/EF. Med tilrettelæggelsen af en fælles uddannelsestest for skiinstruktører anerkendes visse af skiinstruktørernes kvalifikationer automatisk, således at det bliver lettere for indehaverne af disse kvalifikationer at flytte mellem medlemsstaterne. Den fælles uddannelsestest er en måde at fremme mobiliteten for skiinstruktører i EU. For skiinstruktører, som ikke opfylder kravene til at deltage i den fælles uddannelsestest, eller som ikke har bestået den fælles uddannelsestest, gælder de generelle rammebestemmelser for anerkendelse af deres kvalifikationer i henhold til direktiv 2005/36/EF stadig. |
| --- | --- |

(1)

For skiinstruktører gælder på nuværende tidspunkt princippet om gensidig anerkendelse af kvalifikationer, jf. direktiv 2005/36/EF. Med tilrettelæggelsen af en fælles uddannelsestest for skiinstruktører anerkendes visse af skiinstruktørernes kvalifikationer automatisk, således at det bliver lettere for indehaverne af disse kvalifikationer at flytte mellem medlemsstaterne. Den fælles uddannelsestest er en måde at fremme mobiliteten for skiinstruktører i EU. For skiinstruktører, som ikke opfylder kravene til at deltage i den fælles uddannelsestest, eller som ikke har bestået den fælles uddannelsestest, gælder de generelle rammebestemmelser for anerkendelse af deres kvalifikationer i henhold til direktiv 2005/36/EF stadig.

| (2) | Erhvervet som skiinstruktør eller alternativt uddannelse, der fører til kvalifikation som skiinstruktør, er lovreguleret i mere end en tredjedel af medlemsstaterne, og kravene i artikel 49b, stk. 2, i direktiv 2005/36/EF er således opfyldt. |
| --- | --- |

(2)

Erhvervet som skiinstruktør eller alternativt uddannelse, der fører til kvalifikation som skiinstruktør, er lovreguleret i mere end en tredjedel af medlemsstaterne, og kravene i artikel 49b, stk. 2, i direktiv 2005/36/EF er således opfyldt.

| (3) | I 2012 underskrev ni lande (Østrig, Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Italien, Rumænien, Spanien og Det Forenede Kongerige) et aftalememorandum (i det følgende benævnt »memorandum«) om et pilotprojekt om udstedelse af et erhvervspas til skiinstruktører i Unionen. Slovenien og Tjekkiet underskrev efterfølgende memorandummet i 2014. I memorandummet anerkendes rettigheder for skiinstruktører, som på datoen for memorandummet var statsborgere i signatarmedlemsstaterne. I memorandummet blev det endvidere fastsat, at beståelse af Eurotesten og Eurosecurity-testen var forudsætning for automatisk anerkendelse af kvalifikation som skiinstruktør i disse medlemsstater pr. datoen for underskrivelse af memorandummet. Af hensyn til retssikkerheden er det hensigtsmæssigt og rimeligt at lade disse to tests udgøre basis for indholdet af den fælles uddannelsestest og tage hensyn til de bestemmelser, der er aftalt i memorandummet, som et fælles grundlag for denne forordning. |
| --- | --- |

(3)

I 2012 underskrev ni lande (Østrig, Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Italien, Rumænien, Spanien og Det Forenede Kongerige) et aftalememorandum (i det følgende benævnt »memorandum«) om et pilotprojekt om udstedelse af et erhvervspas til skiinstruktører i Unionen. Slovenien og Tjekkiet underskrev efterfølgende memorandummet i 2014. I memorandummet anerkendes rettigheder for skiinstruktører, som på datoen for memorandummet var statsborgere i signatarmedlemsstaterne. I memorandummet blev det endvidere fastsat, at beståelse af Eurotesten og Eurosecurity-testen var forudsætning for automatisk anerkendelse af kvalifikation som skiinstruktør i disse medlemsstater pr. datoen for underskrivelse af memorandummet. Af hensyn til retssikkerheden er det hensigtsmæssigt og rimeligt at lade disse to tests udgøre basis for indholdet af den fælles uddannelsestest og tage hensyn til de bestemmelser, der er aftalt i memorandummet, som et fælles grundlag for denne forordning.

| (4) | Alle skiinstruktører, der er omfattet af denne forordning, bør kunne sikre, at skiundervisningen gennemføres sikkert og helt uafhængigt i et snefyldt bjergrigt område, men ikke områder, hvor der kræves bjergbestigningsteknikker. For at sikre høj kvalitet i skiundervisningen bør kvalifikationer, som giver ansøgerne adgang til den fælles uddannelsestest, omfatte visse undervisningskompetencer. |
| --- | --- |

(4)

Alle skiinstruktører, der er omfattet af denne forordning, bør kunne sikre, at skiundervisningen gennemføres sikkert og helt uafhængigt i et snefyldt bjergrigt område, men ikke områder, hvor der kræves bjergbestigningsteknikker. For at sikre høj kvalitet i skiundervisningen bør kvalifikationer, som giver ansøgerne adgang til den fælles uddannelsestest, omfatte visse undervisningskompetencer.

| (5) | I forbindelse med behandlingen af en anmodning om fritagelse fra del I i den fælles uddannelsestest med hensyn til attestering af det tekniske egnethedsniveau bør der, hvor det er relevant, tages hensyn til deltagelse i konkurrencer, der afholdes af Fédération Internationale du Ski (»FIS«), og alle FIS-point, der opnås i forbindelse med disse konkurrencer. |
| --- | --- |

(5)

I forbindelse med behandlingen af en anmodning om fritagelse fra del I i den fælles uddannelsestest med hensyn til attestering af det tekniske egnethedsniveau bør der, hvor det er relevant, tages hensyn til deltagelse i konkurrencer, der afholdes af Fédération Internationale du Ski (»FIS«), og alle FIS-point, der opnås i forbindelse med disse konkurrencer.

| (6) | Af hensyn til retssikkerheden er det nødvendigt at anerkende rettigheder erhvervet af skiinstruktører, som har et erhvervspas, der er udstedt i henhold til memorandummet, samt de skiinstruktører, som har en af de kvalifikationer, der er opført i bilag I, fra en medlemsstat, som ikke har undertegnet memorandummet, når de kan bevise den nødvendige erfaring som skiinstruktør på særlige betingelser — |
| --- | --- |

(6)

Af hensyn til retssikkerheden er det nødvendigt at anerkende rettigheder erhvervet af skiinstruktører, som har et erhvervspas, der er udstedt i henhold til memorandummet, samt de skiinstruktører, som har en af de kvalifikationer, der er opført i bilag I, fra en medlemsstat, som ikke har undertegnet memorandummet, når de kan bevise den nødvendige erfaring som skiinstruktør på særlige betingelser —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Anvendelsesområde

Denne forordning gælder for alle unionsborgere, som ønsker at udøve erhvervet som skiinstruktør i en anden medlemsstat end den, hvori de har opnået en af de kvalifikationer, der er opført i bilag I.

Artikel 2

Genstand

1.   I denne forordning fastlægges indholdet af den fælles uddannelsestest (Common Training Test (CTT)) og de betingelser, der kræves for at gennemføre og bestå testen.

2.   Den fælles uddannelsestest omfatter en test til attestering af skiinstruktørens tekniske egnethedsniveau og en test til attestering af skiinstruktørens sikkerhedsrelaterede kompetencer i henhold til reglerne i del I og II i bilag II.

Artikel 3

Kompetente enheder

I denne forordning forstås ved »kompetent enhed« en af de enheder, som er opført i bilag I, som udsteder en kvalifikation, der giver ret til deltagelse i den fælles uddannelsestest i henhold til artikel 5.

Artikel 4

Princippet om automatisk anerkendelse

1.   Medlemsstaterne anerkender beviser, som er udstedt i overensstemmelse med artikel 8, og som bekræfter beståelse af den fælles uddannelsestest. Enhver unionsborger, som er indehaver af et sådant bevis, der er udstedt i en medlemsstat, har ret til at udøve erhverv som skiinstruktør i andre medlemsstater på samme betingelser som skiinstruktører, som har opnået deres kvalifikation i disse medlemsstater.

2.   Medlemsstaterne anerkender de beviser, der i henhold til artikel 8 er udstedt til skiinstruktører, som har de i artikel 7 omhandlede erhvervede rettigheder. Enhver unionsborger, som er indehaver af et sådant bevis, der er udstedt i en medlemsstat, har ret til at udøve erhverv som skiinstruktør i andre medlemsstater på samme betingelser som skiinstruktører, som har opnået deres kvalifikation i disse medlemsstater.

Artikel 5

Deltagelse i den fælles uddannelsestest

Alle unionsborgere, som har eller er under uddannelse for at opnå en af de kvalifikationer, der er opført i bilag I (2), er berettigede til deltagelse i den fælles uddannelsestest.

2

Artikel 6

Undtagelser

1.   Uden at det berører artikel 5 fritages skiinstruktører for kravet om at bestå testen til attestering af teknisk egnethedsniveau, jf. del I i bilag II, hvis de har eller er under uddannelse for at opnå en af de kvalifikationer, der er opført i bilag I og enten:

| a) | kan dokumentere, at de har fået mindst 100 skipoint fra Det Internationale Skiforbund (FIS) for mænd og mindst 85 skipoint (FIS) for kvinder i alpint skiløb i en af de tekniske discipliner slalom eller storslalom over en femårig periode eller |
| --- | --- |

a)

kan dokumentere, at de har fået mindst 100 skipoint fra Det Internationale Skiforbund (FIS) for mænd og mindst 85 skipoint (FIS) for kvinder i alpint skiløb i en af de tekniske discipliner slalom eller storslalom over en femårig periode eller

| b) | har bestået Eurotesten. |
| --- | --- |

b)

har bestået Eurotesten.

2.   Uden at det berører artikel 5 fritages skiinstruktører, som har bestået Eurosecurity-testen, for kravet om at bestå testen til attestering af sikkerhedsrelaterede kompetencer, jf. del II i bilag II, hvis de har eller er under uddannelse for at opnå en af de kvalifikationer, der er opført i bilag I.

3.   Skiinstruktører, der som en del af den fælles uddannelsestest har bestået enten testen til attestering af teknisk egnethedsniveau, jf. del I i bilag II, eller testen til attestering af sikkerhedsrelaterede kompetencer, jf. del II i bilag II, er ikke forpligtede til at gentage den del af den fælles uddannelsestest, som de allerede har bestået.

Artikel 7

Erhvervede rettigheder

1.   Skiinstruktører, som før datoen for denne forordnings ikrafttræden er indehavere af et erhvervspas, som er udstedt i henhold til memorandummet, er omfattet af princippet om automatisk anerkendelse, jf. artikel 4, stk. 2.

2.   Skiinstruktører, som falder inden for anvendelsesområdet for denne forordning, og som har bestået både Eurotesten og Eurosecurity-testen, er omfattet af princippet om automatisk anerkendelse, jf. artikel 4, stk. 2, hvis de også har en af de kvalifikationer, der er opført i bilag I.

3.   Skiinstruktører, som har opnået en af de kvalifikationer, der er opført i bilag I, i en anden medlemsstat end dem, der har underskrevet memorandummet på tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden, og som kan dokumentere erhvervserfaring på mindst 200 dage over en femårig periode umiddelbart forud for denne forordnings ikrafttræden, er omfattet af princippet om automatisk anerkendelse, jf. artikel 4, stk. 2.

4.   Skiinstruktører, som er indehavere af de i stk. 1, 2 og 3 nævnte rettigheder, er berettiget til at ansøge om et kompetencebevis i henhold til artikel 8.

Artikel 8

Kompetencebevis

1.   Skiinstruktører, som falder inden for anvendelsesområdet for denne forordning, og som enten har bestået den fælles uddannelsestest, eller som er indehavere af de erhvervede rettigheder i henhold til artikel 7, kan få udstedt et kompetencebevis. Beviset udstedes af medlemsstaten eller den kompetente enhed i en medlemsstat, som har udstedt det eksamensbevis, der giver erhvervsudøveren ret til at deltage i den fælles uddannelsestest i henhold til artikel 5.

2.   Kompetencebeviset indeholder som minimum følgende:

| a) | skiinstruktørens navn |
| --- | --- |

a)

skiinstruktørens navn

| b) | opnået resultat i den fælles uddannelsestest og datoen for bestået fælles uddannelsestest, hvis det er relevant |
| --- | --- |

b)

opnået resultat i den fælles uddannelsestest og datoen for bestået fælles uddannelsestest, hvis det er relevant

| c) | den specifikke ret, som skiinstruktøren har erhvervet, jf. artikel 7, hvis det er relevant |
| --- | --- |

c)

den specifikke ret, som skiinstruktøren har erhvervet, jf. artikel 7, hvis det er relevant

| d) | udstedende medlemsstat eller kompetent enhed |
| --- | --- |

d)

udstedende medlemsstat eller kompetent enhed

| e) | skiinstruktørens kvalifikation, jf. bilag I. |
| --- | --- |

e)

skiinstruktørens kvalifikation, jf. bilag I.

3.   Kompetencebeviset skal være ledsaget af et mærkat, som skal anbringes på skiinstruktørens nationale bevis. Med mærkatet attesteres det, at der er udstedt et kompetencebevis til skiinstruktøren, og det skal som minimum indeholde følgende:

| a) | skiinstruktørens navn |
| --- | --- |

a)

skiinstruktørens navn

| b) | året for kompetencebevisets udstedelse |
| --- | --- |

b)

året for kompetencebevisets udstedelse

| c) | udstedende medlemsstat eller kompetent enhed. |
| --- | --- |

c)

udstedende medlemsstat eller kompetent enhed.

4.   Skiinstruktøren kan til enhver tid anmode om en kopi af kompetencebeviset.

Artikel 9

Meddelelsesprocedure

Medlemsstaterne skal meddele Kommissionen og de andre medlemsstater om ændringer i de kvalifikationer, der er anført i bilag I, samt om alle nye kvalifikationer, der med hensyn til færdigheder og viden er sammenlignelige med kvalifikationerne i bilag I. Disse meddelelser videresendes via informationssystemet for det indre marked, der er etableret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1024/2012 (3).

3

Artikel 10

Uddannelse og længerevarende erhvervserfaring

Skiinstruktører, der er indehavere af en af de kvalifikationer, der er opført i bilag I, og som har mindst 95 dages teoretisk og praktisk uddannelse som skiinstruktør og 95 dages erhvervserfaring som skiinstruktør, anerkendes i Østrig som »Diplomschilehrer«.

Artikel 11

Afsluttende bestemmelser

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. marts 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22.

1

(2)  For Østrigs vedkommende forstås kvalifikationen som Diplomschilehrer, tidligere benævnt staatlich geprüfter Schilehrer.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1024/2012 af 25. oktober 2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked og om ophævelse af Kommissionens beslutning 2008/49/EF (EUT L 316 af 14.11.2012, s. 1).

3

---

BILAG I

Kvalifikationer

Kvalifikationerne i dette bilag skal fastlægges således, at der sikres en balance mellem teori og praksis, herunder skiløb både på løjperne (on-piste) og uden for løjperne (off-piste), og skal navnlig afspejle følgende færdigheder og viden:

| a) | forståelse af lærings-, undervisnings og uddannelsesmetoder samt evne til at anvende disse i undervisning i skiløb både på og uden for løjperne |
| --- | --- |

a)

forståelse af lærings-, undervisnings og uddannelsesmetoder samt evne til at anvende disse i undervisning i skiløb både på og uden for løjperne

| b) | evne til at tilpasse undervisningen til skiftende vejrforhold |
| --- | --- |

b)

evne til at tilpasse undervisningen til skiftende vejrforhold

| c) | evne til selvstændigt at skabe, omsætte og vurdere undervisningsbehov, der er egnet til alle klasser på alle niveauer af undervisning i alpint skiløb fra begyndere til eksperter |
| --- | --- |

c)

evne til selvstændigt at skabe, omsætte og vurdere undervisningsbehov, der er egnet til alle klasser på alle niveauer af undervisning i alpint skiløb fra begyndere til eksperter

| d) | evne til ved hjælp af passende undervisningsteknikker at udarbejde et program for undervisning i alpint skiløb |
| --- | --- |

d)

evne til ved hjælp af passende undervisningsteknikker at udarbejde et program for undervisning i alpint skiløb

| e) | evne til at skabe en uddannelsessituation |
| --- | --- |

e)

evne til at skabe en uddannelsessituation

| f) | evne til at udarbejde lærings-, undervisnings- og uddannelsesmaterialer til enhver form for undervisning i alpint skiløb |
| --- | --- |

f)

evne til at udarbejde lærings-, undervisnings- og uddannelsesmaterialer til enhver form for undervisning i alpint skiløb

| g) | evne til at gennemføre en teknisk demonstration og forklare de forskellige elementer for alle klasser på alle niveauer inden for undervisning i alpint skiløb |
| --- | --- |

g)

evne til at gennemføre en teknisk demonstration og forklare de forskellige elementer for alle klasser på alle niveauer inden for undervisning i alpint skiløb

| h) | evne til at vurdere en undervisningstime eller et undervisningsforløb i alpint skiløb |
| --- | --- |

h)

evne til at vurdere en undervisningstime eller et undervisningsforløb i alpint skiløb

| i) | kendskab og evne til at yde førstehjælp i tilfælde af en vintersportsulykke og iværksætte en redningsaktion. |
| --- | --- |

i)

kendskab og evne til at yde førstehjælp i tilfælde af en vintersportsulykke og iværksætte en redningsaktion.

| Medlemsstat | Kvalifikationer | Udstedende enheder |
| --- | --- | --- |
| Østrig | Diplomschilehrer eller Landesschilehrer/Schilehrer in Vorarlberg | — | Bundessportakademie Innsbruck |

Medlemsstat

Kvalifikationer

Udstedende enheder

Østrig

Diplomschilehrer eller Landesschilehrer/Schilehrer in Vorarlberg

—

Bundessportakademie Innsbruck

| — | Landesschilehrerverbände |
| --- | --- |

—

Landesschilehrerverbände

Belgien

| — | Fransktalende del: Moniteur sportif entraineur |
| --- | --- |

—

Fransktalende del: Moniteur sportif entraineur

| — | Nederlandsktalende del: Trainer A Alpijns Skiën/Skileraar |
| --- | --- |

—

Nederlandsktalende del: Trainer A Alpijns Skiën/Skileraar

| — | Administration de l'Éducation physique, du Sport et de la Vie en Plein Air (ADEPS) |
| --- | --- |

—

Administration de l'Éducation physique, du Sport et de la Vie en Plein Air (ADEPS)

| — | Sport Vlaanderen |
| --- | --- |

—

Sport Vlaanderen

Bulgarien

Ски учител клас C

Българско ски училище

Kroatien

Učitelj skijanja

| — | Skijaško Učilište |
| --- | --- |

—

Skijaško Učilište

| — | Hrvatski zbor učitelja i trenera sportova na snijegu (HZUTS) |
| --- | --- |

—

Hrvatski zbor učitelja i trenera sportova na snijegu (HZUTS)

Tjekkiet

Instruktor lyžování APUL A

Asociace profesionálních učitelů lyžování a lyžařských škol, o.s. (APUL)

Danmark

Euro Ski Pro

Den Danske Skiskole

Finland

Nieau 3 — hiihdonopettaja

| — | Suomen hiihdonopettajat ry (FNASI/SHOry) |
| --- | --- |

—

Suomen hiihdonopettajat ry (FNASI/SHOry)

| — | Vuokatti Sports Institute |
| --- | --- |

—

Vuokatti Sports Institute

Frankrig

| — | Diplôme d'Etat de ski |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de ski

| — | moniteur national de ski alpin |
| --- | --- |

—

moniteur national de ski alpin

Ecole Nationale des Sports de Montagne (ENSM)

Tyskland

Staatlich geprüfter Skilehrer

| — | Technische Universität München in Zusammenarbeit mit DSLV — Deutscher Skilehrerverband, soweit diesem Aufgaben übertragen wurden |
| --- | --- |

—

Technische Universität München in Zusammenarbeit mit DSLV — Deutscher Skilehrerverband, soweit diesem Aufgaben übertragen wurden

Grækenland

Skiinstruktør — niveau A

Γενική Γραμματεία Αθλητισμού — Υπουργείο Πολιτισμού και Αθλητισμού

Ungarn

Síoktató ****

Síktatók Magyarországi Szövetsége

Irland

Alpine Ski Teacher — Level 4 (alpin skiinstruktør — niveau 4)

Irish Association of Snowsports instructors (IASI)

Italien

Maestro di Sci

| — | Collegio Nazionale dei Maestri di Sci |
| --- | --- |

—

Collegio Nazionale dei Maestri di Sci

| — | Federazione Italiana Sport Invernali |
| --- | --- |

—

Federazione Italiana Sport Invernali

| — | Collegi Regionali e Provinciali |
| --- | --- |

—

Collegi Regionali e Provinciali

Letland

Profesionāls slēpošanas instruktors

Latvijas Slēpošanas un snovborda instruktoru asociācija (LSSIA)

Litauen

A kategorijos instruktorių pažymėjimai

National Russian League of Instructors (NRLI)/DruSkiSchool

Nederlandene

Ski-instructeur niveau 4

Nederlandse Ski Vereniging

Polen

Instruktor Zawodowy — PZN

Stowarzyszenie Instruktorów i Trenerów Narciarstwa Polskiego Związku Narciarskiego (SITN PZN)

Portugal

Treinadores de esqui alpino de grau 2

| — | Federação de Desportos de Inverno de Portugal (FDI-Portugal) |
| --- | --- |

—

Federação de Desportos de Inverno de Portugal (FDI-Portugal)

| — | Instituto Português do Desporto e Juventude |
| --- | --- |

—

Instituto Português do Desporto e Juventude

Rumænien

Monitor de schi I

Federația română de schi biatlon

Slovakiet

Inštruktor lyžovnia III. kvalifikačného stupňa

| — | For uddannelsesbeviser udstedt fra 1. januar 2016: Comenius University i Bratislava (fakultet for idræt og sport) University i Prešov (fakultet for sport) Matej Bel University i Banská Bystrica (fakultet for filosofi) og Constantine The Philosopher University in Nitra (fakultet for uddannelse) samt Slovenská lyžiarska asociácia (SLA) |
| --- | --- |

—

For uddannelsesbeviser udstedt fra 1. januar 2016: Comenius University i Bratislava (fakultet for idræt og sport) University i Prešov (fakultet for sport) Matej Bel University i Banská Bystrica (fakultet for filosofi) og Constantine The Philosopher University in Nitra (fakultet for uddannelse) samt Slovenská lyžiarska asociácia (SLA)

| — | For uddannelsesbeviser udstedt før 31. december 2015: Slovenská lyžiarska asociácia (SLA) som en del af »Tatranská, akciová spoločnosť« eller Slovenská asociácia učiteľov lyžovania a snowboardingu (SAPUL) |
| --- | --- |

—

For uddannelsesbeviser udstedt før 31. december 2015: Slovenská lyžiarska asociácia (SLA) som en del af »Tatranská, akciová spoločnosť« eller Slovenská asociácia učiteľov lyžovania a snowboardingu (SAPUL)

Slovenien

Strokovni delavec 2 – športno treniranje — smučanje — alpsko

Smučarska zveza Slovenije

Spanien

Técnico deportivo de esquí alpino

Ministerio de Educación, Cultura y Deporte

Sverige

Svenska skidlärarexamen

Det svenska skidrådet

Det Forenede Kongerige

Alpine level 4 — International Ski Teacher Diploma (internationalt skiinstruktørbevis)

BASI — British Association of Snowsport Instructors (det britiske sneportsinstruktørforbund)

---

BILAG II

Opbygning af den fælles uddannelsestest (Common Training Test (CTT))

1.   DEL I — TEST TIL ATTESTERING AF TEKNISKE KOMPETENCER (»TEKNISK TEST«)

1.1.   Generelle principper

1.1.1.   Gældende regler

Den tekniske test består af et alpint storslalom. Den afholdes i henhold til de tekniske regler, der er fastsat af Fédération Internationale du Ski (»FIS«), og tilpasses således, at den tager hensyn til målene for den tekniske test.

1.1.2.   Kandidater, der opfylder adgangskravene

Unionsborgere, som falder inden for anvendelsesområdet for denne forordning, kan deltage i den tekniske test. Kandidater, der opfylder adgangskravene, kan frit tage testen igen, hvis de ikke har bestået ved tidligere forsøg. Kandidater, der opfylder adgangskravene, skal for at deltage i den tekniske test tilmelde sig direkte hos den tilrettelæggende medlemsstat eller hos en kompetent enhed i den tilrettelæggende medlemsstat.

1.1.3.   Gennemløb

Den tekniske test består af to gennemløb. Startrækkefølgen for det første gennemløb fastsættes ved lodtrækning, mens startrækkefølgen for det andet gennemløb er omvendt i forhold til første gennemløb. Kandidater, som består den tekniske test i første gennemløb, deltager ikke i andet gennemløb. Kandidater, som ikke består den tekniske test i første gennemløb, kan deltage i andet gennemløb.

1.1.4.   Testjuryer

Testjuryer overvåger den tekniske test og sikrer, at den gennemføres korrekt. Kvalificerede borgere fra medlemsstaterne kan blive medlem af testjuryerne for den tekniske test. Kun borgere, som enten har bestået Eurotesten inden denne forordnings ikrafttræden, eller som har bestået den fælles uddannelsestest, kan udpeges til medlem af testjuryen og til vurdering af modulerne i den tekniske test.

Testjuryerne udpeges af den tilrettelæggende medlemsstat eller den kompetente enhed, alt efter hvad der er relevant, på baggrund af deres kompetencer og erhvervserfaring i branchen. Den tilrettelæggende medlemsstat eller den kompetente enhed, kan delegere denne beføjelse til tredjeparter, men medlemmerne af testjuryen skal altid repræsentere mindst tre medlemsstater. Andre medlemsstater eller kompetente enheder end dem, der varetager tilrettelæggelsen af den fælles uddannelsestest, kan fremsætte forslag til af testjuryens sammensætning. Den tilrettelæggende medlemsstat eller den kompetente enhed, alt efter hvad der er relevant, kan kun afslå et sådant forslag af behørigt begrundede årsager.

1.1.5.   Revisionsprocedure

Kandidaterne kan anmode testjuryen om en ny vurdering af deres resultater i den tekniske test, hvis de mener, at der er begået væsentlige fejl. I dette tilfælde vurderer testjuryen anmodningen og besvarer straks anmodningen med angivelse af årsager til enten at fastholde eller ændre resultaterne af den tekniske test for den pågældende kandidat. Testjuryen træffer afgørelse ved simpelt flertal.

1.1.6.   Dokumentation af resultater

Den tilrettelæggende medlemsstat eller den kompetente enhed, alt efter hvad der er relevant, underretter inden for 7 arbejdsdage efter afholdelse af den fælles uddannelsestest medlemsstaterne eller de kompetente enheder, der udsteder de i bilag I opførte uddannelsesbeviser, om resultaterne af den tekniske test. Medlemsstaterne eller de kompetente enheder, alt efter hvad der er relevant, ajourfører og offentliggør én gang om året en ajourført liste over de skiinstruktører, som har bestået den tekniske test, eller som enten har gjort brug af erhvervede rettigheder eller fået indrømmet fritagelse, og til hvem de har udstedt et af de uddannelsesbeviser, der er opført i bilag I.

1.2.   Banen

1.2.1.   Generelle kriterier for banen

Den tekniske test finder sted på en storslalombane, der opfylder FIS-kriterierne og er tilpasset til målene i den tekniske test, navnlig med hensyn til længden, højdeforskellen og antallet af porte. Den tilrettelæggende medlemsstat eller kompetente enhed, alt efter hvad der er relevant, informerer mindst 2 måneder i forvejen Kommissionen og de andre medlemsstater eller deres kompetente enheder om datoer for den tekniske test.

Højdeforskellen skal være mellem 250 meter og 300 meter. Antallet af porte udgør mellem 11 % og 15 % af højdeforskellen i meter, men ideelt mellem 12 % og 13 % for i højere grad at vurdere skiinstruktørernes drejeteknik end deres glideteknik.

Kriterierne i dette afsnit og i afsnit 1.2.2 kan regelmæssigt give ikke-kompenserede tider for frontløberne ved begyndelsen af den tekniske test på mellem 45 og 60 sekunder.

I den tekniske test kan banen opsættes uden udvendige porte med undtagelse af den første og sidste port samt sporskifteportene (delay gates).

1.2.2.   Hældningsprofiler

Storslalombanernes hældningsprofil skal så vidt muligt svare til følgende kombinationer:

| a) | en tredjedel af banen bør bestå af en gennemsnitlig hældning med et fald på mellem 26 % og 43 % |
| --- | --- |

a)

en tredjedel af banen bør bestå af en gennemsnitlig hældning med et fald på mellem 26 % og 43 %

| b) | en tredjedel af banen bør bestå af en stejl hældning med et fald på mellem 45 % og 52 % |
| --- | --- |

b)

en tredjedel af banen bør bestå af en stejl hældning med et fald på mellem 45 % og 52 %

| c) | en tredjedel af banen bør bestå af en jævn hældning med et fald på mellem 25 % og 26 %. |
| --- | --- |

c)

en tredjedel af banen bør bestå af en jævn hældning med et fald på mellem 25 % og 26 %.

1.2.3.   Godkendelse af baner

Banen godkendes af et teknisk udvalg, hvis medlemmer udpeges af den tilrettelæggende medlemsstat eller den kompetente enhed, alt efter hvad der er relevant, på baggrund af deres kompetencer og erhvervserfaring. Andre medlemsstater eller kompetente enheder end dem, der varetager tilrettelæggelsen af den fælles uddannelsestest, kan fremsætte forslag til sammensætningen af det tekniske udvalg. I så tilfælde kan den tilrettelæggende medlemsstat eller den kompetente enhed, kun afslå et sådant forslag af behørigt begrundede årsager. Efter godkendelsen informerer medlemsstaten eller den kompetente enhed mindst to måneder i forvejen Kommissionen og de andre medlemsstater om de praktiske detaljer for et arrangement, der skal organiseres for at gennemføre den fælles uddannelsestest på den pågældende bane.

1.3.   Frontløbere

1.3.1.   Krav til frontløbere, der deltager i den tekniske test

Mindst tre frontløbere skal deltage i den tekniske test. Den tilrettelæggende medlemsstat eller kompetente enhed, er forpligtet til at udvælge frontløberne.

Frontløberne skal være borgere i en af medlemsstaterne. De skal have bestået enten Eurotesten eller Eurosecurity-testen inden denne forordnings ikrafttræden eller have bestået den fælles uddannelsestest og i kalibreringstesten for den pågældende sæson have opnået en justeringskoefficient på mindst 0,8700.

1.3.2.   Kalibreringstesten for frontløbere

Frontløbere skal i den tekniske test gennemgå en kalibreringstest. Formålet med kalibreringstesten er at tildele en justeringskoefficient til hver frontløber med henblik på at fastsætte basistiden for kandidaterne i den tekniske test. Hver frontløber kan gennemføre to gennemløb i løbet af kalibreringstesten, og den enkelte frontløber tildeles det bedste resultat. Den justeringskoefficient, der tildeles hver frontløber, revurderes én gang om året.

Kalibreringstesten tilrettelægges af et kalibreringstestudvalg. Medlemmerne af kalibreringstestudvalget udpeges af den tilrettelæggende medlemsstat eller kompetente enhed, alt efter hvad der er relevant, på baggrund af deres kompetencer og erhvervserfaring i branchen. Andre medlemsstater eller kompetente enheder end dem, der varetager tilrettelæggelsen af den fælles uddannelsestest, kan fremsætte forslag til sammensætningen af kalibreringstestudvalget. Den tilrettelæggende medlemsstat eller kompetente enhed, kan kun afslå et sådant forslag af behørigt begrundede årsager.

Den tilrettelæggende medlemsstat eller kompetente enhed, alt efter hvad der er relevant, informerer mindst 2 måneder i forvejen Kommissionen og de andre medlemsstater eller deres kompetente enheder om datoer for kalibreringstesten.

Resultatet af kalibreringstesten offentliggøres af den tilrettelæggende medlemsstat, før en fælles uddannelsestest forventes at finde sted i den enkelte medlemsstat.

1.3.3.   Frontløbernes justeringskoefficient

De kompenserede tider for frontløberne beregnes ved at multiplicere den enkelte frontløbers tid i kalibreringstesten med den tildelte justeringskoefficient.

Basistiden for kalibreringstesten beregnes som gennemsnittet af referencefrontløbernes to bedste kompenserede tider. Kalibreringstestudvalget udvælger fire referencefrontløbere på baggrund af listen over frontløbernes resultater fra det foregående år.

Frontløbernes justeringskoefficient beregnes som:

Justeringskoefficient = frontløbernes basistid i kalibreringstesten/frontløbernes beståelsestid.

1.4.   Beståelse af den tekniske test

1.4.1.   Beregning af basistiden i den tekniske test

Basistiden i den tekniske test kan beregnes, når mindst tre frontløbere påbegynder deres gennemløb, og mindst to af dem gennemfører deres gennemløb, jf. følgende regler:

| a) | Gennemsnittet beregnes for de to bedste kompenserede tider for de frontløbere, som har gennemført gennemløbet, før den første kandidat i løbet starter. |
| --- | --- |

a)

Gennemsnittet beregnes for de to bedste kompenserede tider for de frontløbere, som har gennemført gennemløbet, før den første kandidat i løbet starter.

| b) | Gennemsnittet beregnes for de to bedste kompenserede tider for de frontløbere, som har gennemført gennemløbet, efter den sidste kandidat i løbet starter. |
| --- | --- |

b)

Gennemsnittet beregnes for de to bedste kompenserede tider for de frontløbere, som har gennemført gennemløbet, efter den sidste kandidat i løbet starter.

| c) | Basistiden for den tekniske test er gennemsnittet af de to gennemsnit, der er omhandlet i punkt a) og b). |
| --- | --- |

c)

Basistiden for den tekniske test er gennemsnittet af de to gennemsnit, der er omhandlet i punkt a) og b).

Frontløberne må starte igen, hvis de ikke kunne gennemføre løbet på normal vis.

Kandidaterne skal underrettes om frontløbernes justeringskoefficient, inden den tekniske test starter.

1.4.2.   Den maksimale beståelsestid

Følgende kandidater anses for at have bestået den tekniske test:

| a) | mandlige kandidater, der afslutter et gennemløb med en tid på maksimalt basistiden for den tekniske test plus 19 % |
| --- | --- |

a)

mandlige kandidater, der afslutter et gennemløb med en tid på maksimalt basistiden for den tekniske test plus 19 %

| b) | kvindelige kandidater, der afslutter et gennemløb med en tid på maksimalt basistiden for den tekniske test plus 25 %. |
| --- | --- |

b)

kvindelige kandidater, der afslutter et gennemløb med en tid på maksimalt basistiden for den tekniske test plus 25 %.

Den maksimale beståelsestid beregnes derfor som følger:

| a) | maksimal beståelsestid for mænd = basistid i teknisk test × 1,19 |
| --- | --- |

a)

maksimal beståelsestid for mænd = basistid i teknisk test × 1,19

| b) | maksimal beståelsestid for kvinder = basistid i teknisk test × 1,25. |
| --- | --- |

b)

maksimal beståelsestid for kvinder = basistid i teknisk test × 1,25.

2.   DEL II — TEST TIL ATTESTERING AF SIKKERHEDSRELATEREDE KOMPETENCER (i det følgende benævnt »sikkerhedstesten«)

2.1.   Generelle principper

2.1.1.   Formålet med sikkerhedstesten

Formålet med sikkerhedstesten er at vurdere kandidaternes opfyldelse af de sikkerhedsrelaterede minimumskrav, som er afgørende for skiinstruktører, der arbejder i særlige omgivelser.

2.1.2.   Kandidater, der opfylder adgangskravene

Unionsborgere kan deltage i sikkerhedstesten, hvis de har bestået den tekniske test. Kandidater, der opfylder adgangskravene, kan frit tage testen igen, hvis de ikke har bestået ved tidligere forsøg. Kandidater, der opfylder adgangskravene, skal for at deltage i sikkerhedstesten ansøge direkte hos en tilrettelæggende medlemsstat eller en kompetent enhed i den pågældende tilrettelæggende medlemsstat.

2.1.3.   Ansvarlig myndighed

Tilrettelæggelsen af sikkerhedstesten henhører under den kompetente enhed for uddannelse af skiinstruktører på den medlemsstats område, hvor sikkerhedstesten afholdes på baggrund af en aftale med et teknisk udvalg, der er oprettet specielt til formålet. Det tekniske udvalg består af kvalificerede borgere fra en hvilken som helst medlemsstat og skal repræsentere mindst tre medlemsstater. De udpeges af den tilrettelæggende medlemsstat eller kompetente enhed, alt efter hvad der er relevant, på baggrund af deres kompetencer og erhvervserfaring i branchen. Den tilrettelæggende medlemsstat eller kompetente enhed informerer mindst 2 måneder i forvejen Kommissionen og de andre medlemsstater eller kompetente enheder om datoer for sikkerhedstesten.

2.1.4.   Testjuryer

Testjuryer overvåger og sikrer, at sikkerhedstesten gennemføres korrekt. Kvalificerede borgere fra medlemsstaterne kan blive medlem af testjuryerne for sikkerhedstesten. Kun borgere, som enten har bestået Eurosecurity-testen, inden denne forordnings ikrafttræden, eller som har bestået den fælles uddannelsestest, kan udpeges til at være en del af testjuryen for at vurdere modulerne i sikkerhedstesten.

Testjuryerne udpeges af den tilrettelæggende medlemsstat eller den kompetente enhed, alt efter hvad der er relevant, på baggrund af deres kompetencer og erhvervserfaring i branchen. Den tilrettelæggende medlemsstat eller kompetente enhed kan delegere denne beføjelse til tredjeparter, men testjuryens medlemmer skal altid repræsentere mindst tre medlemsstater. Andre medlemsstater eller kompetente enheder end dem, der varetager tilrettelæggelsen af den fælles uddannelsestest, kan fremsætte forslag til af testjuryens sammensætning. Den tilrettelæggende medlemsstat eller den kompetente enhed, alt efter hvad der er relevant, kan kun afslå et sådant forslag af behørigt begrundede årsager.

2.1.5.   Revisionsprocedure

Kandidaterne kan anmode testjuryen om en ny vurdering af deres resultater i sikkerhedstesten, hvis de mener, at der er begået væsentlige fejl. I dette tilfælde vurderer testjuryen anmodningen og skal straks besvare anmodningen med angivelse af årsager til enten at fastholde eller ændre resultaterne af sikkerhedstesten for den enkelte kandidat. Testjuryen træffer afgørelse ved simpelt flertal.

2.1.6.   Dokumentation af resultater

Den tilrettelæggende medlemsstat eller kompetente enhed, alt efter hvad der er relevant, underretter inden 7 arbejdsdage efter, at der er tilrettelagt en afholdelse af den fælles uddannelsestest, medlemsstaterne eller de kompetente enheder, der udsteder de uddannelsesbeviser, der er opført i bilag I, om resultaterne af sikkerhedstesten. Medlemsstaterne eller de kompetente enheder, alt efter hvad der er relevant, ajourfører og offentliggør én gang om året en liste over de skiinstruktører, som har bestået sikkerhedstesten, eller som har gjort brug erhvervede rettigheder eller fået indrømmet fritagelse, og til hvem de har udstedt et af de i bilag I opførte uddannelsesbeviser.

2.2.   Teststruktur

Sikkerhedstesten består af to dele, herunder fem obligatoriske moduler, som vurderes hver for sig. Med sikkerhedstesten vurderes kandidaternes sikkerhedsrelaterede viden og færdigheder på grundlag af en teoretisk og en praktisk eksamen

Hvis kandidaten ikke består en eller flere af disse moduler, eller hvis sikkerhedstesten ikke omfatter alle modulerne, skal kandidaten tage hele testen igen.

Modulernes indhold er beskrevet nedenfor.

2.2.1.   Den teoretiske eksamen

Modul: »Foretag er nødopkald på værtslandets sprog til de lokale redningstjenester efter en lavineulykke.«

Den teoretiske eksamen er bestået, hvis nødopkaldet til redningstjenesterne er foretaget på klar og forståelig vis, og der er afgivet nøjagtige oplysninger, som gør det muligt for redningstjenesterne at varetage deres opgaver.

2.2.2.   Den praktiske eksamen

Den praktiske eksamen i skiløb uden for løjperne består af tre undervisningsmoduler med fokus på gruppeledelse og et modul, der omfatter eftersøgning og redning af to personer, der er begravet under en lavine. Den praktiske eksamen skal tages på et af de officielle sprog i den medlemsstat, hvor testen finder sted.

De tre moduler om gruppeledelse varer hver især 15 minutter med yderligere 15 minutters forberedelsestid. Disse undervisningsmoduler er bestået, hvis mindst 75 % af øvelserne er udført tilfredsstillende.

2.2.2.1.   Moduler om gruppeledelse

Modul 1: »Fortolk lavineprognosen sammen med din gruppe. Sammenlign oplysningerne i prognosen med dine egne observationer på stedet og vurdér situationen.«

Modul 2: »Tag din gruppe med ud på et nedløb uden for løjperne og foreslå en rute under hensyntagen til faktorer som snevalg, samlingssteder og former for gruppeorganisation. Arbejd sammen med din gruppe for at vurdere risikoen ved nedløbet.«

Modul 3: Der udvælges yderligere en vurderingsform tilfældigt blandt følgende:

| a) | Fortolkning og forståelse af meteorologi







  1. | Bjergvejrudsigten viser situationen »Nordstau«, nemlig kraftig nedbør fra nord (højtryk mod vest og lavtryk mod øst). Hvordan opstår denne situation? Hvor og i hvor stor mængde kan vi forvente nedbør (omtrentligt)? Hvordan kan denne situation påvirke laviner? |
| --- | --- | --- |

a)

Fortolkning og forståelse af meteorologi

1.

Bjergvejrudsigten viser situationen »Nordstau«, nemlig kraftig nedbør fra nord (højtryk mod vest og lavtryk mod øst). Hvordan opstår denne situation? Hvor og i hvor stor mængde kan vi forvente nedbør (omtrentligt)? Hvordan kan denne situation påvirke laviner?

| 2. | Vejrudsigten viser, at det er sandsynligt, at der kan forekomme stærk fønvind på de nordlige løjper på de høje bjerge. Hvordan vil vejret være på de nordlige og sydlige dele af bjergmassivet, og hvordan kan det påvirke lavinesituationen? |
| --- | --- |

2.

Vejrudsigten viser, at det er sandsynligt, at der kan forekomme stærk fønvind på de nordlige løjper på de høje bjerge. Hvordan vil vejret være på de nordlige og sydlige dele af bjergmassivet, og hvordan kan det påvirke lavinesituationen?

| 3. | Vurder den meteorologiske situation på stedet. Hvilke faktorer påvirker ændringer i vejret, og hvordan tror du, at vejret vil ændre sig i de kommende dage? |
| --- | --- |

3.

Vurder den meteorologiske situation på stedet. Hvilke faktorer påvirker ændringer i vejret, og hvordan tror du, at vejret vil ændre sig i de kommende dage?

| b) | Forståelse af farer i højtliggende bjergregioner







  1. | Hvilke faktorer kan føre til hypotermi, og hvilke forholdsregler skal du tage? Hvad er de særlige kendetegn for hypotermi, og hvordan bør du reagere? Hvilke symptomer indikerer, at det er nødvendigt at konsultere en læge? |
| --- | --- | --- |

b)

Forståelse af farer i højtliggende bjergregioner

1.

Hvilke faktorer kan føre til hypotermi, og hvilke forholdsregler skal du tage? Hvad er de særlige kendetegn for hypotermi, og hvordan bør du reagere? Hvilke symptomer indikerer, at det er nødvendigt at konsultere en læge?

| 2. | Hvilke faktorer kan føre til forfrysninger, og hvilke forholdsregler skal du tage? Hvad er de særlige kendetegn for forfrysninger, og hvordan bør du reagere i tilfælde af forfrysninger? Hvilke faktorer får forfrysningerne til at udvikle sig yderligere? Hvilke symptomer indikerer, at det er nødvendigt at konsultere en læge? |
| --- | --- |

2.

Hvilke faktorer kan føre til forfrysninger, og hvilke forholdsregler skal du tage? Hvad er de særlige kendetegn for forfrysninger, og hvordan bør du reagere i tilfælde af forfrysninger? Hvilke faktorer får forfrysningerne til at udvikle sig yderligere? Hvilke symptomer indikerer, at det er nødvendigt at konsultere en læge?

| 3. | Du er midt på en lang nedadgående løjpe. Sigtbarheden bliver gradvist ringere på grund af tåge. Hvordan finder du vej uden brug af en GPS, og hvilken gruppeledelsestaktik bruger du? |
| --- | --- |

3.

Du er midt på en lang nedadgående løjpe. Sigtbarheden bliver gradvist ringere på grund af tåge. Hvordan finder du vej uden brug af en GPS, og hvilken gruppeledelsestaktik bruger du?

| c) | Evne til at vurdere og forstå et snedække







  1. | Analysér det nuværende snedækkes stabilitet. |
| --- | --- | --- |

c)

Evne til at vurdere og forstå et snedække

1.

Analysér det nuværende snedækkes stabilitet.

| 2. | Beskriv det mulige snedække i en vinter med ringe snefald. Forklar de meteorologiske begivenheder, der kan føre til ustabilt snedække. |
| --- | --- |

2.

Beskriv det mulige snedække i en vinter med ringe snefald. Forklar de meteorologiske begivenheder, der kan føre til ustabilt snedække.

| 3. | Beskriv det mulige snedække i en vinter med kraftigt snefald. Forklar de meteorologiske begivenheder, der kan føre til ustabilt snedække. |
| --- | --- |

3.

Beskriv det mulige snedække i en vinter med kraftigt snefald. Forklar de meteorologiske begivenheder, der kan føre til ustabilt snedække.

2.2.2.2.   Modul til eftersøgning og redning af personer, der er begravet under en lavine

Formålet med dette modul er at lokalisere to lavineofferdetektorer (Avalanche Victim Detectors — »AVD«) og finde mindst en af disse to detektorer. Hver AVD placeres i en cirka 60 cm bred isolatortaske og begraves i 1 meters dybde, men uden at der udsendes overlejrede signaler. Der kan anvendes en trænings-AVD. Eftersøgningszonen begrænses til et område på maksimalt 50 meter × 50 meter. Det må maksimalt tage 8 minutter til at lokalisere de to AVD'er og finde en af dem. Kandidaterne skal for at kunne deltage i eftersøgningsmodulet have en digital AVD med mindst tre antenner. Kandidater med analoge AVD'er kan ikke tage dette testmodul. Dette modul er bestået, hvis de to begravede AVD'er lokaliseres og en af dem findes inden for tidsgrænsen.

---

AFGØRELSER

| 4.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 145/19

---

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉS AFGØRELSE (FUSP) 2019/908

af 29. maj 2019

om forlængelse af mandatet for missionschefen for Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (*1) (EULEX KOSOVO) (EULEX KOSOVO/1/2019)

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 38, stk. 3,

under henvisning til Rådets fælles aktion 2008/124/FUSP af 4. februar 2008 om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO (1), særlig artikel 12, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 12, stk. 2, i fælles aktion 2008/124/FUSP bemyndiges Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) i overensstemmelse med traktatens artikel 38, stk. 3, til at træffe de relevante afgørelser med henblik på at udøve den politiske kontrol med og den strategiske styring af Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO), herunder afgørelsen om at udnævne en missionschef. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 12, stk. 2, i fælles aktion 2008/124/FUSP bemyndiges Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) i overensstemmelse med traktatens artikel 38, stk. 3, til at træffe de relevante afgørelser med henblik på at udøve den politiske kontrol med og den strategiske styring af Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO), herunder afgørelsen om at udnævne en missionschef.

| (2) | Den 8. juni 2018 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2018/856 (2), som ændrede fælles aktion 2008/124/FUSP og forlængede varigheden af EULEX KOSOVO indtil den 14. juni 2020. |
| --- | --- |

(2)

Den 8. juni 2018 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2018/856 (2), som ændrede fælles aktion 2008/124/FUSP og forlængede varigheden af EULEX KOSOVO indtil den 14. juni 2020.

| (3) | Den 20. juli 2016 vedtog PSC afgørelse (FUSP) 2016/1207 (3), hvorved Alexandra PAPADOPOULOU blev udnævnt til missionschef for EULEX KOSOVO fra den 1. september 2016 til den 14. juni 2017. |
| --- | --- |

(3)

Den 20. juli 2016 vedtog PSC afgørelse (FUSP) 2016/1207 (3), hvorved Alexandra PAPADOPOULOU blev udnævnt til missionschef for EULEX KOSOVO fra den 1. september 2016 til den 14. juni 2017.

| (4) | Den 13. juni 2017 vedtog PSC afgørelse (FUSP) 2017/1012 (4) om forlængelse af Alexandra PAPADOPOULOUs mandat som missionschef for EULEX KOSOVO for perioden fra den 15. juni 2017 til den 14. juni 2018. |
| --- | --- |

(4)

Den 13. juni 2017 vedtog PSC afgørelse (FUSP) 2017/1012 (4) om forlængelse af Alexandra PAPADOPOULOUs mandat som missionschef for EULEX KOSOVO for perioden fra den 15. juni 2017 til den 14. juni 2018.

| (5) | Den 5. juni 2018 vedtog PSC afgørelse (FUSP) 2018/869 (5) om forlængelse af Alexandra PAPADOPOULOUs mandat som missionschef for EULEX KOSOVO for perioden fra den 15. juni 2018 til den 14. juni 2019. |
| --- | --- |

(5)

Den 5. juni 2018 vedtog PSC afgørelse (FUSP) 2018/869 (5) om forlængelse af Alexandra PAPADOPOULOUs mandat som missionschef for EULEX KOSOVO for perioden fra den 15. juni 2018 til den 14. juni 2019.

| (6) | Den 10. maj 2019 foreslog Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik at forlænge mandatet for Alexandra PAPADOPOULOU som missionschef for EULEX KOSOVO for perioden fra den 15. juni 2019 til den 31. december 2019 — |
| --- | --- |

(6)

Den 10. maj 2019 foreslog Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik at forlænge mandatet for Alexandra PAPADOPOULOU som missionschef for EULEX KOSOVO for perioden fra den 15. juni 2019 til den 31. december 2019 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Mandatet for Alexandra PAPADOPOULOU som missionschef for Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO) forlænges for perioden fra den 15. juni 2019 til den 31. december 2019.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. maj 2019.

På Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités vegne

S. FROM-EMMESBERGER

Formand

---

(*1)  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med UNSCR 1244 (1999) og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

*1

(1)  
  EUT L 42 af 16.2.2008, s. 92.

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2018/856 af 8. juni 2018 om ændring af fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO) (EUT L 146 af 11.6.2018, s. 5).

2

(3)  Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2016/1207 af 20. juli 2016 om udnævnelse af missionschefen for Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO (EULEX KOSOVO/1/2016) (EUT L 198 af 23.7.2016, s. 49).

3

(4)  Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2017/1012 af 13. juni 2017 om forlængelse af mandatet for missionschefen for Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO) (EULEX KOSOVO/1/2017) (EUT L 153 af 16.6.2017, s. 27).

4

(5)  Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2018/869 af 5. juni 2018 om forlængelse af mandatet for missionschefen for Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO) (EULEX KOSOVO/1/2018) (EUT L 149 af 14.6.2018, s. 24).

5

---

| 4.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 145/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 145/21

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/909

af 18. februar 2019

om oprettelse af en liste over obligatoriske forskningsundersøgelser og grænser til brug for det flerårige EU-program for indsamling og forvaltning af data inden for fiskeri- og akvakultur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde, under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1004 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af en EU-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 199/2008 (1), særlig første og tredje afsnit i artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 25 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (2) skal medlemsstaterne indsamle de biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data, der er nødvendige for fiskeriforvaltning. Det flerårige EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af data inden for fiskeri og akvakultur for perioden 2017-2019 blev vedtaget ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 (3) og vil udløbe den 31. december 2019. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 25 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (2) skal medlemsstaterne indsamle de biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data, der er nødvendige for fiskeriforvaltning. Det flerårige EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af data inden for fiskeri og akvakultur for perioden 2017-2019 blev vedtaget ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 (3) og vil udløbe den 31. december 2019.

| (2) | Det flerårige EU-program er nødvendigt, for at medlemsstaterne kan fastlægge og planlægge deres dataindsamlingsaktiviteter i de nationale arbejdsplaner. I henhold til artikel 21 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 (4) skal disse nationale arbejdsplaner fremsendes til Kommissionen senest den 31. oktober i året forud for det år, hvor arbejdsplanerne skal finde anvendelse. |
| --- | --- |

(2)

Det flerårige EU-program er nødvendigt, for at medlemsstaterne kan fastlægge og planlægge deres dataindsamlingsaktiviteter i de nationale arbejdsplaner. I henhold til artikel 21 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 (4) skal disse nationale arbejdsplaner fremsendes til Kommissionen senest den 31. oktober i året forud for det år, hvor arbejdsplanerne skal finde anvendelse.

| (3) | Med henblik på at forberede revisionen af det flerårige EU-program efter 2019 er høringerne med eksperter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, regionale koordinationsgrupper, medlemsstaternes repræsentanter og andre relevante interessenter i gang og vil først blive afsluttet i slutningen af 2019. Som følge heraf vil det nye flerårige EU-program, hvori der vil blive taget hensyn til resultaterne af disse høringer, ikke blive vedtaget før 2021. |
| --- | --- |

(3)

Med henblik på at forberede revisionen af det flerårige EU-program efter 2019 er høringerne med eksperter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, regionale koordinationsgrupper, medlemsstaternes repræsentanter og andre relevante interessenter i gang og vil først blive afsluttet i slutningen af 2019. Som følge heraf vil det nye flerårige EU-program, hvori der vil blive taget hensyn til resultaterne af disse høringer, ikke blive vedtaget før 2021.

| (4) | For perioden fra 2020 til 2021 er det derfor nødvendigt at vedtage bestemmelserne om listen over obligatoriske forskningsundersøgelser til havs og de grænser, under hvilke det ikke er obligatorisk for medlemsstaterne at indsamle data, omfattet af det nuværende flerårige EU-program, på baggrund af forordning (EU) 2017/1004. |
| --- | --- |

(4)

For perioden fra 2020 til 2021 er det derfor nødvendigt at vedtage bestemmelserne om listen over obligatoriske forskningsundersøgelser til havs og de grænser, under hvilke det ikke er obligatorisk for medlemsstaterne at indsamle data, omfattet af det nuværende flerårige EU-program, på baggrund af forordning (EU) 2017/1004.

| (5) | Med denne afgørelse fastsættes i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EU) 2017/1004 en liste over obligatoriske forskningsundersøgelser til havs og de grænser, under hvilke det ikke er obligatorisk for medlemsstaterne at indsamle data for deres fiskeri- og akvakulturaktiviteter eller gennemføre forskningsundersøgelser til havs som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra b), og c), i forordningen. Detaljerede ordninger vedrørende medlemsstaternes indsamling og forvaltning af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra a), i forordningen, fastsættes i Kommissionens delegerede afgørelse (EU) 2019/910 (5). |
| --- | --- |

(5)

Med denne afgørelse fastsættes i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EU) 2017/1004 en liste over obligatoriske forskningsundersøgelser til havs og de grænser, under hvilke det ikke er obligatorisk for medlemsstaterne at indsamle data for deres fiskeri- og akvakulturaktiviteter eller gennemføre forskningsundersøgelser til havs som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra b), og c), i forordningen. Detaljerede ordninger vedrørende medlemsstaternes indsamling og forvaltning af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra a), i forordningen, fastsættes i Kommissionens delegerede afgørelse (EU) 2019/910 (5).

| (6) | Af hensyn til retssikkerheden bør Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 ophæves. |
| --- | --- |

(6)

Af hensyn til retssikkerheden bør Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 ophæves.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fiskeri og Akvakultur — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fiskeri og Akvakultur —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Med henblik på det flerårige EU-program for indsamling og forvaltning af data inden for fiskeri for perioden 2020-2021 fastsættes der i bilaget til denne afgørelse en liste over obligatoriske forskningsundersøgelser til havs og de grænser, under hvilke det ikke er obligatorisk for medlemsstaterne at indsamle data for deres fiskeri- og akvakulturaktiviteter eller foretage forskningsundersøgelser til havs, som omfattes af den del af det flerårige EU-program, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra b), og c), i forordning (EU) 2017/1004.

Artikel 2

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 ophæves med virkning fra den 1. januar 2020.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2020.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 157 af 20.6.2017, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 af 12. juli 2016 om vedtagelse af et flerårigt EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af data inden for fiskeri og akvakultur for perioden 2017-2019 (EUT L 207 af 1.8.2016, s. 113).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1).

4

(5)  Kommissionens delegerede afgørelse (EU) 2019/910af 13. marts 2019 om fastlæggelse af et flerårigt EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data inden for fiskeri og akvakultur (se side 27 i denne EUT).

5

---

BILAG

KAPITEL I

Forskningsundersøgelser til havs:

Der skal mindst udføres de forskningsundersøgelser til havs, der er opført i tabellen til dette bilag (som erstatter tabel 10 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251), medmindre en gennemgang af undersøgelserne fører til den konklusion, at en undersøgelse ikke længere er egnet som grundlag for bestandsvurdering og fiskeriforvaltning. Der kan på grundlag af de samme videnskabelige kriterier tilføjes nye undersøgelser til listen.

Medlemsstaterne skal som led i de arbejdsplaner, der er omhandlet i artikel 21 i forordning (EU) nr. 508/2014, fastlægge de forskningsundersøgelser til havs, der skal udføres, og være ansvarlige for disse.

Medlemsstater, der bidrager til internationale forskningsundersøgelser, koordinerer deres indsats for hver enkelt havregion.

Medlemsstaterne skal inden for rammerne af deres nationale arbejdsplaner sørge for kontinuitet i tilrettelæggelsen af undersøgelserne i forhold til tidligere undersøgelser.

Dette kapitel erstatter kapitel IV i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

KAPITEL II

Tærskler

| 1. | Dette kapitel finder anvendelse på EU-fiskeri og erstatter bestemmelserne i kapitel V i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I følgende situationer er det for bestemte fiskebestande eller -arter ikke nødvendigt at indsamle biologiske data:






  a) | hvis en medlemsstats andel af den dertil knyttede samlede tilladte fangstmængde (TAC) udgør mindre end 10 % af den samlede mængde, der er til rådighed for Unionen, eller |
| --- | --- | --- |

2.

a)

hvis en medlemsstats andel af den dertil knyttede samlede tilladte fangstmængde (TAC) udgør mindre end 10 % af den samlede mængde, der er til rådighed for Unionen, eller

| b) | hvis en medlemsstats samlede landinger af en bestand eller art, som der ikke er fastsat en TAC for, udgør mindre end 10 % af gennemsnittet af de samlede EU-landinger i de foregående 3 år, eller |
| --- | --- |

b)

hvis en medlemsstats samlede landinger af en bestand eller art, som der ikke er fastsat en TAC for, udgør mindre end 10 % af gennemsnittet af de samlede EU-landinger i de foregående 3 år, eller

| c) | hvis en medlemsstats samlede årlige landinger af en art udgør mindre end 200 ton. For arter med særlige forvaltningsbehov kan der fastsættes en lavere tærskel på havregionsplan. |
| --- | --- |

c)

hvis en medlemsstats samlede årlige landinger af en art udgør mindre end 200 ton. For arter med særlige forvaltningsbehov kan der fastsættes en lavere tærskel på havregionsplan.

Hvis de relevante kvoter tilhørende medlemsstater, hvis andel af en TAC udgør mindre end 10 %, tilsammen udgør mere end 25 % af andelen af TAC'en for en bestemt bestand, anvendes den tærskel på 10 %, der er fastsat i litra a), ikke, og medlemsstaterne sørger for at deles om opgaverne på regionsplan for at sikre, at bestanden er dækket af en prøveudtagningsplan i overensstemmelse med slutbrugernes behov.

Der anvendes ingen tærskel for store pelagiske arter eller for anadrome og katadrome arter.

| 3. | Der bør ikke indsamles biologiske data, når Unionens andel af en fiskebestand, der udnyttes internationalt — dog ikke bestande af store pelagiske eller stærkt vandrende fiskearter — udgør mindre end 10 %, jf. dog mere specifikke bestemmelser vedrørende internationale forpligtelser hidrørende fra regionale fiskeriforvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Medlemsstaterne skal senest to år fra den dato, hvor afgørelsen får virkning, forelægge fangstskøn på grundlag af eksisterende undersøgelser af rekreativt fiskeri, også undersøgelser, der er udført i henhold til EU-rammen for dataindsamling, og eventuelle yderligere pilotundersøgelser. Disse undersøgelser gør det muligt at vurdere, hvor stor en andel fangsterne i det rekreative fiskeri udgør i forhold til de kommercielle fangster for alle arter i en havregion, hvor der i henhold til dette flerårige EU-program kræves fangstskøn for rekreativt fiskeri. Hvordan de nationale undersøgelser af det rekreative fiskeri efterfølgende skal tilrettelægges og deres omfang, herunder eventuelle tærskler, hvorunder der ikke skal indsamles data, koordineres på havregionsplan på grundlag af slutbrugernes behov. |
| --- | --- |

4.

Der anvendes ingen tærskler på rekreativt fiskeri efter fiskebestande, som er omfattet af genopretningsplaner eller flerårige forvaltningsplaner, som dem, der gælder for store pelagiske og stærkt vandrende arter.

| 5. | Det er ikke nødvendigt at indsamle sociale og økonomiske data om akvakultur, hvis en medlemsstats samlede produktion udgør mindre end 1 % af den samlede EU-produktion i mængde og værdi. Det er ikke nødvendigt at indsamle data om opdræt af arter, der udgør mindre end 10 % af medlemsstatens akvakulturproduktion i mængde og værdi. Medlemsstater, hvis samlede produktion er mindre end 2,5 % af den samlede EU-akvakulturproduktion i mængde og værdi, kan desuden fastlægge en forenklet metode, som f.eks. pilotundersøgelser, med henblik på at ekstrapolere de krævede data for arter, der udgør mere end 10 % af medlemsstatens akvakulturproduktion i mængde og værdi. |
| --- | --- |

5.

Som referencedata anvendes de data, som medlemsstaten senest har fremsendt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 762/2008 (1) og de tilsvarende data, som er offentliggjort af Eurostat.

| 6. | Det er ikke nødvendigt at indsamle miljødata om akvakultur, hvis en medlemsstats samlede akvakulturproduktion udgør mindre end 2,5 % af den samlede EU-akvakulturproduktion i mængde og værdi. |
| --- | --- |

6.

Som referencedata anvendes de data, som medlemsstaten senest har fremsendt i henhold til forordning (EF) nr. 762/2008 og de tilsvarende data, som er offentliggjort af Eurostat.

| 7. | Det er ikke obligatorisk for en medlemsstat at deltage (fysisk eller finansielt) i de forskningsundersøgelser til havs, der er opført i listen over forskningsundersøgelser til havs i dette bilag, hvis den pågældende medlemsstats andel af den samlede tilladte fangstmængde på EU-plan for den art, der skal undersøges, udgør mindre end 3 %. Hvis der ikke er fastsat en samlet tilladt fangstmængde, er det ikke obligatorisk for en medlemsstat at deltage (fysisk eller finansielt) i forskningsundersøgelser til havs, hvis den pågældende medlemsstats andel af de samlede EU-landinger af en bestand eller art i de foregående 3 år er mindre end 3 %. Tærsklerne for flerarts- og økosystemundersøgelser kan fastsættes på havregionsplan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Uanset punkt 2-7 kan medlemsstater inden for samme havregion aftale alternative tærskler.

  Liste over forskningsundersøgelser til havs
   (2)










  Undersøgelsens navn | Akronym (forkortelse) | Område | Periode | Primære målarter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Østersøen |
| Baltic International Trawl Survey | BITS Q1
  BITS Q4 | IIIaS, IIIb-d | 1. og 4. kvartal | Torsk og andre demersale arter |
| Baltic International Acoustic Survey (Autumn) | BIAS | IIIa, IIIb-d | Sept.-okt. | Sild og brisling |
| Gulf of Riga Acoustic Herring Survey | GRAHS | IIId | 3. kvartal | Sild |
| Sprat Acoustic Survey | SPRAS | IIId | Maj | Brisling og sild |
| Rügen Herring Larvae Survey | RHLS | IIId | Marts-juni | Sild |
| Nordsøen og det østlige Ishav (ICES-underområde I og II) |
| International Bottom Trawl Survey | IBTS Q1
  IBTS Q3 | IIIa, IV | 1. og 3. kvartal | Kuller, torsk, sej, sild, brisling, hvilling, makrel og sperling. |
| North Sea Beam Trawl Survey | BTS | IVb, IVc, VIId | 3. kvartal | Rødspætte og tunge |
| Demersal Young Fish Survey | DYFS | Nordsøkysterne | 3. og 4. kvartal | Rødspætte, tunge og hestereje |
| Sole Net Survey | SNS | IVb, IVc | 3. kvartal | Tunge og rødspætte |
| North Sea Sandeels Survey | NSSS | IVa, IVb | 4. kvartal | Tobis |
| International Ecosystem Survey in the Nordic Seas | ASH | IIa | Maj | Sild og blåhvilling |
| Redfish Survey in the Norwegian Sea and adjacent waters | REDNOR | II | August-september | Rødfisk |
| Mackerel egg Survey
  (hvert 3. år) | NSMEGS | IV | Maj-juli | Ægproduktion hos makrel |
| Herring Larvae survey | IHLS | IV, VIId | 1. og 3. kvartal | Silde- og brislingelarver |
| NS Herring Acoustic Survey | NHAS | IIIa, IV, VIa | Juni, juli | Sild og brisling |
| Nephrops TVsurvey (FU 3&4) | NTV 3 & 4 | IIIA | 2. og 3. kvartal | Jomfruhummer |
| Nephrops TVsurvey (FU 6) | NTV6 | IVb | September | Jomfruhummer |
| Nephrops TVsurvey (FU 7) | NTV7 | IVa | 2. og 3. kvartal | Jomfruhummer |
| Nephrops TVsurvey (FU 8) | NTV8 | IVb | 2. og 3. kvartal | Jomfruhummer |
| Nephrops TVsurvey (FU 9) | NTV9 | IVa | 2. og 3. kvartal | Jomfruhummer |
| Det nordlige Atlanterhav (ICES-underområder V-XIV og NAFO-områder) |
| International Redfish Trawl and Acoustic Survey (hvert andet år) | REDTAS | Va, XII, XIV NAFO-underområde 1-3 | Juni/juli | Rødfisk |
| Flemish Cap Groundfish survey | FCGS | 3M | Juli | Demersale arter |
| Greenland Groundfish survey | GGS | XIV, NAFO-underområde 1 | Oktober/november | Torsk, rødfisk og andre demersale arter |
| 3LNO Groundfish survey | PLATUXA | NAFO 3 LNO | 2. og 3. kvartal | Demersale arter |
| Western IBTS 4th quarter
  (including Porcupine survey) | IBTS Q4 | VIa, VII, VIII, IXa | 4. kvartal | Demersale arter |
| Scottish Western IBTS | IBTS Q1 | VIa, VIIa | Marts | Torskefisk, sild og makrel |
| ISBCBTS September | ISBCBTS | VIIa, f, g | September | Tunge og rødspætte |
| WCBTS | VIIe BTS | VIIe | Oktober | Tunge, rødspætte, havtaske og rødtunge |
| Blue whiting survey | | VI, VII | 1. og 2. kvartal | Blåhvilling |
| International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey
  (hvert 3. år) | MEGS | VIa, VII, VIII, IXa | Januar-juli | Ægproduktion hos makrel og hestemakrel |
| Sardine, Anchovy Horse Mackerel Acoustic Survey | | VIII, IX | Marts, april, maj | Bestandstæthedsindekser for sardin, ansjos, makrel og hestemakrel |
| Sardine DEPM
  (hvert 3. år) | | VIIIc, IXa | 2. og 4. kvartal | Sardingydebiomasse og anvendelse af CUFES |
| Spawning/Pre spawning Herring/Boarfish acoustic survey | | VIa, VIIa-g | Juli, september, november, marts, januar | Sild og brisling |
| Biomass of Anchovy | BIOMAN | VIII | Maj | Ansjosbiogydemasse (DEP) |
| Nephrops UWTV survey (offshore) | UWTV
  (FU 11-13) | VIa | 2. og 3. kvartal | Jomfruhummer |
| Nephrops UWTV
  Irish Sea | UWTV
  (FU 15) | VIIa | August | Jomfruhummer |
| Nephrops UWTV survey
  Aran Grounds | UWTV
  (FU 17) | VIIb | Juni | Jomfruhummer |
| Nephrops UWTV survey
  Celtic Sea | UWTV
  (FU 20-22) | VIIg, h, j | Juli | Jomfruhummer |
| Nephrops Survey
  Offshore Portugal NepS | UWTV
  (FU 28-29) | IX a | Juni | Jomfruhummer |
| Middelhavet og Sortehavet |
| Pan-Mediterranean Acoustic Survey () | MEDIAS | GSA 1, 6, 7, 9, 10, 15, 16, 17, 18, 20 og 22 | Forår-sommer (2. og 3. kvartal) | Små pelagiske arter |
| Bottom trawl survey in Black Se | BTSBS | GSA 29 | Forår-efterår (2., 3. og 4. kvartal) | Pighvar |
| Pelagic trawl survey in Black Sea | PTSBS | GSA 29 | Forår-efterår (2., 3. og 4. kvartal) | Brisling og hvilling |
| International bottom trawl survey in the Mediterranean (), | MEDITS | GSA 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23 og 25 | Forår-sommer (2. og 3. kvartal) | Demersale arter |

8.

Liste over forskningsundersøgelser til havs
   (2)

Undersøgelsens navn

Akronym (forkortelse)

Område

Periode

Primære målarter

Østersøen

Baltic International Trawl Survey

BITS Q1

BITS Q4

IIIaS, IIIb-d

1. og 4. kvartal

Torsk og andre demersale arter

Baltic International Acoustic Survey (Autumn)

BIAS

IIIa, IIIb-d

Sept.-okt.

Sild og brisling

Gulf of Riga Acoustic Herring Survey

GRAHS

IIId

3. kvartal

Sild

Sprat Acoustic Survey

SPRAS

IIId

Maj

Brisling og sild

Rügen Herring Larvae Survey

RHLS

IIId

Marts-juni

Sild

Nordsøen og det østlige Ishav (ICES-underområde I og II)

International Bottom Trawl Survey

IBTS Q1

IBTS Q3

IIIa, IV

1. og 3. kvartal

Kuller, torsk, sej, sild, brisling, hvilling, makrel og sperling.

North Sea Beam Trawl Survey

BTS

IVb, IVc, VIId

3. kvartal

Rødspætte og tunge

Demersal Young Fish Survey

DYFS

Nordsøkysterne

3. og 4. kvartal

Rødspætte, tunge og hestereje

Sole Net Survey

SNS

IVb, IVc

3. kvartal

Tunge og rødspætte

North Sea Sandeels Survey

NSSS

IVa, IVb

4. kvartal

Tobis

International Ecosystem Survey in the Nordic Seas

ASH

IIa

Maj

Sild og blåhvilling

Redfish Survey in the Norwegian Sea and adjacent waters

REDNOR

II

August-september

Rødfisk

Mackerel egg Survey

(hvert 3. år)

NSMEGS

IV

Maj-juli

Ægproduktion hos makrel

Herring Larvae survey

IHLS

IV, VIId

1. og 3. kvartal

Silde- og brislingelarver

NS Herring Acoustic Survey

NHAS

IIIa, IV, VIa

Juni, juli

Sild og brisling

Nephrops TVsurvey (FU 3&4)

NTV 3 & 4

IIIA

2. og 3. kvartal

Jomfruhummer

Nephrops TVsurvey (FU 6)

NTV6

IVb

September

Jomfruhummer

Nephrops TVsurvey (FU 7)

NTV7

IVa

2. og 3. kvartal

Jomfruhummer

Nephrops TVsurvey (FU 8)

NTV8

IVb

2. og 3. kvartal

Jomfruhummer

Nephrops TVsurvey (FU 9)

NTV9

IVa

2. og 3. kvartal

Jomfruhummer

Det nordlige Atlanterhav (ICES-underområder V-XIV og NAFO-områder)

International Redfish Trawl and Acoustic Survey (hvert andet år)

REDTAS

Va, XII, XIV NAFO-underområde 1-3

Juni/juli

Rødfisk

Flemish Cap Groundfish survey

FCGS

3M

Juli

Demersale arter

Greenland Groundfish survey

GGS

XIV, NAFO-underområde 1

Oktober/november

Torsk, rødfisk og andre demersale arter

3LNO Groundfish survey

PLATUXA

NAFO 3 LNO

2. og 3. kvartal

Demersale arter

Western IBTS 4th quarter

(including Porcupine survey)

IBTS Q4

VIa, VII, VIII, IXa

4. kvartal

Demersale arter

Scottish Western IBTS

IBTS Q1

VIa, VIIa

Marts

Torskefisk, sild og makrel

ISBCBTS September

ISBCBTS

VIIa, f, g

September

Tunge og rødspætte

WCBTS

VIIe BTS

VIIe

Oktober

Tunge, rødspætte, havtaske og rødtunge

Blue whiting survey

VI, VII

1. og 2. kvartal

Blåhvilling

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

(hvert 3. år)

MEGS

VIa, VII, VIII, IXa

Januar-juli

Ægproduktion hos makrel og hestemakrel

Sardine, Anchovy Horse Mackerel Acoustic Survey

VIII, IX

Marts, april, maj

Bestandstæthedsindekser for sardin, ansjos, makrel og hestemakrel

Sardine DEPM

(hvert 3. år)

VIIIc, IXa

2. og 4. kvartal

Sardingydebiomasse og anvendelse af CUFES

Spawning/Pre spawning Herring/Boarfish acoustic survey

VIa, VIIa-g

Juli, september, november, marts, januar

Sild og brisling

Biomass of Anchovy

BIOMAN

VIII

Maj

Ansjosbiogydemasse (DEP)

Nephrops UWTV survey (offshore)

UWTV

(FU 11-13)

VIa

2. og 3. kvartal

Jomfruhummer

Nephrops UWTV

Irish Sea

UWTV

(FU 15)

VIIa

August

Jomfruhummer

Nephrops UWTV survey

Aran Grounds

UWTV

(FU 17)

VIIb

Juni

Jomfruhummer

Nephrops UWTV survey

Celtic Sea

UWTV

(FU 20-22)

VIIg, h, j

Juli

Jomfruhummer

Nephrops Survey

Offshore Portugal NepS

UWTV

(FU 28-29)

IX a

Juni

Jomfruhummer

Middelhavet og Sortehavet

Pan-Mediterranean Acoustic Survey ()

MEDIAS

GSA 1, 6, 7, 9, 10, 15, 16, 17, 18, 20 og 22

Forår-sommer (2. og 3. kvartal)

Små pelagiske arter

Bottom trawl survey in Black Se

BTSBS

GSA 29

Forår-efterår (2., 3. og 4. kvartal)

Pighvar

Pelagic trawl survey in Black Sea

PTSBS

GSA 29

Forår-efterår (2., 3. og 4. kvartal)

Brisling og hvilling

International bottom trawl survey in the Mediterranean (),

MEDITS

GSA 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23 og 25

Forår-sommer (2. og 3. kvartal)

Demersale arter

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 762/2008 af 9. juli 2008 om medlemsstaternes indberetning af statistiske oplysninger om akvakultur og om ophævelse af Rådets forordning (EF) Nr. 788/96 (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 1).

(2)  Listen over forskningsundersøgelser til erstatter tabel 10 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

---

| 4.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 145/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 145/27

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE AFGØRELSE (EU) 2019/910

af 13. marts 2019

om fastlæggelse af et flerårigt EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data inden for fiskeri og akvakultur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1004 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af en EU-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 199/2008 (1), særlig artikel 4, stk. 1, første og andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Medlemsstaterne skal i henhold til artikel 25 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (2) indsamle de biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data, der er nødvendige for forvaltning af fiskeriet. Det flerårige EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af data inden for fiskeri og akvakultur (EU-programmet) (3) for perioden 2017-2019 blev vedtaget ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 (4) og udløber den 31. december 2019. |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterne skal i henhold til artikel 25 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (2) indsamle de biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data, der er nødvendige for forvaltning af fiskeriet. Det flerårige EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af data inden for fiskeri og akvakultur (EU-programmet) (3) for perioden 2017-2019 blev vedtaget ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 (4) og udløber den 31. december 2019.

| (2) | Det flerårige EU-program er nødvendigt, for at medlemsstaterne kan fastlægge og planlægge deres dataindsamlingsaktiviteter i de nationale arbejdsplaner. I henhold til artikel 21 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 (5) skal disse nationale arbejdsplaner fremsendes til Kommissionen senest den 31. oktober i året forud for det år, hvor arbejdsplanen skal finde anvendelse. |
| --- | --- |

(2)

Det flerårige EU-program er nødvendigt, for at medlemsstaterne kan fastlægge og planlægge deres dataindsamlingsaktiviteter i de nationale arbejdsplaner. I henhold til artikel 21 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 (5) skal disse nationale arbejdsplaner fremsendes til Kommissionen senest den 31. oktober i året forud for det år, hvor arbejdsplanen skal finde anvendelse.

| (3) | Med henblik på at forberede revisionen af det nuværende EU-program efter 2019, er der indledt høringer med eksperter inden for rammerne af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, regionale koordinationsgrupper, repræsentanter for medlemsstaterne og andre relevante interessenter om indholdet af det nye EU-program, og disse vil først blive afsluttet ved udgangen af 2019. Som følge heraf kan det nye EU-program, hvori der skal tages højde for resultatet af disse høringer, ikke vedtages før 2021. |
| --- | --- |

(3)

Med henblik på at forberede revisionen af det nuværende EU-program efter 2019, er der indledt høringer med eksperter inden for rammerne af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, regionale koordinationsgrupper, repræsentanter for medlemsstaterne og andre relevante interessenter om indholdet af det nye EU-program, og disse vil først blive afsluttet ved udgangen af 2019. Som følge heraf kan det nye EU-program, hvori der skal tages højde for resultatet af disse høringer, ikke vedtages før 2021.

| (4) | Der bør derfor på grundlag af forordning (EU) 2017/1004 fastsættes bestemmelser om indsamling og forvaltning af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data, herunder dem, der er omfattet af det nuværende EU-program, for perioden 2020-2021. |
| --- | --- |

(4)

Der bør derfor på grundlag af forordning (EU) 2017/1004 fastsættes bestemmelser om indsamling og forvaltning af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data, herunder dem, der er omfattet af det nuværende EU-program, for perioden 2020-2021.

| (5) | Ved denne afgørelse fastsættes der derfor i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EU) 2017/1004 detaljerede ordninger for medlemsstaternes indsamling af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra a), i nævnte forordning. Listen over obligatoriske undersøgelser til havs og de tærskler, under hvilke det ikke er obligatorisk for medlemsstaterne at indsamle data for deres fiskeri- og akvakulturaktiviteter eller foretage forskningsundersøgelser til havs, jf. artikel 5, stk. 1, litra b) og c), er fastsat ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/909 (6). |
| --- | --- |

(5)

Ved denne afgørelse fastsættes der derfor i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EU) 2017/1004 detaljerede ordninger for medlemsstaternes indsamling af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra a), i nævnte forordning. Listen over obligatoriske undersøgelser til havs og de tærskler, under hvilke det ikke er obligatorisk for medlemsstaterne at indsamle data for deres fiskeri- og akvakulturaktiviteter eller foretage forskningsundersøgelser til havs, jf. artikel 5, stk. 1, litra b) og c), er fastsat ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/909 (6).

| (6) | Af hensyn til retssikkerheden ophæves gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/909 om listen over obligatoriske undersøgelser og grænser til brug for det flerårige EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data inden for fiskeri og akvakultur med virkning fra den 1. januar 2020 — |
| --- | --- |

(6)

Af hensyn til retssikkerheden ophæves gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/909 om listen over obligatoriske undersøgelser og grænser til brug for det flerårige EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data inden for fiskeri og akvakultur med virkning fra den 1. januar 2020 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det flerårige EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren for perioden 2020-2021, som omfatter en detaljeret liste over datakrav som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2017/1004, er anført i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og finder anvendelse fra den 1. januar 2020.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. marts 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 157 af 20.6.2017, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) n r. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  
  EUT L 207 af 1.8.2016, s. 113.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 af 12. juli 2016 om vedtagelse af et flerårigt EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af data inden for fiskeri og akvakultur for perioden 2017-2019 (EUT L 207 af 1.8.2016, s. 113).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/909 af 18. februar 2019 om oprettelse af en liste over obligatoriske forskningsundersøgelser og grænser til brug for det flerårige EU-program for indsamling og forvaltning af data inden for fiskeri- og akvakultur (se side 21 i denne EUT).

6

---

BILAG

KAPITEL I
   (1)

Definitioner

I forbindelse med dette bilag finder definitionerne i forordning (EU) 2017/1004, Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (2), Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 (3), forordning (EU) nr. 1380/2013 anvendelse. Desuden forstås ved:

1)   »aktive fartøjer«: fartøjer, der har fisket (én eller flere dage) i løbet af et kalenderår. Et fartøj, der ikke har fisket i løbet af et år, betragtes som »inaktivt«.

2)   »anadrome arter«: levende akvatiske ressourcer, hvis livscyklus starter med, at de udklækkes i ferskvand, migrerer til saltvand og til slut vender tilbage til ferskvandsmiljøet for at gyde.

3)   »katadrome arter«: levende akvatiske ressourcer, hvis livscyklus starter med, at de udklækkes i saltvand, migrerer til ferskvand og til slut vender tilbage til saltvandsmiljøet for at gyde.

4)   »fangstfraktion«: en del af den samlede fangst, f.eks. den del af den landede fangst, der er større end den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, den del af den landede fangst, der er mindre end den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, den del, der er smidt ud, fordi den er mindre end den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, og de minimisudsmid og udsmid.

5)   »havdag«: enhver sammenhængende periode på 24 timer (eller del deraf), hvor et fartøj er til stede i et område og ude af havn.

6)   »fiskedag«: enhver kalenderdag på havet, hvor der finder et fiskedræt sted, jf. dog Unionens og medlemsstaternes internationale forpligtelser. En fangstrejse kan bidrage både til summen af fiskedage, hvor der anvendes passive redskaber, og summen af fiskedage, hvor der anvendes aktive redskaber.

7)   »fiskeplads«: (en gruppe) geografiske enheder, hvor fiskeriet finder sted. Disse enheder skal aftales på havregionsplan på grundlag af de eksisterende områder, der er defineret af de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer eller videnskabelige organer.

8)   »fartøjskategori«: en gruppe fartøjer i samme længdeklasse (længde overalt = LOA) og med overvejende samme fiskeredskab i hele året.

9)   »metier«: en række fiskedræt, hvor der fiskes efter en lignende art eller gruppe af arter med et lignende redskab (4) i samme periode af året og/eller i samme område, og som er kendetegnet ved samme fiskerimønster.

10)   »forskningsundersøgelser til havs«: rejser foretaget med et forskningsfartøj eller et fartøj, der udelukkende anvendes til videnskabelige undersøgelser med henblik på bestands- og økosystemovervågning, og som er udpeget til denne opgave af det organ, der er ansvarligt for gennemførelsen af den nationale arbejdsplan, der er udarbejdet i henhold til artikel 21 i forordning (EU) nr. 508/2014.

KAPITEL II
   (5)

Dataindsamlingsmetoder

Metoderne til indsamling af data og kvaliteten heraf skal afpasses efter de formål, de indsamles til, jf. artikel 25 i forordning (EU) nr. 1380/2013, og indsamlingen skal foregå i overensstemmelse med den bedste praksis og de metoder, der anbefales af de relevante videnskabelige organer. Metoderne og resultaterne af disse metoders anvendelse skal i dette øjemed tages op til revision med regelmæssige intervaller af uafhængige videnskabelige organer for at kontrollere, om de er hensigtsmæssige med henblik på forvaltningen af den fælles fiskeripolitik.

KAPITEL III
   (6)

Datakrav

1.   Datasæt

| 1.1. | Medlemsstaterne skal inden for rammerne af de arbejdsplaner, der er udarbejdet i henhold til artikel 21 i forordning (EU) nr. 508/2014, fastlægge, hvilke af følgende sæt data i dette kapitels nummer 2-7 der skal indsamles:






  a) | biologiske data angivet for hver enkelt fangstfraktion om bestande, der fanges i kommercielt fiskeri, der udøves af EU-fartøjer i og uden for EU-farvande, og i rekreativt fiskeri i EU-farvande |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

biologiske data angivet for hver enkelt fangstfraktion om bestande, der fanges i kommercielt fiskeri, der udøves af EU-fartøjer i og uden for EU-farvande, og i rekreativt fiskeri i EU-farvande

| b) | data med henblik på at kunne vurdere EU-fiskeriets indvirkning på havøkosystemet i og uden for EU-farvande |
| --- | --- |

b)

data med henblik på at kunne vurdere EU-fiskeriets indvirkning på havøkosystemet i og uden for EU-farvande

| c) | detaljerede data om EU-fiskerfartøjernes aktiviteter i og uden for EU-farvande som indberettet i henhold til forordning (EF) nr. 1224/2009 |
| --- | --- |

c)

detaljerede data om EU-fiskerfartøjernes aktiviteter i og uden for EU-farvande som indberettet i henhold til forordning (EF) nr. 1224/2009

| d) | sociale og økonomiske fiskeridata (7) |
| --- | --- |

d)

sociale og økonomiske fiskeridata (7)

| e) | sociale, økonomiske og miljømæssige data om akvakultur. |
| --- | --- |

e)

sociale, økonomiske og miljømæssige data om akvakultur.

| 1.2. | Det fastsættes i henhold til artikel 4 og 5 i forordning (EU) 2017/1004, hvilke data der skal indsamles, idet der tages højde for de tærskler, der er fastsat i kapitel II i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/909 om listen over obligatoriske forskningsundersøgelser til havs og tærskler til det flerårige EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data inden for fiskeri og akvakultur. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Der indsamles data, således at der kan foretages gyldige skøn for den pågældende type fiskeri og de pågældende perioder og områder baseret på slutbrugernes behov som aftalt på havregionsplan. Medmindre andet er fastsat i dette bilag og tabellerne heri, koordineres dataindsamlingsfrekvensen på havregionsplan. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Biologiske data om bestande, der fanges i kommercielt fiskeri, der udøves fra EU-fartøjer i og uden for EU-farvande, og i rekreativt fiskeri i EU-farvande

Disse data skal omfatte følgende:

| a) | Fangstmængder for hver art og biologiske data fra enkeltindivider, som gør det muligt at skønne:






  i) | I kommercielt fiskeri, mængde og længdefrekvens for alle fangstfraktioner (herunder udsmid og uønskede fangster) for de bestande, der er opført i tabel 1A, 1B og 1C, indberettet på aggregeringsniveau 6 som fastsat i tabel 2. Den tidsmæssige detaljeringsgrad koordineres på havregionsplan på grundlag af slutbrugernes behov. |
| --- | --- | --- |

a)

Fangstmængder for hver art og biologiske data fra enkeltindivider, som gør det muligt at skønne:

i)

I kommercielt fiskeri, mængde og længdefrekvens for alle fangstfraktioner (herunder udsmid og uønskede fangster) for de bestande, der er opført i tabel 1A, 1B og 1C, indberettet på aggregeringsniveau 6 som fastsat i tabel 2. Den tidsmæssige detaljeringsgrad koordineres på havregionsplan på grundlag af slutbrugernes behov.

| ii) | I kommercielt fiskeri, gennemsnitsvægt og aldersfordeling af fangster af de bestande, der er opført i tabel 1A, 1B og 1C. Det koordineres på havregionsplan på grundlag af slutbrugernes behov, hvilke bestande disse variabler skal indsamles fra, og hvilken tidsmæssig detaljeringsgrad, der ønskes. |
| --- | --- |

ii)

I kommercielt fiskeri, gennemsnitsvægt og aldersfordeling af fangster af de bestande, der er opført i tabel 1A, 1B og 1C. Det koordineres på havregionsplan på grundlag af slutbrugernes behov, hvilke bestande disse variabler skal indsamles fra, og hvilken tidsmæssig detaljeringsgrad, der ønskes.

| iii) | I kommercielt fiskeri, data om kønsfordeling, modenhed og reproduktionsevne for de bestande, der er opført i tabel 1A, 1B og 1C, idet dataene indberettes med de frekvenser, der er nødvendige med henblik på den videnskabelige rådgivning. Det koordineres på havregionsplan på grundlag af slutbrugernes behov, hvilke bestande disse variabler skal indsamles fra, og hvilken tidsmæssig detaljeringsgrad, der ønskes. |
| --- | --- |

iii)

I kommercielt fiskeri, data om kønsfordeling, modenhed og reproduktionsevne for de bestande, der er opført i tabel 1A, 1B og 1C, idet dataene indberettes med de frekvenser, der er nødvendige med henblik på den videnskabelige rådgivning. Det koordineres på havregionsplan på grundlag af slutbrugernes behov, hvilke bestande disse variabler skal indsamles fra, og hvilken tidsmæssig detaljeringsgrad, der ønskes.

| iv) | I rekreativt fiskeri, årlig mængde (antal og vægt eller længde) af fangster og genudsætninger af de arter, der er opført i tabel 3 og/eller de arter, der er udpeget på havregionsplan, alt efter hvad der er behov for med henblik på forvaltningen af fiskeriet. Det vurderes på havregionsplan, om slutbrugerne har behov for aldersdata og andre biologiske data som specificeret i nr. i)-iii), når der er tale om rekreativt fiskeri. |
| --- | --- |

iv)

I rekreativt fiskeri, årlig mængde (antal og vægt eller længde) af fangster og genudsætninger af de arter, der er opført i tabel 3 og/eller de arter, der er udpeget på havregionsplan, alt efter hvad der er behov for med henblik på forvaltningen af fiskeriet. Det vurderes på havregionsplan, om slutbrugerne har behov for aldersdata og andre biologiske data som specificeret i nr. i)-iii), når der er tale om rekreativt fiskeri.

| b) | I tillæg til de data, der indsamles i henhold til litra a), indsamles der data om de anadrome og katadrome arter, der er opført i tabel 1E, som fanges i kommercielt fiskeri i den del af deres livscyklus, der foregår i ferskvand, uanset hvordan fiskeriet udøves, som følger:






  i) | bestandsrelaterede variabler (for enkeltindivider data om alder, længde, vægt, køn og reproduktionsevne på de forskellige livsstadier og yderligere specificeret efter art og region) og |
| --- | --- | --- |

b)

I tillæg til de data, der indsamles i henhold til litra a), indsamles der data om de anadrome og katadrome arter, der er opført i tabel 1E, som fanges i kommercielt fiskeri i den del af deres livscyklus, der foregår i ferskvand, uanset hvordan fiskeriet udøves, som følger:

i)

bestandsrelaterede variabler (for enkeltindivider data om alder, længde, vægt, køn og reproduktionsevne på de forskellige livsstadier og yderligere specificeret efter art og region) og

| ii) | årlige fangstmængder pr. aldersklasse og livsstadie. |
| --- | --- |

ii)

årlige fangstmængder pr. aldersklasse og livsstadie.

| c) | Desuden:
  når det gælder ål, indsamles der årligt oplysninger (f.eks. data, skøn, relative tendenser osv.) i mindst et vandløbsområde pr. åleforvaltningsenhed om:






  i) | tilgangen af glasål |
| --- | --- | --- |

c)

Desuden:

når det gælder ål, indsamles der årligt oplysninger (f.eks. data, skøn, relative tendenser osv.) i mindst et vandløbsområde pr. åleforvaltningsenhed om:

i)

tilgangen af glasål

| ii) | bestandstætheden (gulål) og |
| --- | --- |

ii)

bestandstætheden (gulål) og

| iii) | antallet og vægt af udvandrende blankål og deres kønsfordeling |
| --- | --- |

iii)

antallet og vægt af udvandrende blankål og deres kønsfordeling

og for vildlaks indsamles der oplysninger årligt — medmindre andet aftales på regionalt plan — om bestandstætheden for smolt og unglaks og antallet af opstigende laks.

Det fastsættes på regionalt plan, hvilke vandløb der skal overvåges for ål og laks. Det koordineres på regionalt plan på grundlag af slutbrugernes behov, hvilke bestande disse variabler skal indsamles fra.

3.   Data til vurdering af EU-fiskeriets indvirkning på havøkosystemerne i og uden for EU-farvande

Disse data skal omfatte følgende:

| a) | For alle typer fiskerier, data om utilsigtede bifangster af alle fugle, pattedyr, krybdyr og fisk, der er beskyttet i henhold til EU-lovgivningen og internationale aftaler, herunder de arter, der er opført i tabel 1D, idet der også oplyses nulfangst, uanset om disse data er indsamlet under fangstrejser med videnskabelige observatører om bord eller af fiskerne selv og registreret i logbøgerne.
  Hvis de data, der er indsamlet under fangstrejser med observatører om bord ikke anses for at resultere i tilstrækkelige data om utilsigtede bifangster til at opfylde slutbrugernes behov, tager medlemsstater andre metoder i brug. Det koordineres på havregionsplan på grundlag af slutbrugernes behov, hvilke metoder der anvendes. |
| --- | --- |

a)

For alle typer fiskerier, data om utilsigtede bifangster af alle fugle, pattedyr, krybdyr og fisk, der er beskyttet i henhold til EU-lovgivningen og internationale aftaler, herunder de arter, der er opført i tabel 1D, idet der også oplyses nulfangst, uanset om disse data er indsamlet under fangstrejser med videnskabelige observatører om bord eller af fiskerne selv og registreret i logbøgerne.

Hvis de data, der er indsamlet under fangstrejser med observatører om bord ikke anses for at resultere i tilstrækkelige data om utilsigtede bifangster til at opfylde slutbrugernes behov, tager medlemsstater andre metoder i brug. Det koordineres på havregionsplan på grundlag af slutbrugernes behov, hvilke metoder der anvendes.

| b) | Data med henblik på en vurdering af fiskeriets indvirkning på havøkosystemerne i og uden for EU-farvande.
  De variabler, der anvendes til vurdering af fiskeriets indvirkning på havøkosystemerne, er dem, der indsamles i henhold til forordning (EF) nr. 1224/2009. Dataene opdeles på fiskeriaktivitetsniveau 3 (8), medmindre der kræves et lavere aggregeringsniveau på regionalt plan, navnlig hvis der er tale om beskyttede havområder.
  Hvis de data, der indsamles i henhold til forordning (EF) nr. 1224/2009, ikke er detaljerede nok eller ikke er af en tilstrækkelig kvalitet eller ikke er dækkende nok til de planlagte videnskabelige formål, indsamles de på en anden måde under anvendelse af passende prøveudtagningsmetoder. Data, der er indsamlet i henhold til forordning (EF) nr. 1224/2009, skal gøres tilgængelige for de nationale organer, der gennemfører arbejdsplanerne, på det krævede aggregeringsniveau. |
| --- | --- |

b)

Data med henblik på en vurdering af fiskeriets indvirkning på havøkosystemerne i og uden for EU-farvande.

De variabler, der anvendes til vurdering af fiskeriets indvirkning på havøkosystemerne, er dem, der indsamles i henhold til forordning (EF) nr. 1224/2009. Dataene opdeles på fiskeriaktivitetsniveau 3 (8), medmindre der kræves et lavere aggregeringsniveau på regionalt plan, navnlig hvis der er tale om beskyttede havområder.

Hvis de data, der indsamles i henhold til forordning (EF) nr. 1224/2009, ikke er detaljerede nok eller ikke er af en tilstrækkelig kvalitet eller ikke er dækkende nok til de planlagte videnskabelige formål, indsamles de på en anden måde under anvendelse af passende prøveudtagningsmetoder. Data, der er indsamlet i henhold til forordning (EF) nr. 1224/2009, skal gøres tilgængelige for de nationale organer, der gennemfører arbejdsplanerne, på det krævede aggregeringsniveau.

| c) | Data, der gør det muligt at skønne fiskeriniveauet og fiskeriets indvirkning på havets biologiske ressourcer og økosystemer, herunder indvirkningen på ikke-kommercielle arter, forholdet mellem rovdyr og byttedyr og fiskearternes naturlige dødelighed i hver havregion.
  Disse data vurderes i første omgang inden for rammerne af pilotundersøgelser. Medlemsstaterne skal på grundlag af resultaterne af disse pilotundersøgelser for hver enkelt havregion koordinere og fastlægge de fremtidige dataindsamlingsbehov på grundlag af slutbrugernes behov. |
| --- | --- |

c)

Data, der gør det muligt at skønne fiskeriniveauet og fiskeriets indvirkning på havets biologiske ressourcer og økosystemer, herunder indvirkningen på ikke-kommercielle arter, forholdet mellem rovdyr og byttedyr og fiskearternes naturlige dødelighed i hver havregion.

Disse data vurderes i første omgang inden for rammerne af pilotundersøgelser. Medlemsstaterne skal på grundlag af resultaterne af disse pilotundersøgelser for hver enkelt havregion koordinere og fastlægge de fremtidige dataindsamlingsbehov på grundlag af slutbrugernes behov.

4.   Detaljerede data om EU-fiskerfartøjernes aktiviteter (9)
  i og uden for EU-farvande, som indsamles i henhold til forordning (EF) nr. 1224/2009

Data til vurdering af EU-fiskerfartøjers aktiviteter i og uden for EU-farvande består af de variabler, der er angivet i tabel 4. Data, der er indsamlet og indsendt i henhold til forordning (EF) nr. 1224/2009, skal gøres tilgængelige i form af primære data for de nationale organer, der gennemfører arbejdsplanerne. Hvis disse data ikke skal indsamles i henhold til forordning (EF) nr. 1224/2009, eller hvis data, der er indsamlet i henhold til nævnte forordning, ikke er detaljerede eller dækkende nok eller er af en sådan kvalitet, at de kan anvendes til de planlagte videnskabelige formål, indsamles de på en anden måde under anvendelse af passende prøveudtagningsmetoder. Disse metoder skal gøre det muligt at anslå de variabler, der er opført i tabel 4, på det laveste relevante geografiske niveau pr. fartøjskategori (tabel 5A) og på metierniveau 6 (tabel 2).

5.   Sociale og økonomiske data om fiskeriet med henblik på en vurdering af EU-fiskeriets sociale og økonomiske resultater

Disse data skal omfatte følgende:

| a) | De økonomiske variabler, der er vist tabel 5A for de fartøjskategorier, der er opført i tabel 5B, og opdelt på de overområder, der er defineret i tabel 5C.
  Populationen skal omfatte alle aktive og inaktive fartøjer, der er opført i EU-fiskerflåderegistret som defineret i Kommissionens forordning (EF) nr. 26/2004 (10) pr. 31. december i rapporteringsåret, og fartøjer, der ikke er opført i registret på nævnte dato, men som har fisket i mindst én dag i rapporteringsåret.
  For inaktive fartøjer skal der kun indsamles variabler for kapitalværdi og kapitalomkostninger.
  Hvis der er risiko for identifikation af fysiske personer og/eller juridiske enheder, kan oplysningerne grupperes ved rapporteringen af de økonomiske variabler for at sikre statistisk fortrolighed. Gruppering kan om nødvendigt også anvendes i forbindelse med udarbejdelse af en statistisk velfunderet prøveudtagningsplan. En sådan gruppering skal være konsekvent i perioden.
  Der indsamles økonomiske data hvert år. |
| --- | --- |

a)

De økonomiske variabler, der er vist tabel 5A for de fartøjskategorier, der er opført i tabel 5B, og opdelt på de overområder, der er defineret i tabel 5C.

Populationen skal omfatte alle aktive og inaktive fartøjer, der er opført i EU-fiskerflåderegistret som defineret i Kommissionens forordning (EF) nr. 26/2004 (10) pr. 31. december i rapporteringsåret, og fartøjer, der ikke er opført i registret på nævnte dato, men som har fisket i mindst én dag i rapporteringsåret.

For inaktive fartøjer skal der kun indsamles variabler for kapitalværdi og kapitalomkostninger.

Hvis der er risiko for identifikation af fysiske personer og/eller juridiske enheder, kan oplysningerne grupperes ved rapporteringen af de økonomiske variabler for at sikre statistisk fortrolighed. Gruppering kan om nødvendigt også anvendes i forbindelse med udarbejdelse af en statistisk velfunderet prøveudtagningsplan. En sådan gruppering skal være konsekvent i perioden.

Der indsamles økonomiske data hvert år.

| b) | Sociale variabler som vist i tabel 6.
  Der indsamles sociale data hvert tredje år fra og med 2018.
  Data om beskæftigelsen på de forskellige uddannelsesniveauer og beskæftigelse pr. nationalitet kan indsamles på grundlag af pilotundersøgelser. |
| --- | --- |

b)

Sociale variabler som vist i tabel 6.

Der indsamles sociale data hvert tredje år fra og med 2018.

Data om beskæftigelsen på de forskellige uddannelsesniveauer og beskæftigelse pr. nationalitet kan indsamles på grundlag af pilotundersøgelser.

6.   Sociale, økonomiske og miljømæssige data om havbrug og eventuelt ferskvandsakvakultur med henblik på en vurdering af EU-akvakultursektorens sociale, økonomiske og miljømæssige resultater

Disse data skal omfatte følgende:

| a) | De økonomiske variabler, der er vist i tabel 7, opdelt på sektorer som vist i tabel 9.
  Populationen skal omfatte alle virksomheder, hvis primære aktivitet svarer til kode 03.21 og 03.22 som defineret af statistisk nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Den Europæiske Union (NACE) (11), og som forfølger et erhvervsformål.
  Der indsamles økonomiske data hvert år. |
| --- | --- |

a)

De økonomiske variabler, der er vist i tabel 7, opdelt på sektorer som vist i tabel 9.

Populationen skal omfatte alle virksomheder, hvis primære aktivitet svarer til kode 03.21 og 03.22 som defineret af statistisk nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Den Europæiske Union (NACE) (11), og som forfølger et erhvervsformål.

Der indsamles økonomiske data hvert år.

| b) | Sociale variabler som vist i tabel 6.
  Der indsamles sociale data hvert tredje år fra og med 2018.
  Data om beskæftigelsen på de forskellige uddannelsesniveauer og beskæftigelse pr. nationalitet kan indsamles på grundlag af pilotundersøgelser. |
| --- | --- |

b)

Sociale variabler som vist i tabel 6.

Der indsamles sociale data hvert tredje år fra og med 2018.

Data om beskæftigelsen på de forskellige uddannelsesniveauer og beskæftigelse pr. nationalitet kan indsamles på grundlag af pilotundersøgelser.

| c) | Miljødata om akvakultur som vist i tabel 8, således at det er muligt at vurdere de forskellige aspekter af sektorens miljøresultater.
  Miljødataene kan indsamles på grundlag af pilotundersøgelser og ekstrapoleres, således at der fremkommer samlede værdier, der er relevante for den samlede mængde fisk, der produceres i medlemsstaten.
  Der indsamles miljødata hvert andet år. |
| --- | --- |

c)

Miljødata om akvakultur som vist i tabel 8, således at det er muligt at vurdere de forskellige aspekter af sektorens miljøresultater.

Miljødataene kan indsamles på grundlag af pilotundersøgelser og ekstrapoleres, således at der fremkommer samlede værdier, der er relevante for den samlede mængde fisk, der produceres i medlemsstaten.

Der indsamles miljødata hvert andet år.

BIOLOGISKE DATA

Tabel 1A
   (12)

Bestande i EU-farvande

| Art (dansk navn) | Art (videnskabeligt navn) | Områdekode (ICES (13)-, IBSFC (14)- eller FAO (15)-koder) der viser, hvor bestanden forekommer/bestandskode |
| --- | --- | --- |
| Det østlige Arktis, Norskehavet og Barentshavet |
| Europæisk ål | Anguilla anguilla | I, II |
| Brosme | Brosme brosme | I, II |
| Atlanto-skandisk sild | Clupea harengus | I, II |
| Torsk | Gadus morhua | I, II |
| Lodde | Mallotus villosus | I, II |
| Kuller | Melanogrammus aeglefinus | I, II |
| Blåhvilling | Micromesistius poutassou | I-II |
| Dybvandsreje | Pandalus borealis | I, II |
| Sej | Pollachius virens | I, II |
| Hellefisk | Reinhardtius hippoglossoides | I, II |
| Laks | Salmo salar | I, II |
| Makrel | Scomber scombrus | II, |
| Stor rødfisk | Sebastes marinus | I, II |
| Dybvandsrødfisk | Sebastes mentella | I, II |
| Hestemakrel | Trachurus trachurus | IIa, |
| Skagerrak og Kattegat |
| Tobis | Ammodytidae | IIIa |
| Europæisk ål | Anguilla anguilla | IIIa |
| Sild | Clupea harengus | IIIa/22-24, IIIa |
| Skolæst | Coryphaenoides rupestris | IIIa |
| Grå knurhane | Eutrigla gurnardus | IIIa |
| Tværstribet knurhane | Aspitrigla cuculus | IIIa, |
| Torsk | Gadus morhua | IIIaN |
| Torsk | Gadus morhua | IIIaS |
| Skærising | Glyptocephalus cynoglossus | IIIa |
| Ising | Limanda limanda | IIIa |
| Kuller | Melanogrammus aeglefinus | IIIa |
| Hvilling | Merlangius merlangus | IIIa |
| Kulmule | Merluccius merluccius | IIIa, |
| Blåhvilling | Micromesistius poutassou | IIIa |
| Jomfruhummer | Nephrops norvegicus | Funktionel enhed |
| Dybvandsreje | Pandalus borealis | IIIa |
| Rødspætte | Pleuronectes platessa | IIIa |
| Sej | Pollachius virens | IIIa |
| Laks | Salmo salar | IIIa |
| Pighvar | Psetta maxima | IIIa |
| Makrel | Scomber scombrus | IIIa |
| Slethvar | Scophthalmus rhombus | IIIa |
| Tunge | Solea solea | IIIa |
| Brisling | Sprattus sprattus | IIIa |
| Sperling | Trisopterus esmarki | IIIa |
| Alle kommercielle hajer og rokker (16) | Selachii, Rajidae | IIIa |
| Østersøen — |
| Europæisk ål | Anguilla anguilla | 22-32 |
| Sild | Clupea harengus | 22-24/25-29, 32/30/31/Rigabugten |
| Almindelig helt/snæbel | Coregonus lavaretus | IIId |
| Hetling | Coregonus albula | 22-32 |
| Torsk | Gadus morhua | 22-24/25-32 |
| Ising | Limanda limanda | 22-32 |
| Aborre | Perca fluviatilis | IIId |
| Skrubbe | Platichtys flesus | 22-32 |
| Rødspætte | Pleuronectes platessa | 22-32 |
| Pighvar | Psetta maxima | 22-32 |
| Laks | Salmo salar | 22-31/32 |
| Havørred | Salmo trutta | 22-32 |
| Sandart | Sander lucioperca | IIId |
| Slethvar | Scophthalmus rhombus | 22-32 |
| Tunge | Solea solea | 22 |
| Brisling | Sprattus sprattus | 22-32 |
| Nordsøen og den østlige del af Den Engelske Kanal |
| Tobis | Ammodytidae | IV |
| Havkatarter | Anarhichas spp. | IV |
| Europæisk ål | Anguilla anguilla | IV, VIId |
| Guldlaksarter | Argentina spp. | IV |
| Grå knurhane | Eutrigla gurnardus | IV |
| Brosme | Brosme brosme | IV |
| Sild | Clupea harengus | IV, VIId |
| Hestereje | Crangon crangon | IV, VIId |
| Havbars | Dicentrarchus labrax | IV, VIId |
| Grå knurhane | Eutrigla gurnardus | IV |
| Torsk | Gadus morhua | IV, VIId |
| Skærising | Glyptocephalus cynoglossus | IV |
| Blåkæft | Helicolenus dactylopterus | IV |
| Firplettet glashvarre | Lepidorhombus boscii | IV, VIId |
| Glashvarre | Lepidorhombus whiffiagonis | IV, VIId |
| Ising | Limanda limanda | IV, VIId |
| Sort havtaske | Lophius budegassa | IV, VIId |
| Havtaske | Lophius piscatorius | IV |
| Nordlig skolæst | Macrourus berglax | IV |
| Kuller | Melanogrammus aeglefinus | IV |
| Hvilling | Merlangius merlangus | IV, VIId |
| Kulmule | Merluccius merluccius | IV VII |
| Blåhvilling | Micromesistius poutassou | IV, VIId |
| Rødtunge | Microstomus kitt | IV, VIId |
| Byrkelange | Molva dypterygia | IV |
| Lange | Molva molva | IV |
| Rød mulle | Mullus barbatus | IV, VIId |
| Stribet mulle | Mullus surmuletus | IV, VIId |
| Jomfruhummer | Nephrops norvegicus | Alle funktionelle enheder |
| Dybvandsreje | Pandalus borealis | IVa øst/IVa/IV |
| Kæmpekammusling | Pecten maximus | VIId |
| Almindelig skælbrosme | Phycis blennoides | IV |
| Middelhavsskælbrosme | Phycis phycis | IV |
| Skrubbe | Platichthys flesus | IV |
| Rødspætte | Pleuronectes platessa | IV |
| Rødspætte | Pleuronectes platessa | VIId |
| Sej | Pollachius virens | IV |
| Pighvar | Psetta maxima | IV, VIId |
| Hellefisk | Reinhardtius hippoglossoides | IV |
| Laks | Salmo salar | IV, VIId |
| Makrel | Scomber scombrus | IV, VIId |
| Slethvar | Scophthalmus rhombus | IV, VIId |
| Rødfisk | Sebastes mentella. | IV |
| Tunge | Solea solea | IV |
| Tunge | Solea solea | VIId |
| Brisling | Sprattus sprattus | IV/VIId |
| Hestemakrel | Trachurus trachurus | IV, VIId |
| Rød knurhane | Trigla lucerna | IV |
| Sperling | Trisopterus esmarki | IV |
| Sanktpetersfisk | Zeus faber | IV, VIId |
| Alle kommercielle hajer og rokker (16) | Selachii, Rajidae | IV, VIId |
| Det nordøstlige Atlanterhav og den vestlige del af Den Engelske Kanal |
| Bairds glathovedfisk | Alepocephalus bairdii | VI, XII |
| Tobis | Ammodytidae | VIa |
| Havgalt | Capros aper | V, VI, VII |
| Kæmpekammusling | Pecten maximus | IV, VI, VII |
| Almindelig kammusling | Aequipecten opercularis | VII |
| Troldkrabbe | Maja squinado | V, VI, VII |
| Europæisk ål | Anguilla anguilla | Alle områder |
| Strømpebåndsfisk | Aphanopus spp. | Alle områder |
| Guldlaksarter | Argentina spp. | Alle områder |
| Ørnefisk | Argyrosomus regius | Alle områder |
| Tværstribet knurhane | Aspitrigla cuculus | Alle områder |
| Berycider | Beryx spp. | Alle områder undtagen X og IXa |
| Berycider | Beryx spp. | IXa og X |
| Taskekrabbe | Cancer pagurus | Alle områder |
| Sild | Clupea harengus | VIa/VIaN/
  VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj |
| Havål | Conger conger | Alle områder, undtagen X |
| Havål | Conger conger | X |
| Skolæst | Coryphaenoides rupestris | Alle områder |
| Chokoladehaj | Dalatias licha | Alle områder |
| Pilrokke | Dasyatis pastinaca | VII, VIII |
| Almindelig næbhaj | Deania calcea | V, VI, VII, IX, X, XII |
| Havbars | Dicentrarchus labrax | Alle områder undtagen IX |
| Havbars | Dicentrarchus labrax | IX |
| Senegaltunge | Dicologlossa cuneata | VIIIc, IX |
| Ansjos | Engraulis encrasicolus | IXa (kun Cádiz) |
| Ansjos | Engraulis encrasicolus | VIII |
| Sorthaj | Etmopterus spinax | VI, VII, VIII |
| Grå knurhane | Eutrigla gurnardus | VIId, e |
| Torsk | Gadus morhua | Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k |
| Skærising | Glyptocephalus cynoglossus | VI, VII |
| Blåkæft | Helicolenus dactylopterus | Alle områder |
| Hummer | Homarus gammarus | Alle områder |
| Orange savbug | Hoplostethus atlanticus | Alle områder |
| Strømpebåndsfisk | Lepidopus caudatus | IXa |
| Firplettet glashvarre | Lepidorhombus boscii | VIIIc, IXa |
| Glashvarre | Lepidorhombus whiffiagonis | VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa |
| Ising | Limanda limanda | VIIe/VIIa, f-h |
| Europæisk loligo | Loligo vulgaris | Alle områder undtagen VIIIc, IXa |
| Europæisk loligo | Loligo vulgaris | VIIIc, IXa |
| Sort havtaske | Lophius budegassa | IV, VI/VIIb-k, VIIIabd |
| Sort havtaske | Lophius budegassa | VIIIc, IXa |
| Havtaske | Lophius piscatorious | IV, VI/VIIb-k, VIIIabd |
| Havtaske | Lophius piscatorious | VIIIc, IXa |
| Lodde | Mallotus villosus | XIV |
| Kuller | Melanogrammus aeglefinus | Va/Vb |
| Kuller | Melanogrammus aeglefinus | VIa/VIb/VIIa/VIIb-k |
| Hvilling | Merlangius merlangus | VIII/IX, X |
| Hvilling | Merlangius merlangus | Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k |
| Kulmule | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa |
| Senegaltunge | Microchirus variegatus | Alle områder |
| Blåhvilling | Micromesistius poutassou | I-IX, XII, XIV |
| Rødtunge | Microstomus kitt | Alle områder |
| Byrkelange | Molva dypterygia | Alle områder undtagen X |
| Middelhavslange | Molva macrophthalma | X |
| Lange | Molva molva | Alle områder |
| Stribet mulle | Mullus surmuletus | Alle områder |
| Stjernehaj | Mustelus asterias | VI, VII, VIII, IX |
| Glathaj | Mustelus mustelus | VI, VII, VIII, IX |
| Sortplettet glathaj | Mustelus punctulatus | VI, VII, VIII, IX |
| Jomfruhummer | Nephrops norvegicus | Funktionel enhed VI |
| Jomfruhummer | Nephrops norvegicus | Funktionel enhed VII |
| Jomfruhummer | Nephrops norvegicus | Funktionel enhed VIII og IX |
| Almindelig ottearmet blæksprutte | Octopus vulgaris | Alle områder undtagen VIIIc, IXa |
| Almindelig ottearmet blæksprutte | Octopus vulgaris | VIIIc, IXa |
| Spidstandet blankesten | Pagellus bogaraveo | IXa, X |
| Rejer (Pandalus-arter) | Pandalus spp. | Alle områder |
| Dybvandsrosenreje | Parapenaeus longirostris | IXa |
| Almindelig skælbrosme | Phycis blennoides | Alle områder |
| Middelhavsskælbrosme | Phycis phycis | Alle områder |
| Rødspætte | Pleuronectes platessa | VIIa/VIIe/VIIfg |
| Rødspætte | Pleuronectes platessa | VIIbc/VIIh-k/VIII, IX, X |
| Lubbe | Pollachius pollachius | Alle områder undtagen IX, X |
| Lubbe | Pollachius pollachius | IX, X |
| Sej | Pollachius virens | Va/Vb/IV, IIIa, VI |
| Sej | Pollachius virens | VII, VIII |
| Vragfisk | Polyprion americanus | X |
| Pighvar | Psetta maxima | Alle områder |
| Hellefisk | Reinhardtius hippoglossoides | V, XIV/VI |
| Atlanterhavshelleflynder | Hippoglossus hippoglossus | V, XIV |
| Laks | Salmo salar | Alle områder |
| Sardin | Sardina pilchardus | VIIIabd/VIIIc, IXa |
| Spansk makrel | Scomber colias | VIII, IX, X |
| Makrel | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX |
| Slethvar | Scophthalmus rhombus | Alle områder |
| Stor rødfisk | Sebastes marinus | ICES-underområde V, VI, XII, XIV og NAFO-underområde 2 + (afsnit 1F + 3K). |
| Dybvandsrødfisk | Sebastes mentella | ICES-underområde V, VI, XII, XIV og NAFO-underområde 2 + (afsnit 1F + 3K) |
| Sepiablæksprutte | Sepia officinalis | Alle områder |
| Tunge | Solea solea | VIIa/VIIfg |
| Tunge | Solea solea | VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc |
| Tunge | Solea solea | VIIe |
| Tunge | Solea solea | VIIIab |
| Blankesten | Sparidae | Alle områder |
| Middelhavshestemakrel | Trachurus mediterraneus | VIII, IX |
| Blå hestemakrel | Trachurus picturatus | VIII, IX, X |
| Hestemakrel | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde/X |
| Hestemakrel | Trachurus trachurus | VIIIc, IXa |
| Skægtorsk | Trisopterus spp. | Alle områder |
| Sanktpetersfisk | Zeus faber | Alle områder |
| Alle kommercielle hajer og rokker (16) | Selachii, Rajidae | IV, VIId |
| Middelhavet og Sortehavet |
| Europæisk ål | Anguilla anguilla | Alle områder i Middelhavet |
| Rød kæmpereje | Aristeomorpha foliacea | Alle områder i Middelhavet |
| Blårød reje | Aristeus antennatus | Alle områder i Middelhavet |
| Okseøjefisk | Boops boops | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2 |
| Guldmakrel | Coryphaena equiselis | Alle områder i Middelhavet |
| Guldmakrel | Coryphaena hippurus | Alle områder i Middelhavet |
| Havbars | Dicentrarchus labrax | Alle områder i Middelhavet |
| Eledoneblæksprutte | Eledone cirrhosa | 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| Moskusblæksprutte | Eledone moschata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| Ansjos | Engraulis encrasicolus | Alle områder i Middelhavet |
| Ansjos | Engraulis encrasicolus | Sortehavet — GSA (underområde) 29 |
| Grå knurhane | Eutrigla gurnardus | 2.2, 3.1 |
| Blæksprutte | Illex spp., Todarodes spp. | Alle områder i Middelhavet |
| Sejlfisk | Istiophoridae | Alle områder i Middelhavet |
| Europæisk loligo | Loligo vulgaris | Alle områder i Middelhavet |
| Sort havtaske | Lophius budegassa | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 |
| Havtaske | Lophius piscatorius | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 |
| Hvilling | Merlangius merlangus | Sortehavet — GSA (underområde) 29 |
| Kulmule | Merluccius merluccius | Alle områder i Middelhavet |
| Blåhvilling | Micromesistius poutassou | 1.1, 3.1 |
| Multer | Mugilidae | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| Rød mulle | Mullus barbatus | Alle områder i Middelhavet |
| Rød mulle | Mullus barbatus | Sortehavet — GSA (underområde) 29 |
| Stribet mulle | Mullus surmuletus | Alle områder i Middelhavet |
| Almindelig ottearmet blæksprutte | Octopus vulgaris | Alle områder i Middelhavet |
| Jomfruhummer | Nephrops norvegicus | Alle områder i Middelhavet |
| Blankesten | Pagellus erythrinus | Alle områder i Middelhavet |
| Dybvandsrosenreje | Parapenaeus longirostris | Alle områder i Middelhavet |
| Rynket reje | Penaeus kerathurus | 3.1 |
| Pighvar | Psetta maxima | Sortehavet — GSA (underområde) 29 |
| Sardin | Sardina pilchardus | Alle områder i Middelhavet |
| Makrel | Scomber spp. | Alle områder i Middelhavet |
| Sepiablæksprutte | Sepia officinalis | Alle områder i Middelhavet |
| Tunge | Solea vulgaris | 1.2, 2.1, 3.1 |
| Guldbrasen | Sparus aurata | 1.2, 3.1 |
| Pikareller | Spicara smaris | 2.1, 3.1, 3.2 |
| Brisling | Sprattus sprattus | Sortehavet — GSA (underområde) 29 |
| Søknæler | Squilla mantis | 1.3, 2.1, 2.2 |
| Middelhavshestemakrel | Trachurus mediterraneus | Alle områder i Middelhavet |
| Middelhavshestemakrel | Trachurus mediterraneus | Sortehavet — GSA (underområde) 29 |
| Hestemakrel | Trachurus trachurus | Alle områder i Middelhavet |
| Hestemakrel | Trachurus trachurus | Sortehavet — GSA (underområde) 29 |
| Rød knurhane | Trigla lucerna | 1.3, 2.2, 3.1 |
| Venusmusling | Veneridae | 2.1, 2.2 |
| Glaskutling | Aphia minuta | GSA 9,10,16 og 19 |
| Stribefisk | Atherina spp. | GSA 9,10,16 og 19 |
| Glyse | Trisopterus minutus | Alle regioner |
| Alle kommercielle hajer og rokker (16) | Selachii, Rajidae | Alle regioner |

Art (dansk navn)

Art (videnskabeligt navn)

Områdekode (ICES (13)-, IBSFC (14)- eller FAO (15)-koder) der viser, hvor bestanden forekommer/bestandskode

Det østlige Arktis, Norskehavet og Barentshavet

Europæisk ål

Anguilla anguilla

I, II

Brosme

Brosme brosme

I, II

Atlanto-skandisk sild

Clupea harengus

I, II

Torsk

Gadus morhua

I, II

Lodde

Mallotus villosus

I, II

Kuller

Melanogrammus aeglefinus

I, II

Blåhvilling

Micromesistius poutassou

I-II

Dybvandsreje

Pandalus borealis

I, II

Sej

Pollachius virens

I, II

Hellefisk

Reinhardtius hippoglossoides

I, II

Laks

Salmo salar

I, II

Makrel

Scomber scombrus

II,

Stor rødfisk

Sebastes marinus

I, II

Dybvandsrødfisk

Sebastes mentella

I, II

Hestemakrel

Trachurus trachurus

IIa,

Skagerrak og Kattegat

Tobis

Ammodytidae

IIIa

Europæisk ål

Anguilla anguilla

IIIa

Sild

Clupea harengus

IIIa/22-24, IIIa

Skolæst

Coryphaenoides rupestris

IIIa

Grå knurhane

Eutrigla gurnardus

IIIa

Tværstribet knurhane

Aspitrigla cuculus

IIIa,

Torsk

Gadus morhua

IIIaN

Torsk

Gadus morhua

IIIaS

Skærising

Glyptocephalus cynoglossus

IIIa

Ising

Limanda limanda

IIIa

Kuller

Melanogrammus aeglefinus

IIIa

Hvilling

Merlangius merlangus

IIIa

Kulmule

Merluccius merluccius

IIIa,

Blåhvilling

Micromesistius poutassou

IIIa

Jomfruhummer

Nephrops norvegicus

Funktionel enhed

Dybvandsreje

Pandalus borealis

IIIa

Rødspætte

Pleuronectes platessa

IIIa

Sej

Pollachius virens

IIIa

Laks

Salmo salar

IIIa

Pighvar

Psetta maxima

IIIa

Makrel

Scomber scombrus

IIIa

Slethvar

Scophthalmus rhombus

IIIa

Tunge

Solea solea

IIIa

Brisling

Sprattus sprattus

IIIa

Sperling

Trisopterus esmarki

IIIa

Alle kommercielle hajer og rokker (16)

Selachii, Rajidae

IIIa

Østersøen —

Europæisk ål

Anguilla anguilla

22-32

Sild

Clupea harengus

22-24/25-29, 32/30/31/Rigabugten

Almindelig helt/snæbel

Coregonus lavaretus

IIId

Hetling

Coregonus albula

22-32

Torsk

Gadus morhua

22-24/25-32

Ising

Limanda limanda

22-32

Aborre

Perca fluviatilis

IIId

Skrubbe

Platichtys flesus

22-32

Rødspætte

Pleuronectes platessa

22-32

Pighvar

Psetta maxima

22-32

Laks

Salmo salar

22-31/32

Havørred

Salmo trutta

22-32

Sandart

Sander lucioperca

IIId

Slethvar

Scophthalmus rhombus

22-32

Tunge

Solea solea

22

Brisling

Sprattus sprattus

22-32

Nordsøen og den østlige del af Den Engelske Kanal

Tobis

Ammodytidae

IV

Havkatarter

Anarhichas spp.

IV

Europæisk ål

Anguilla anguilla

IV, VIId

Guldlaksarter

Argentina spp.

IV

Grå knurhane

Eutrigla gurnardus

IV

Brosme

Brosme brosme

IV

Sild

Clupea harengus

IV, VIId

Hestereje

Crangon crangon

IV, VIId

Havbars

Dicentrarchus labrax

IV, VIId

Grå knurhane

Eutrigla gurnardus

IV

Torsk

Gadus morhua

IV, VIId

Skærising

Glyptocephalus cynoglossus

IV

Blåkæft

Helicolenus dactylopterus

IV

Firplettet glashvarre

Lepidorhombus boscii

IV, VIId

Glashvarre

Lepidorhombus whiffiagonis

IV, VIId

Ising

Limanda limanda

IV, VIId

Sort havtaske

Lophius budegassa

IV, VIId

Havtaske

Lophius piscatorius

IV

Nordlig skolæst

Macrourus berglax

IV

Kuller

Melanogrammus aeglefinus

IV

Hvilling

Merlangius merlangus

IV, VIId

Kulmule

Merluccius merluccius

IV VII

Blåhvilling

Micromesistius poutassou

IV, VIId

Rødtunge

Microstomus kitt

IV, VIId

Byrkelange

Molva dypterygia

IV

Lange

Molva molva

IV

Rød mulle

Mullus barbatus

IV, VIId

Stribet mulle

Mullus surmuletus

IV, VIId

Jomfruhummer

Nephrops norvegicus

Alle funktionelle enheder

Dybvandsreje

Pandalus borealis

IVa øst/IVa/IV

Kæmpekammusling

Pecten maximus

VIId

Almindelig skælbrosme

Phycis blennoides

IV

Middelhavsskælbrosme

Phycis phycis

IV

Skrubbe

Platichthys flesus

IV

Rødspætte

Pleuronectes platessa

IV

Rødspætte

Pleuronectes platessa

VIId

Sej

Pollachius virens

IV

Pighvar

Psetta maxima

IV, VIId

Hellefisk

Reinhardtius hippoglossoides

IV

Laks

Salmo salar

IV, VIId

Makrel

Scomber scombrus

IV, VIId

Slethvar

Scophthalmus rhombus

IV, VIId

Rødfisk

Sebastes mentella.

IV

Tunge

Solea solea

IV

Tunge

Solea solea

VIId

Brisling

Sprattus sprattus

IV/VIId

Hestemakrel

Trachurus trachurus

IV, VIId

Rød knurhane

Trigla lucerna

IV

Sperling

Trisopterus esmarki

IV

Sanktpetersfisk

Zeus faber

IV, VIId

Alle kommercielle hajer og rokker (16)

Selachii, Rajidae

IV, VIId

Det nordøstlige Atlanterhav og den vestlige del af Den Engelske Kanal

Bairds glathovedfisk

Alepocephalus bairdii

VI, XII

Tobis

Ammodytidae

VIa

Havgalt

Capros aper

V, VI, VII

Kæmpekammusling

Pecten maximus

IV, VI, VII

Almindelig kammusling

Aequipecten opercularis

VII

Troldkrabbe

Maja squinado

V, VI, VII

Europæisk ål

Anguilla anguilla

Alle områder

Strømpebåndsfisk

Aphanopus spp.

Alle områder

Guldlaksarter

Argentina spp.

Alle områder

Ørnefisk

Argyrosomus regius

Alle områder

Tværstribet knurhane

Aspitrigla cuculus

Alle områder

Berycider

Beryx spp.

Alle områder undtagen X og IXa

Berycider

Beryx spp.

IXa og X

Taskekrabbe

Cancer pagurus

Alle områder

Sild

Clupea harengus

VIa/VIaN/

VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj

Havål

Conger conger

Alle områder, undtagen X

Havål

Conger conger

X

Skolæst

Coryphaenoides rupestris

Alle områder

Chokoladehaj

Dalatias licha

Alle områder

Pilrokke

Dasyatis pastinaca

VII, VIII

Almindelig næbhaj

Deania calcea

V, VI, VII, IX, X, XII

Havbars

Dicentrarchus labrax

Alle områder undtagen IX

Havbars

Dicentrarchus labrax

IX

Senegaltunge

Dicologlossa cuneata

VIIIc, IX

Ansjos

Engraulis encrasicolus

IXa (kun Cádiz)

Ansjos

Engraulis encrasicolus

VIII

Sorthaj

Etmopterus spinax

VI, VII, VIII

Grå knurhane

Eutrigla gurnardus

VIId, e

Torsk

Gadus morhua

Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k

Skærising

Glyptocephalus cynoglossus

VI, VII

Blåkæft

Helicolenus dactylopterus

Alle områder

Hummer

Homarus gammarus

Alle områder

Orange savbug

Hoplostethus atlanticus

Alle områder

Strømpebåndsfisk

Lepidopus caudatus

IXa

Firplettet glashvarre

Lepidorhombus boscii

VIIIc, IXa

Glashvarre

Lepidorhombus whiffiagonis

VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa

Ising

Limanda limanda

VIIe/VIIa, f-h

Europæisk loligo

Loligo vulgaris

Alle områder undtagen VIIIc, IXa

Europæisk loligo

Loligo vulgaris

VIIIc, IXa

Sort havtaske

Lophius budegassa

IV, VI/VIIb-k, VIIIabd

Sort havtaske

Lophius budegassa

VIIIc, IXa

Havtaske

Lophius piscatorious

IV, VI/VIIb-k, VIIIabd

Havtaske

Lophius piscatorious

VIIIc, IXa

Lodde

Mallotus villosus

XIV

Kuller

Melanogrammus aeglefinus

Va/Vb

Kuller

Melanogrammus aeglefinus

VIa/VIb/VIIa/VIIb-k

Hvilling

Merlangius merlangus

VIII/IX, X

Hvilling

Merlangius merlangus

Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k

Kulmule

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa

Senegaltunge

Microchirus variegatus

Alle områder

Blåhvilling

Micromesistius poutassou

I-IX, XII, XIV

Rødtunge

Microstomus kitt

Alle områder

Byrkelange

Molva dypterygia

Alle områder undtagen X

Middelhavslange

Molva macrophthalma

X

Lange

Molva molva

Alle områder

Stribet mulle

Mullus surmuletus

Alle områder

Stjernehaj

Mustelus asterias

VI, VII, VIII, IX

Glathaj

Mustelus mustelus

VI, VII, VIII, IX

Sortplettet glathaj

Mustelus punctulatus

VI, VII, VIII, IX

Jomfruhummer

Nephrops norvegicus

Funktionel enhed VI

Jomfruhummer

Nephrops norvegicus

Funktionel enhed VII

Jomfruhummer

Nephrops norvegicus

Funktionel enhed VIII og IX

Almindelig ottearmet blæksprutte

Octopus vulgaris

Alle områder undtagen VIIIc, IXa

Almindelig ottearmet blæksprutte

Octopus vulgaris

VIIIc, IXa

Spidstandet blankesten

Pagellus bogaraveo

IXa, X

Rejer (Pandalus-arter)

Pandalus spp.

Alle områder

Dybvandsrosenreje

Parapenaeus longirostris

IXa

Almindelig skælbrosme

Phycis blennoides

Alle områder

Middelhavsskælbrosme

Phycis phycis

Alle områder

Rødspætte

Pleuronectes platessa

VIIa/VIIe/VIIfg

Rødspætte

Pleuronectes platessa

VIIbc/VIIh-k/VIII, IX, X

Lubbe

Pollachius pollachius

Alle områder undtagen IX, X

Lubbe

Pollachius pollachius

IX, X

Sej

Pollachius virens

Va/Vb/IV, IIIa, VI

Sej

Pollachius virens

VII, VIII

Vragfisk

Polyprion americanus

X

Pighvar

Psetta maxima

Alle områder

Hellefisk

Reinhardtius hippoglossoides

V, XIV/VI

Atlanterhavshelleflynder

Hippoglossus hippoglossus

V, XIV

Laks

Salmo salar

Alle områder

Sardin

Sardina pilchardus

VIIIabd/VIIIc, IXa

Spansk makrel

Scomber colias

VIII, IX, X

Makrel

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

Slethvar

Scophthalmus rhombus

Alle områder

Stor rødfisk

Sebastes marinus

ICES-underområde V, VI, XII, XIV og NAFO-underområde 2 + (afsnit 1F + 3K).

Dybvandsrødfisk

Sebastes mentella

ICES-underområde V, VI, XII, XIV og NAFO-underområde 2 + (afsnit 1F + 3K)

Sepiablæksprutte

Sepia officinalis

Alle områder

Tunge

Solea solea

VIIa/VIIfg

Tunge

Solea solea

VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc

Tunge

Solea solea

VIIe

Tunge

Solea solea

VIIIab

Blankesten

Sparidae

Alle områder

Middelhavshestemakrel

Trachurus mediterraneus

VIII, IX

Blå hestemakrel

Trachurus picturatus

VIII, IX, X

Hestemakrel

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde/X

Hestemakrel

Trachurus trachurus

VIIIc, IXa

Skægtorsk

Trisopterus spp.

Alle områder

Sanktpetersfisk

Zeus faber

Alle områder

Alle kommercielle hajer og rokker (16)

Selachii, Rajidae

IV, VIId

Middelhavet og Sortehavet

Europæisk ål

Anguilla anguilla

Alle områder i Middelhavet

Rød kæmpereje

Aristeomorpha foliacea

Alle områder i Middelhavet

Blårød reje

Aristeus antennatus

Alle områder i Middelhavet

Okseøjefisk

Boops boops

1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2

Guldmakrel

Coryphaena equiselis

Alle områder i Middelhavet

Guldmakrel

Coryphaena hippurus

Alle områder i Middelhavet

Havbars

Dicentrarchus labrax

Alle områder i Middelhavet

Eledoneblæksprutte

Eledone cirrhosa

1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1

Moskusblæksprutte

Eledone moschata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

Ansjos

Engraulis encrasicolus

Alle områder i Middelhavet

Ansjos

Engraulis encrasicolus

Sortehavet — GSA (underområde) 29

Grå knurhane

Eutrigla gurnardus

2.2, 3.1

Blæksprutte

Illex spp., Todarodes spp.

Alle områder i Middelhavet

Sejlfisk

Istiophoridae

Alle områder i Middelhavet

Europæisk loligo

Loligo vulgaris

Alle områder i Middelhavet

Sort havtaske

Lophius budegassa

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

Havtaske

Lophius piscatorius

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

Hvilling

Merlangius merlangus

Sortehavet — GSA (underområde) 29

Kulmule

Merluccius merluccius

Alle områder i Middelhavet

Blåhvilling

Micromesistius poutassou

1.1, 3.1

Multer

Mugilidae

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

Rød mulle

Mullus barbatus

Alle områder i Middelhavet

Rød mulle

Mullus barbatus

Sortehavet — GSA (underområde) 29

Stribet mulle

Mullus surmuletus

Alle områder i Middelhavet

Almindelig ottearmet blæksprutte

Octopus vulgaris

Alle områder i Middelhavet

Jomfruhummer

Nephrops norvegicus

Alle områder i Middelhavet

Blankesten

Pagellus erythrinus

Alle områder i Middelhavet

Dybvandsrosenreje

Parapenaeus longirostris

Alle områder i Middelhavet

Rynket reje

Penaeus kerathurus

3.1

Pighvar

Psetta maxima

Sortehavet — GSA (underområde) 29

Sardin

Sardina pilchardus

Alle områder i Middelhavet

Makrel

Scomber spp.

Alle områder i Middelhavet

Sepiablæksprutte

Sepia officinalis

Alle områder i Middelhavet

Tunge

Solea vulgaris

1.2, 2.1, 3.1

Guldbrasen

Sparus aurata

1.2, 3.1

Pikareller

Spicara smaris

2.1, 3.1, 3.2

Brisling

Sprattus sprattus

Sortehavet — GSA (underområde) 29

Søknæler

Squilla mantis

1.3, 2.1, 2.2

Middelhavshestemakrel

Trachurus mediterraneus

Alle områder i Middelhavet

Middelhavshestemakrel

Trachurus mediterraneus

Sortehavet — GSA (underområde) 29

Hestemakrel

Trachurus trachurus

Alle områder i Middelhavet

Hestemakrel

Trachurus trachurus

Sortehavet — GSA (underområde) 29

Rød knurhane

Trigla lucerna

1.3, 2.2, 3.1

Venusmusling

Veneridae

2.1, 2.2

Glaskutling

Aphia minuta

GSA 9,10,16 og 19

Stribefisk

Atherina spp.

GSA 9,10,16 og 19

Glyse

Trisopterus minutus

Alle regioner

Alle kommercielle hajer og rokker (16)

Selachii, Rajidae

Alle regioner

BIOLOGISKE DATA

Tabel 1B
   (17)

Bestande i Unionens fjernområder

| Art (dansk navn) | Art (videnskabeligt navn) |
| --- | --- |
| Fransk Guyana |
| Sydlig snapper | Lutjanus purpureus |
| Rejer | Farfantepenaeus subtilis |
| Trommefisk | Cynoscion acoupa |
| Småtandet trommefisk | Cynoscion steindachneri |
| Grøn skørfisk | Cynoscion virescens |
| Havmaller | Ariidae |
| Tripletail (intet dansk navn) | Lobotes surinamensis |
| Gryntefisk af arten Genyatremus luteus | Genyatremus luteus |
| Robaloarter | Centropomus spp. |
| Havaborrer | Serranidae |
| Mullearter | Mugil spp. |
| Guadeloupe og Martinique |
| Snappearter | Lutjanidae |
| Gryntefisk | Haemulidae |
| Havaborrer | Serranidae |
| Løvefisk | Pterois volitans |
| Tunlignende fisk | Scombridae |
| Blå marlin | Makaira nigricans |
| Guldmakrel | Coryphaena hippurus |
| Reunion og Mayotte |
| Snappearter | Lutjanidae |
| Havaborrer | Serranidae |
| Tunlignende fisk | Scombridae |
| Sværdfisk | Xiphias gladius |
| Andre marliner | Istiophoridae |
| Guldmakrel | Coryphaena hippurus |
| Storøjet selar | Selar crumenophthalmus |
| Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer |
| Spansk makrel | Scomber colias |
| Rund sardinel | Sardinella maderensis |
| Hestemakrelarter | Trachurus spp. |
| Sardin | Sardina pilchardus |
| Papegøjefisk | Sparisoma cretense |
| Albueskæl | Patellidae |

Art (dansk navn)

Art (videnskabeligt navn)

Fransk Guyana

Sydlig snapper

Lutjanus purpureus

Rejer

Farfantepenaeus subtilis

Trommefisk

Cynoscion acoupa

Småtandet trommefisk

Cynoscion steindachneri

Grøn skørfisk

Cynoscion virescens

Havmaller

Ariidae

Tripletail (intet dansk navn)

Lobotes surinamensis

Gryntefisk af arten Genyatremus luteus

Genyatremus luteus

Robaloarter

Centropomus spp.

Havaborrer

Serranidae

Mullearter

Mugil spp.

Guadeloupe og Martinique

Snappearter

Lutjanidae

Gryntefisk

Haemulidae

Havaborrer

Serranidae

Løvefisk

Pterois volitans

Tunlignende fisk

Scombridae

Blå marlin

Makaira nigricans

Guldmakrel

Coryphaena hippurus

Reunion og Mayotte

Snappearter

Lutjanidae

Havaborrer

Serranidae

Tunlignende fisk

Scombridae

Sværdfisk

Xiphias gladius

Andre marliner

Istiophoridae

Guldmakrel

Coryphaena hippurus

Storøjet selar

Selar crumenophthalmus

Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer

Spansk makrel

Scomber colias

Rund sardinel

Sardinella maderensis

Hestemakrelarter

Trachurus spp.

Sardin

Sardina pilchardus

Papegøjefisk

Sparisoma cretense

Albueskæl

Patellidae

BIOLOGISKE DATA

Tabel 1C (1)

Bestande i havområder henhørende under regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) og som er omfattet af partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri

IATTC (Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk)

| ART
  Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand. | Indsamlingshyppighed for biologiske variabler |
| --- | --- |
| Videnskabeligt navn | Dansk navn | Geografisk område | Prioritering | Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen. |
| Thunnus albacares | Gulfinnet tun | Det østlige Stillehav | Høj |
| Thunnus obesus | Storøjet tun | Det østlige Stillehav | Høj |
| Katsuwonus pelamis | Bugstribet bonit | Det østlige Stillehav | Høj |
| Thunnus alalunga | Hvid tun | Det østlige Stillehav | Høj |
| Thunnus orientalis | Stillehavstun | Det østlige Stillehav | Høj |
| Xiphias gladius | Sværdfisk | Det østlige Stillehav | Høj |
| Makaira nigricans (eller mazara) | Blå marlin | Det østlige Stillehav | Høj |
| Makaira indica | Sort marlin | Det østlige Stillehav | Høj |
| Tetrapturus audax | Stribet marlin | Det østlige Stillehav | Høj |

ART

Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand.

Indsamlingshyppighed for biologiske variabler

Videnskabeligt navn

Dansk navn

Geografisk område

Prioritering

Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen.

Thunnus albacares

Gulfinnet tun

Det østlige Stillehav

Høj

Thunnus obesus

Storøjet tun

Det østlige Stillehav

Høj

Katsuwonus pelamis

Bugstribet bonit

Det østlige Stillehav

Høj

Thunnus alalunga

Hvid tun

Det østlige Stillehav

Høj

Thunnus orientalis

Stillehavstun

Det østlige Stillehav

Høj

Xiphias gladius

Sværdfisk

Det østlige Stillehav

Høj

Makaira nigricans (eller mazara)

Blå marlin

Det østlige Stillehav

Høj

Makaira indica

Sort marlin

Det østlige Stillehav

Høj

Tetrapturus audax

Stribet marlin

Det østlige Stillehav

Høj

ICCAT (Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet)

| ART
  Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand. | Indsamlingshyppighed for biologiske variabler |
| --- | --- |
| Videnskabeligt navn | Dansk navn | Geografisk område | Prioritering | Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen. |
| Thunnus albacares | Gulfinnet tun | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Høj |
| Thunnus obesus | Storøjet tun | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Høj |
| Katsuwonus pelamis | Bugstribet bonit | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Høj |
| Thunnus alalunga | Hvid tun | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Høj |
| Thunnus thynnus | Almindelig tun | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Høj |
| Xiphias gladius | Sværdfisk | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Høj |
| Makaira nigricans (eller mazara) | Blå marlin | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Høj |
| Istiophorus albicans | Sejlfisk | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Høj |
| Tetrapturus albidus | Hvid marlin | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Høj |
| Prionace glauca | Blåhaj | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Høj |
| Auxis rochei | Fregatmakrel | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Høj |
| Sarda sarda | Rygstribet pelamide | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Høj |
| Euthynnus alleteratus | Thunnin | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Mellemhøj |
| Thunnus atlanticus | Sortfinnet tun | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Mellemhøj |
| Orcynopsis unicolor | Ustribet pelamide | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Mellemhøj |
| Scomberomorus brasiliensis | Brasiliansk kongemakrel | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Mellemhøj |
| Scomberomorus regalis | Prægtig kongemakrel | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Mellemhøj |
| Auxis thazard | Auxide | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Mellemhøj |
| Scomberomorus cavalla | Atlantisk kongemakrel | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Mellemhøj |
| Scomberomorus tritor | Vestafrikansk kongemakrel | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Mellemhøj |
| Scomberomorus maculatus | Plettet kongemakrel | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Mellemhøj |
| Acanthocybium solandri | Wahoo | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Mellemhøj |
| Coryphaena hippurus | Guldmakrel | Atlanterhavet og tilstødende farvande | Mellemhøj |

ART

Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand.

Indsamlingshyppighed for biologiske variabler

Videnskabeligt navn

Dansk navn

Geografisk område

Prioritering

Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen.

Thunnus albacares

Gulfinnet tun

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Høj

Thunnus obesus

Storøjet tun

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Høj

Katsuwonus pelamis

Bugstribet bonit

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Høj

Thunnus alalunga

Hvid tun

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Høj

Thunnus thynnus

Almindelig tun

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Høj

Xiphias gladius

Sværdfisk

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Høj

Makaira nigricans (eller mazara)

Blå marlin

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Høj

Istiophorus albicans

Sejlfisk

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Høj

Tetrapturus albidus

Hvid marlin

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Høj

Prionace glauca

Blåhaj

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Høj

Auxis rochei

Fregatmakrel

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Høj

Sarda sarda

Rygstribet pelamide

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Høj

Euthynnus alleteratus

Thunnin

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Mellemhøj

Thunnus atlanticus

Sortfinnet tun

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Mellemhøj

Orcynopsis unicolor

Ustribet pelamide

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Mellemhøj

Scomberomorus brasiliensis

Brasiliansk kongemakrel

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Mellemhøj

Scomberomorus regalis

Prægtig kongemakrel

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Mellemhøj

Auxis thazard

Auxide

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Mellemhøj

Scomberomorus cavalla

Atlantisk kongemakrel

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Mellemhøj

Scomberomorus tritor

Vestafrikansk kongemakrel

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Mellemhøj

Scomberomorus maculatus

Plettet kongemakrel

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Mellemhøj

Acanthocybium solandri

Wahoo

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Mellemhøj

Coryphaena hippurus

Guldmakrel

Atlanterhavet og tilstødende farvande

Mellemhøj

NAFO (Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav)

| ART
  Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand. | Indsamlingshyppighed for biologiske variabler |
| --- | --- |
| Videnskabeligt navn | Dansk navn | Bestande som defineret af RFFO'en | Prioritering | Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen. |
| Gadus morhua | Torsk | NAFO 2J 3KL | Lav |
| Gadus morhua | Torsk | NAFO 3M | Høj |
| Gadus morhua | Torsk | NAFO 3NO | Høj |
| Gadus morhua | Torsk | NAFO 3Ps | Høj |
| Gadus morhua | Torsk | NAFO SA1 | Høj |
| Glyptocephalus cynoglossus | Skærising | NAFO 3NO | Høj |
| Glyptocephalus cynoglossus | Skærising | NAFO 2J3KL | Lav |
| Hippoglossoides platessoides | Håising | NAFO 3LNO | Høj |
| Hippoglossoides platessoides | Håising | NAFO 3M | Høj |
| Limanda ferruginea | Gulhalet ising | NAFO 3LNO | Mellemhøj |
| Coryphaenoides rupestris | Skolæst | NAFO SA0 + 1 | Lav |
| Macrourus berglax | Nordlig skolæst | NAFO SA2 + 3 | Høj |
| Pandalus borealis | Dybvandsreje | NAFO 3LNO | Høj |
| Pandalus borealis | Dybvandsreje | NAFO 3M | Høj |
| Amblyraja radiata | Tærbe | NAFO 3LNOPs | Høj |
| Reinhardtius hippoglossoides | Hellefisk | NAFO 3KLMNO | Høj |
| Reinhardtius hippoglossoides | Hellefisk | NAFO SA1 | Høj |
| Hippoglossus hippoglossus | Atlanterhavshelleflynder | NAFO SA1 | Lav |
| Sebastes mentella | Rødfisk | NAFO SA1 | Høj |
| Sebastes spp. | Rødfisk | NAFO 3LN | Høj |
| Sebastes spp. | Rødfisk | NAFO 3M | Høj |
| Sebastes spp. | Rødfisk | NAFO 3O | Høj |
| Urophycis tenuis | Hvid skægbrosme | NAFO 3NO | Høj |
| Mallotus villosus | Lodde | NAFO 3NO | Høj |
| Beryx spp. | Berycider | NAFO 6G | Høj |
| Illex illecebrosus | Nordlig blæksprutte | NAFO-underområde 3 + 4 | Lav |
| Salmo salar | Laks | NAFO-underområde 1+ ICES-underområde XIV,
  NEAF, NASCO | Høj | |

ART

Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand.

Indsamlingshyppighed for biologiske variabler

Videnskabeligt navn

Dansk navn

Bestande som defineret af RFFO'en

Prioritering

Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen.

Gadus morhua

Torsk

NAFO 2J 3KL

Lav

Gadus morhua

Torsk

NAFO 3M

Høj

Gadus morhua

Torsk

NAFO 3NO

Høj

Gadus morhua

Torsk

NAFO 3Ps

Høj

Gadus morhua

Torsk

NAFO SA1

Høj

Glyptocephalus cynoglossus

Skærising

NAFO 3NO

Høj

Glyptocephalus cynoglossus

Skærising

NAFO 2J3KL

Lav

Hippoglossoides platessoides

Håising

NAFO 3LNO

Høj

Hippoglossoides platessoides

Håising

NAFO 3M

Høj

Limanda ferruginea

Gulhalet ising

NAFO 3LNO

Mellemhøj

Coryphaenoides rupestris

Skolæst

NAFO SA0 + 1

Lav

Macrourus berglax

Nordlig skolæst

NAFO SA2 + 3

Høj

Pandalus borealis

Dybvandsreje

NAFO 3LNO

Høj

Pandalus borealis

Dybvandsreje

NAFO 3M

Høj

Amblyraja radiata

Tærbe

NAFO 3LNOPs

Høj

Reinhardtius hippoglossoides

Hellefisk

NAFO 3KLMNO

Høj

Reinhardtius hippoglossoides

Hellefisk

NAFO SA1

Høj

Hippoglossus hippoglossus

Atlanterhavshelleflynder

NAFO SA1

Lav

Sebastes mentella

Rødfisk

NAFO SA1

Høj

Sebastes spp.

Rødfisk

NAFO 3LN

Høj

Sebastes spp.

Rødfisk

NAFO 3M

Høj

Sebastes spp.

Rødfisk

NAFO 3O

Høj

Urophycis tenuis

Hvid skægbrosme

NAFO 3NO

Høj

Mallotus villosus

Lodde

NAFO 3NO

Høj

Beryx spp.

Berycider

NAFO 6G

Høj

Illex illecebrosus

Nordlig blæksprutte

NAFO-underområde 3 + 4

Lav

Salmo salar

Laks

NAFO-underområde 1+ ICES-underområde XIV,

NEAF, NASCO

Høj

FAO-område 34 — Organisationen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF)

| ART
  Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand. | Indsamlingshyppighed for biologiske variabler |
| --- | --- |
| Videnskabeligt navn | Dansk navn | Geografisk område | Prioritering | Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen. |
| Brachydeuterus spp. | Gryntefisk | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Caranx spp. | Hestemakrel | 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Cynoglossus spp. | Tropetunge | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Decapterus spp. | Almindelig hestemakrel | 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Dentex canariensis | Kanarisk havrude | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Mellemhøj |
| Dentex congoensis | Kongolesisk havrude | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Mellemhøj |
| Dentex macrophthalmus | Storøjet havrude | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Dentex maroccanus | Marokkansk havrude | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Mellemhøj |
| Dentex spp. | Havrude | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Engraulis encrasicolus | Ansjos | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Epinephelus aeneus | Hvid havaborre | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Ethmalosa fimbriata | Bongastamsild | 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Farfantepenaeus notialis | Sydlig rosenreje | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Galeoides decadactylus | Lille afrikansk trådfinnefisk | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj | Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen. |
| Loligo vulgaris | Europæisk loligo | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Merluccius polli | Benguela-kulmule | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Merluccius senegalensis | Senegalesisk kulmule | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Merluccius spp. | Andre kulmulearter | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Mellemhøj |
| Octopus vulgaris | Almindelig ottearmet blæksprutte | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Pagellus acarne | Akarnaisk blankesten | 34.1.1 | Høj |
| Pagellus bellottii | Rød blankesten | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Pagellus bogaraveo | Spidstandet blankesten | 34.1.1 | Mellemhøj |
| Pagellus spp. | Blankesten | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Pagrus caeruleostictus | Blåplettet havrude | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Parapenaeus longirostris | Dybvandsrosenreje | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Pomadasys incisus | Bastardgryntefisk | 34.1.1 | Mellemhøj |
| Pomadasys spp. | Gryntefiskearter | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Pseudotolithus spp. | Trommefiskarter | 34.1.1 | Høj |
| Sardina pilchardus | Sardin | 34.1.1, 34.1.3 | Høj |
| Sardinella aurita | Rund sardinel | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Sardinella maderensis | Madeirasardinel | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj | Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen. |
| Scomber japonicus | Spansk makrel | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Scomber spp. | Andre makrelarter | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Sepia hierredda | Sepiablæksprutte | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Sepia officinalis | Almindelig sepiablæksprutte | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Sepia spp. | Sepiablækspruttearter | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Mellemhøj |
| Sparidae | Havruder | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Sparus spp. | Spidstandet blankesten | 34.1.1 | Høj |
| Trachurus trachurus | Almindelig hestemakrel | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Trachurus trecae | Cunene-hestemakrel | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6 | Høj |
| Umbrina canariensis | Kanarisk trommefisk | 34.3.3-6 | Mellemhøj |

ART

Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand.

Indsamlingshyppighed for biologiske variabler

Videnskabeligt navn

Dansk navn

Geografisk område

Prioritering

Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen.

Brachydeuterus spp.

Gryntefisk

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Caranx spp.

Hestemakrel

34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Cynoglossus spp.

Tropetunge

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Decapterus spp.

Almindelig hestemakrel

34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Dentex canariensis

Kanarisk havrude

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Mellemhøj

Dentex congoensis

Kongolesisk havrude

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Mellemhøj

Dentex macrophthalmus

Storøjet havrude

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Dentex maroccanus

Marokkansk havrude

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Mellemhøj

Dentex spp.

Havrude

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Engraulis encrasicolus

Ansjos

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Epinephelus aeneus

Hvid havaborre

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Ethmalosa fimbriata

Bongastamsild

34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Farfantepenaeus notialis

Sydlig rosenreje

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Galeoides decadactylus

Lille afrikansk trådfinnefisk

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen.

Loligo vulgaris

Europæisk loligo

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Merluccius polli

Benguela-kulmule

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Merluccius senegalensis

Senegalesisk kulmule

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Merluccius spp.

Andre kulmulearter

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Mellemhøj

Octopus vulgaris

Almindelig ottearmet blæksprutte

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Pagellus acarne

Akarnaisk blankesten

34.1.1

Høj

Pagellus bellottii

Rød blankesten

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Pagellus bogaraveo

Spidstandet blankesten

34.1.1

Mellemhøj

Pagellus spp.

Blankesten

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Pagrus caeruleostictus

Blåplettet havrude

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Parapenaeus longirostris

Dybvandsrosenreje

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Pomadasys incisus

Bastardgryntefisk

34.1.1

Mellemhøj

Pomadasys spp.

Gryntefiskearter

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Pseudotolithus spp.

Trommefiskarter

34.1.1

Høj

Sardina pilchardus

Sardin

34.1.1, 34.1.3

Høj

Sardinella aurita

Rund sardinel

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Sardinella maderensis

Madeirasardinel

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen.

Scomber japonicus

Spansk makrel

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Scomber spp.

Andre makrelarter

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Sepia hierredda

Sepiablæksprutte

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Sepia officinalis

Almindelig sepiablæksprutte

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Sepia spp.

Sepiablækspruttearter

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Mellemhøj

Sparidae

Havruder

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Sparus spp.

Spidstandet blankesten

34.1.1

Høj

Trachurus trachurus

Almindelig hestemakrel

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Trachurus trecae

Cunene-hestemakrel

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3-6

Høj

Umbrina canariensis

Kanarisk trommefisk

34.3.3-6

Mellemhøj

SEAFO (Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav)

| ART
  Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand. | Indsamlingshyppighed for biologiske variabler |
| --- | --- |
| Videnskabeligt navn | Dansk navn | Geografisk område | Prioritering | Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen. |
| Dissostichus eleginoides | Sort patagonisk isfisk | Det sydøstlige Atlanterhav | Høj |
| Beryx spp. | Berycider | Det sydøstlige Atlanterhav | Høj |
| Chaceon spp. | Dybvandskrabbearter | Det sydøstlige Atlanterhav | Høj |
| Pseudopentaceros richardsoni | Pelagic armourhead/Southern boarfish (intet dansk navn) | Det sydøstlige Atlanterhav | Høj |
| Helicolenus spp. | Blåkæftarter | Det sydøstlige Atlanterhav | Høj |
| Hoplostethus atlanticus | Orange savbug | Det sydøstlige Atlanterhav | Høj |
| Trachurus spp. | Hestemakrelarter | Det sydøstlige Atlanterhav | Høj |
| Scomber spp. | Makrel | Det sydøstlige Atlanterhav | Høj |
| Polyprion americanus | Vragfisk | Det sydøstlige Atlanterhav | Mellemhøj |
| Jasus tristani | Tristanlanguster | Det sydøstlige Atlanterhav | Mellemhøj |
| Lepidotus caudatus | Strømpebåndsfisk | Det sydøstlige Atlanterhav | Mellemhøj |
| Schedophilus ovalis | Sortfisk | Det sydøstlige Atlanterhav | Lav |
| Schedophilus velaini | Antarktisk sortfisk | Det sydøstlige Atlanterhav | Lav |
| Allocyttus verucossus | Oreoer | Det sydøstlige Atlanterhav | Lav |
| Neocyttus romboidales | | Det sydøstlige Atlanterhav | |
| Allocyttus guineensis | | Det sydøstlige Atlanterhav | |
| Pseudocyttu smaculatus | | Det sydøstlige Atlanterhav | |
| Emmelichthys nitidus | Kaphuefisk | Det sydøstlige Atlanterhav | Lav |
| Ruvettus pretiosus | Oliefisk | Det sydøstlige Atlanterhav | Lav |
| Promethichthys prometheus | Roudi escolar | Det sydøstlige Atlanterhav | Lav |
| Macrourus spp. | Langhalearter | Det sydøstlige Atlanterhav | Lav |
| Antimora rostrata | Blå antimora | Det sydøstlige Atlanterhav | Lav |
| Epigonus spp. | Kardinalfiskearter | Det sydøstlige Atlanterhav | Lav |
| Merluccius spp. | Kulmulearter | Det sydøstlige Atlanterhav | Lav |
| Notopogon fernandezianus | Orange sneppefisk | Det sydøstlige Atlanterhav | Lav |
| Octopodidae og Loliginidae | Ottearmet blæksprutte og tiarmet blæksprutte | Det sydøstlige Atlanterhav | Lav | |

ART

Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand.

Indsamlingshyppighed for biologiske variabler

Videnskabeligt navn

Dansk navn

Geografisk område

Prioritering

Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen.

Dissostichus eleginoides

Sort patagonisk isfisk

Det sydøstlige Atlanterhav

Høj

Beryx spp.

Berycider

Det sydøstlige Atlanterhav

Høj

Chaceon spp.

Dybvandskrabbearter

Det sydøstlige Atlanterhav

Høj

Pseudopentaceros richardsoni

Pelagic armourhead/Southern boarfish (intet dansk navn)

Det sydøstlige Atlanterhav

Høj

Helicolenus spp.

Blåkæftarter

Det sydøstlige Atlanterhav

Høj

Hoplostethus atlanticus

Orange savbug

Det sydøstlige Atlanterhav

Høj

Trachurus spp.

Hestemakrelarter

Det sydøstlige Atlanterhav

Høj

Scomber spp.

Makrel

Det sydøstlige Atlanterhav

Høj

Polyprion americanus

Vragfisk

Det sydøstlige Atlanterhav

Mellemhøj

Jasus tristani

Tristanlanguster

Det sydøstlige Atlanterhav

Mellemhøj

Lepidotus caudatus

Strømpebåndsfisk

Det sydøstlige Atlanterhav

Mellemhøj

Schedophilus ovalis

Sortfisk

Det sydøstlige Atlanterhav

Lav

Schedophilus velaini

Antarktisk sortfisk

Det sydøstlige Atlanterhav

Lav

Allocyttus verucossus

Oreoer

Det sydøstlige Atlanterhav

Lav

Neocyttus romboidales

Det sydøstlige Atlanterhav

Allocyttus guineensis

Det sydøstlige Atlanterhav

Pseudocyttu smaculatus

Det sydøstlige Atlanterhav

Emmelichthys nitidus

Kaphuefisk

Det sydøstlige Atlanterhav

Lav

Ruvettus pretiosus

Oliefisk

Det sydøstlige Atlanterhav

Lav

Promethichthys prometheus

Roudi escolar

Det sydøstlige Atlanterhav

Lav

Macrourus spp.

Langhalearter

Det sydøstlige Atlanterhav

Lav

Antimora rostrata

Blå antimora

Det sydøstlige Atlanterhav

Lav

Epigonus spp.

Kardinalfiskearter

Det sydøstlige Atlanterhav

Lav

Merluccius spp.

Kulmulearter

Det sydøstlige Atlanterhav

Lav

Notopogon fernandezianus

Orange sneppefisk

Det sydøstlige Atlanterhav

Lav

Octopodidae og Loliginidae

Ottearmet blæksprutte og tiarmet blæksprutte

Det sydøstlige Atlanterhav

Lav

WCPFC (Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav)

| ART
  Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand. | Indsamlingshyppighed for biologiske variabler |
| --- | --- |
| Videnskabeligt navn | Dansk navn | Geografisk område | Prioritering | Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen. |
| Thunnus albacares | Gulfinnet tun | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Thunnus obesus | Storøjet tun | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Katsuwonus pelamis | Bugstribet bonit | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Thunnus alalunga | Hvid tun | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Thunnus orientalis | Stillehavstun | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Xiphias gladius | Sværdfisk | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Makaira nigricans (eller mazara) | Blå marlin | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Makaira indica | Sort marlin | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Tetrapturus audax | Stribet marlin | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Acanthocybium solandri | Wahoo | Det vestlige centrale Stillehav | Mellemhøj |
| Coryphaena hippurus | Guldmakrel | Det vestlige centrale Stillehav | Mellemhøj |
| Elagatis bipinnulata | Regnbueløber | Det vestlige centrale Stillehav | Mellemhøj |
| Lepidocybium flavobrunneum | Escolar | Det vestlige centrale Stillehav | Mellemhøj |
| Lampris regius | Glansfisk | Det vestlige centrale Stillehav | Mellemhøj |
| Mola mola | Klumpfisk | Det vestlige centrale Stillehav | Mellemhøj |
| Istiophorus platypterus | Sejlfisk | Det vestlige centrale Stillehav | Mellemhøj |
| Tetrapturus angustirostris | Spydfisk | Det vestlige centrale Stillehav | Mellemhøj |
| Ruvettus pretiosus | Oliefisk | Det vestlige centrale Stillehav | Mellemhøj |
| Prionace glauca | Blåhaj | Det vestlige centrale Stillehav | Høj | |
| Carcharhinus longimanus | Hvidtippet haj | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Carcharhinus falciformis | Silkehaj | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Alopias superciliosus | Storøjet rævehaj | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Alopias vulpinus | Almindelig rævehaj | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| Alopias pelagicus | Stillehavsrævehaj | Det vestlige centrale Stillehav | Høj |
| NB: I det vestlige centrale Stillehav tilføjes følgende rapporteringskrav for langlinefartøjer:







  1) | Antal tavser mellem flåd. Antallet af tavser mellem flåd rapporteres for hvert sæt. |

ART

Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand.

Indsamlingshyppighed for biologiske variabler

Videnskabeligt navn

Dansk navn

Geografisk område

Prioritering

Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen.

Thunnus albacares

Gulfinnet tun

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Thunnus obesus

Storøjet tun

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Katsuwonus pelamis

Bugstribet bonit

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Thunnus alalunga

Hvid tun

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Thunnus orientalis

Stillehavstun

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Xiphias gladius

Sværdfisk

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Makaira nigricans (eller mazara)

Blå marlin

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Makaira indica

Sort marlin

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Tetrapturus audax

Stribet marlin

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Acanthocybium solandri

Wahoo

Det vestlige centrale Stillehav

Mellemhøj

Coryphaena hippurus

Guldmakrel

Det vestlige centrale Stillehav

Mellemhøj

Elagatis bipinnulata

Regnbueløber

Det vestlige centrale Stillehav

Mellemhøj

Lepidocybium flavobrunneum

Escolar

Det vestlige centrale Stillehav

Mellemhøj

Lampris regius

Glansfisk

Det vestlige centrale Stillehav

Mellemhøj

Mola mola

Klumpfisk

Det vestlige centrale Stillehav

Mellemhøj

Istiophorus platypterus

Sejlfisk

Det vestlige centrale Stillehav

Mellemhøj

Tetrapturus angustirostris

Spydfisk

Det vestlige centrale Stillehav

Mellemhøj

Ruvettus pretiosus

Oliefisk

Det vestlige centrale Stillehav

Mellemhøj

Prionace glauca

Blåhaj

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Carcharhinus longimanus

Hvidtippet haj

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Carcharhinus falciformis

Silkehaj

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Alopias superciliosus

Storøjet rævehaj

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Alopias vulpinus

Almindelig rævehaj

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

Alopias pelagicus

Stillehavsrævehaj

Det vestlige centrale Stillehav

Høj

NB: I det vestlige centrale Stillehav tilføjes følgende rapporteringskrav for langlinefartøjer:

1)

Antal tavser mellem flåd. Antallet af tavser mellem flåd rapporteres for hvert sæt.

| 2) | Antal fisk fanget i hvert sæt, når der er tale om følgende arter: hvid tun (Thunnus alalunga), storøjet tun (Thunnus obesus), bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis), gulfinnet tun (Thunnus albacares), stribet marlin (Makaira mazara), sort marlin (Makaira indica) og sværdfisk (Xiphias gladius), blåhaj, silkehaj, hvidtippet haj, makohajer, rævehajer, sildehaj (syd for 20°S, som er grænsen, indtil det af de biologiske data fremgår, at der gælder en anden geografisk grænse), hammerhajer (vingehovedet hammerhaj, indopacifisk hammerhaj, stor hammerhaj og almindelig hammerhaj), hvalhajer og andre arter som fastsat af Kommissionen. |
| --- | --- |

2)

Antal fisk fanget i hvert sæt, når der er tale om følgende arter: hvid tun (Thunnus alalunga), storøjet tun (Thunnus obesus), bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis), gulfinnet tun (Thunnus albacares), stribet marlin (Makaira mazara), sort marlin (Makaira indica) og sværdfisk (Xiphias gladius), blåhaj, silkehaj, hvidtippet haj, makohajer, rævehajer, sildehaj (syd for 20°S, som er grænsen, indtil det af de biologiske data fremgår, at der gælder en anden geografisk grænse), hammerhajer (vingehovedet hammerhaj, indopacifisk hammerhaj, stor hammerhaj og almindelig hammerhaj), hvalhajer og andre arter som fastsat af Kommissionen.

Hvis den samlede eller gennemsnitlige vægt af fangsten pr. sæt er registreret, skal den samlede eller gennemsnitlige vægt af hver art, der er fanget pr. sæt, også rapporteres. Hvis den samlede eller gennemsnitlige vægt af fangsten pr. sæt ikke er registreret, skal den samlede eller gennemsnitlige vægt af hver art, der er fanget pr. sæt, anslås og rapporteres. Den samlede eller gennemsnitlige vægt skal være hel vægt og ikke forarbejdet vægt.

WECAFC (Kommissionen for Fiskeriet i det Vestlige Centrale Atlanterhav)

| ART
  Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand. | Indsamlingshyppighed for biologiske variabler |
| --- | --- |
| Videnskabeligt navn | Dansk navn | Geografisk område | Prioritering | Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen. |
| Panulirus argus | Caribisk languster | Det vestlige centrale Atlanterhav | Høj |
| Strombus gigas | Kæmpekonkylie | Det vestlige centrale Atlanterhav | Høj |
| Selachii, Rajidae | Hajer og rokker | Det vestlige centrale Atlanterhav | Høj |
| Coryphaena hippurus | Guldmakrel | Det vestlige centrale Atlanterhav | Høj |
| Acanthocybium solandri | Wahoo | Det vestlige centrale Atlanterhav | Høj |
| Epinephelus guttatus | Havaborre | Det vestlige centrale Atlanterhav | Høj |
| Lutjanus vivanus | Silkesnapper | Det vestlige centrale Atlanterhav | Høj |
| Lutjanus buccanella | Sortfinnet snapper | Det vestlige centrale Atlanterhav | Høj |
| Lutjanus campechanus | Nordlig snapper | Det vestlige centrale Atlanterhav | Høj |
| Penaeus subtilis | Rejer (Penaeusarter) | Fransk Guyanas EEZ | Høj |

ART

Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand.

Indsamlingshyppighed for biologiske variabler

Videnskabeligt navn

Dansk navn

Geografisk område

Prioritering

Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen.

Panulirus argus

Caribisk languster

Det vestlige centrale Atlanterhav

Høj

Strombus gigas

Kæmpekonkylie

Det vestlige centrale Atlanterhav

Høj

Selachii, Rajidae

Hajer og rokker

Det vestlige centrale Atlanterhav

Høj

Coryphaena hippurus

Guldmakrel

Det vestlige centrale Atlanterhav

Høj

Acanthocybium solandri

Wahoo

Det vestlige centrale Atlanterhav

Høj

Epinephelus guttatus

Havaborre

Det vestlige centrale Atlanterhav

Høj

Lutjanus vivanus

Silkesnapper

Det vestlige centrale Atlanterhav

Høj

Lutjanus buccanella

Sortfinnet snapper

Det vestlige centrale Atlanterhav

Høj

Lutjanus campechanus

Nordlig snapper

Det vestlige centrale Atlanterhav

Høj

Penaeus subtilis

Rejer (Penaeusarter)

Fransk Guyanas EEZ

Høj

IOTC (Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean)

| ART
  Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand. | Indsamlingshyppighed for biologiske variabler |
| --- | --- |
| Videnskabeligt navn | Dansk navn | Geografisk område | Prioritering | Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen. |
| Thunnus albacares | Gulfinnet tun | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Thunnus obesus | Storøjet tun | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Katsuwonus pelamis | Bugstribet bonit | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Thunnus alalunga | Hvid tun | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Xiphias gladius | Sværdfisk | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Makaira nigricans (eller mazara) | Blå marlin | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Makaira indica | Sort marlin | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Tetrapturus audax | Stribet marlin | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Istiophorus platypterus | Stillehavssejlfisk | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Auxis rochei | Fregatmakrel | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Mellemhøj |
| Auxis thazard | Auxide | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Mellemhøj |
| Euthynnus affinis | Lille thunnin | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Mellemhøj |
| Thunnus tonggol | Tonggol-tun | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Mellemhøj |
| Scomberomorus guttatus | Indopacifisk kongemakrel | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Mellemhøj |
| Scomberomorus commerson | Indisk kongemakrel | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Mellemhøj |
| Prionace glauca | Blåhaj | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Alopias superciliosus | Storøjet rævehaj | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Carcharhinus falciformes | Silkehaj | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Carcharhinus longimanus | Hvidtippet haj | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Alopias pelagicus | Pelagisk rævehaj | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |
| Sphyrna lewini | Indopacifisk hammerhaj | Det vestlige og østlige Indiske Ocean | Høj |

ART

Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand.

Indsamlingshyppighed for biologiske variabler

Videnskabeligt navn

Dansk navn

Geografisk område

Prioritering

Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen.

Thunnus albacares

Gulfinnet tun

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Thunnus obesus

Storøjet tun

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Katsuwonus pelamis

Bugstribet bonit

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Thunnus alalunga

Hvid tun

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Xiphias gladius

Sværdfisk

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Makaira nigricans (eller mazara)

Blå marlin

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Makaira indica

Sort marlin

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Tetrapturus audax

Stribet marlin

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Istiophorus platypterus

Stillehavssejlfisk

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Auxis rochei

Fregatmakrel

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Mellemhøj

Auxis thazard

Auxide

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Mellemhøj

Euthynnus affinis

Lille thunnin

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Mellemhøj

Thunnus tonggol

Tonggol-tun

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Mellemhøj

Scomberomorus guttatus

Indopacifisk kongemakrel

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Mellemhøj

Scomberomorus commerson

Indisk kongemakrel

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Mellemhøj

Prionace glauca

Blåhaj

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Alopias superciliosus

Storøjet rævehaj

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Carcharhinus falciformes

Silkehaj

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Carcharhinus longimanus

Hvidtippet haj

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Alopias pelagicus

Pelagisk rævehaj

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Sphyrna lewini

Indopacifisk hammerhaj

Det vestlige og østlige Indiske Ocean

Høj

Andre RFFO'er

| ART
  Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand. | Indsamlingshyppighed for biologiske variabler |
| --- | --- |
| Videnskabeligt navn | Dansk navn | Geografisk område | Prioritering | Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen. |
| Trachurus murphyi | Hestemakrel | SPRFMO-konventionsområdet | Høj |
| Euphausia superba | Antarktisk lyskrebs | CCAMLR-konventionsområdet | Høj |
| Dissostichus spp.

  Dissostichus eleginoides og Dissostichus mawsoni) | Isfisk | CCAMLR-konventionsområdet | Høj |
| Champsocephalus gunnari | Båndet isfisk | CCAMLR-konventionsområdet | Lav |
| Fisk, bløddyr, krebsdyr og andre sedentære arter i kompetenceområdet, undtagen: i) sedæntære arter henhørende under kyststaters fiskerijurisdiktion i henhold til artikel 77, stk. 4, i FN's havretskonvention af 1982 og ii) de stærkt vandrende arter, der er opført i bilag I til FN's havretskonvention af 1982 | SIOFA-konventionsområdet | | |

ART

Ved udarbejdelsen af prøveudtagningsplaner med henblik på indsamling af biologiske data som omhandlet i dette bilags kapitel III tages der hensyn til den geografiske udbredelse af bestandene, som er fastlagt af de kompetente regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) eller regionale fiskeriorganisationer, og der fastlægges en passende prøveudtagningsindsats for hver bestand.

Indsamlingshyppighed for biologiske variabler

Videnskabeligt navn

Dansk navn

Geografisk område

Prioritering

Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen.

Trachurus murphyi

Hestemakrel

SPRFMO-konventionsområdet

Høj

Euphausia superba

Antarktisk lyskrebs

CCAMLR-konventionsområdet

Høj

Dissostichus spp.

Dissostichus eleginoides og Dissostichus mawsoni)

Isfisk

CCAMLR-konventionsområdet

Høj

Champsocephalus gunnari

Båndet isfisk

CCAMLR-konventionsområdet

Lav

Fisk, bløddyr, krebsdyr og andre sedentære arter i kompetenceområdet, undtagen: i) sedæntære arter henhørende under kyststaters fiskerijurisdiktion i henhold til artikel 77, stk. 4, i FN's havretskonvention af 1982 og ii) de stærkt vandrende arter, der er opført i bilag I til FN's havretskonvention af 1982

SIOFA-konventionsområdet

| (1) | Denne tabel erstatter tabel 1C i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251. |
| --- | --- |

(1)

BIOLOGISKE DATA

Tabel 1D
   (18)

Arter, der skal overvåges inden for rammerne af beskyttelsesprogrammer i EU eller i henhold til internationale forpligtelser

| Dansk navn | Videnskabeligt navn | Region/RFFO | Retsregler |
| --- | --- | --- | --- |
| Benfisk | Teleostei | | |
| Stører | Acipenser spp. | Middelhavet og Sortehavet, Østersøen, OSPAR II, IV | Bilag II til Barcelonakonventionen (19), bilag IV til Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol (protokol om bevarelse af biodiversiteten i og landskabet omkring Sortehavet (i det følgende benævnt »biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen«), OSPAR (20), Helsingforskonventionen (21) |
| Glathovedfisk | Alepocephalidae | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter (22) |
| Bairds glathovedfisk | Alepocephalus bairdii | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Rissos glathovedfisk | Alepocephalus rostratus | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Kaspisk stamsild | Alosa immaculata | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Majsild | Alosa alosa | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Almindelig helt/snæbel | Coregonus lavaretus | OSPAR II | OSPAR |
| Torsk | Gadus morhua | OSPAR II, III, Østersøen | OSPAR, Helsingforskonventionen |
| Almindelig søhest | Hippocampus guttulatus (synonym: Hippocampus ramulosus) | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR |
| Kortsnudet søhest | Hippocampus hippocampus | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR |
| Kaspisk stamsild | Alosa tanaica | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Blå antimora | Antimora rostrata | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Sort sabelfisk | Aphanopus carbo | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Strømpebåndsfisk | Aphanopus intermedius | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Krebs | Astacus spp. | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Storskællet stribefisk | Atherina pontica | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Hornfisk | Belone belone euxini Günther | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Berycider | Beryx spp. | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Brotula | Cataetyx laticeps | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Hetling | Coregonus albula | Østersøen | Henstilling fra det regionale koordineringsmøde for Østersøen |
| Stenbider | Cyclopterus lumpus | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Sorthalet havrude | Diplodus annularis | Middelhavet | Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (23) (mindstereferencestørrelse) |
| Spidssnudet havrude | Diplodus puntazzo | Middelhavet | Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse) |
| Sorthale | Diplodus sargus | Middelhavet | Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse) |
| Tobåndet havrude | Diplodus vulgaris | Middelhavet | Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse) |
| Sort patagonisk isfisk | Dissostichus eleginoides | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Antarktisk isfisk | Dissostichus mawsoni | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Havaborrer | Epinephelus spp. | Middelhavet | Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse) |
| Teleskopkardinalfisk | Epigonus telescopus | Alle regioner | Sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Kutlinger | Gobiidae | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Blåkæft | Helicolenus dactylopterus | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Atlanterhavshelleflynder | Hippoglossus hippoglossus | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Orange savbug | Hoplostethus atlanticus | Alle regioner, OSPAR I, V | Sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Middelhavssavbug | Hoplosthetus mediterraneus | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Strømpebåndfisk | Lepidopus caudatus | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Stribet blankesten | Lithognathus mormyrus | Middelhavet | Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse) |
| Guldmulte | Liza aurata | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Springmulte | Liza saliens | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Esmarks ålebrosme | Lycodes esmarkii | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Langhaler med undtagelse af skolæst og nordlig skolæst | Macrouridae undtagen Coryphaenoides rupestris og Macrourus berglax | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Nordlig skolæst | Macrourus berglax | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Hvilling | Merlangius merlangus | Østersøen og Sortehavet | Henstilling fra det regionale koordineringsmøde for Østersøen, bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Europæisk ål | Anguilla anguilla | OSPAR I, II, III, IV, Østersøen | OSPAR, Helsingforskonventionen |
| Atlanterhavslaks | *Salmo salar | OSPAR I, II, III, IV, Østersøen | OSPAR, Helsingforskonventionen |
| Almindelig tun | *Thunnus thynnus | OSPAR V | OSPAR, Helsingforskonventionen |
| Byrkelange | Molva dypterygia | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Almindelig dybhavstorsk | Mora moro | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Multe | Mugil spp. | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Geddetryne | Nesiarchus nasutus | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Chemnitz' pigål | Notocanthus chemnitzii | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Europæisk smelt | Osmerus eperlanus | Østersøen | Henstilling fra det regionale koordineringsmøde for Østersøen, Helsingforskonventionen |
| Akarnaisk blankesten | Pagellus acarne | Middelhavet | Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse) |
| Spidstandet blankesten | Pagellus bogaraveo | Middelhavet | Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse) |
| Almindelig blankesten | Pagrus pagrus | Middelhavet | Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse) |
| Vragfisk | Polyprion americanus | Middelhavet | Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse) |
| Vragfisk | Polyprion americanus | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Blåbars | Pomatomus saltatrix | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Lille rødfisk | Sebastes viviparus | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Beluga | Huso huso | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Pigget dragehovedfisk | Trachyscorpia cristulata | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Havbrasen | Brama spp. | Underområde 1.1, 1.2, 1.3 og Sortehavet — underområde 29 | Bilag VIII til Rådets forordning (EF) nr. 894/97 (24) |
| Spansk makrel | Scomber colias Gmelin | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Kutling | Crystallogobius linearis | Sortehavet | Nationale forvaltningsplaner |
| Havmus | Chimaera monstrosa | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Majsild | Alosa alosa | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Stamsild | Alosa fallax | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Efterårsgydende sild | Clupea harengus subsp. | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Brasenflire | Abramis ballerus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Almindelig løje | Alburnus alburnus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Asp | Aspius aspius | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Flodbarbe | Barbus barbus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Almindelig grundling | Gobio gobio | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Sabelkarpe | Pelecus cultratus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Elritse | Phoxinus phoxinus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Almindelig vimme | Vimba vimba | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Pigsmerling | Cobitis taenia | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Ørred | Salmo trutta | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Hetling | Coregonus albula | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Almindelig helt | Coregonus balticus Synonym: Coregonus lavaretus, vandrende | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Almindelig helt | Coregonus maraena Synonym: Coregonus lavaretus, stationære | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Pallas's houting (helt) | Coregonus pallasii | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Europæisk smelt | Osmerus eperlanomarinus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Sort havtaske | Lophius budegassa | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Tangsnarre | Spinachia spinachia | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Snippe | Entelurus aequoreus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Stor næbsnog | Nerophis ophidion | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Krumsnudet næbsnog | Nerophis lumbriciformis | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Stor tangnål | Syngnathus acus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Almindelig tangnål | Syngnathus typhle | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Skolæst | Coryphaenoides rupestris | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Kuller | Melanogrammus aeglefinus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Lubbe | Pollachius pollachius | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Lange | Molva molva | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Spidshalet langebarn | Lumpenus lampretaeformis | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Stor rødfisk | Sebastes marinus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Lille rødfisk | Sebastes viviparus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Hvidfinnet ferskvandsulk | Cottus gobio | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Finnestribet ferskvandsulk | Cottus poecilopus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Almindelig ulk | Myoxocephalus scorpius | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Langtornet ulk | Taurulus bubalis | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Hornulk | Triglopsis quadricornis | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Stenbider | Cyclopterus lumpus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Finnebræmmet ringbug | Liparis liparis | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Særfinnet ringbug | Liparis montagui | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Sanktpetersfisk | Zeus faber | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Havbars | Dicentrarchus labrax | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Berggylte | Labrus bergylta | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Rødnæb/blåstak | Labrus mixtus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Savgylte | Symphodus melops | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Fjæsing | Trachinus draco | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Stribet havkat | Anarhichas lupus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Havtobis | Ammodytes marinus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Kysttobis | Ammodytes tobianus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Spættet kutling | Pomatoschistus pictus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Fregatmakrel | Auxis rochei | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Thunnin | Euthynnus alleteratus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Ustribet pelamide | Orcynopsis unicolor | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Almindelig makrel | Scomber scombrus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Atlanterhavshelleflynder | Hippoglossus hippoglossus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Sværdfisk | Xiphias gladius | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Almindelig sortfisk | Centrolophus niger | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Bruskfisk | Chondrichthyes | | |
| Knivtandet savrokke | Anoxypristis cuspidata | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Almindelig næbhaj | Deania calcea | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Glat lanternehaj | Etmopterus pusillus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Dværgsavrokke | Pristis clavata | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Grøn savrokke | Pristis zijsron | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Sortbuget rokke | Raja (Dipturus) nidarosiensis | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Sømrokke | Raja clavata | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — OSPAR, Helsingforskonventionen |
| Broget rokke | Raja undulata | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Stillehavsrævehaj | Alopias pelagicus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Storøjet rævehaj | Alopias superciliosus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Almindelig rævehaj | Alopias vulpinus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — Helsingforskonventionen |
| Tærbe | Amblyraja radiata | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Islandsk kattehaj | Apristurus spp. | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Silkehaj | Carcharhinus falciformis | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Galapagoshaj | Carcharhinus galapagensis | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Hvidtippet haj | Carcharhinus longimanus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Revlehaj | Carcharhinus plumbeus | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II |
| Sandtigerhaj | Carcharias taurus | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II |
| Stor hvid haj | Carcharodon carcharias | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Ru pighaj | Centrophorus granulosus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag III, OSPAR |
| Ru pighajarter | Centrophorus spp. | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Brun pighaj | Centrophorus squamosus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — OSPAR |
| Fabricius' sorthaj | Centroscyllium fabricii | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Portugisisk fløjlshaj | Centroscymnus coelolepis | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter — OSPAR |
| Langsnudet fløjlshaj | Centroscymnus crepidater | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Brugde | Cetorhinus maximus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — OSPAR, Helsingforskonventionen |
| Havmus | Chimaera monstrosa | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Kravehaj | Chlamydoselachus anguineus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Chokoladehaj | Dalatias licha | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Pigrokke | Dasyatis pastinaca | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen, Helsingforskonventionen |
| Almindelig næbhaj | Deania calcea | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Skade | Dipturus batis | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II, OSPAR, Helsingforskonventionen |
| Spidsrokke | *Rostroraja alba | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Lyshaj | Etmopterus princeps | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Sorthaj | Etmopterus spinax | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter — Helsingforskonventionen |
| Vingehovedet hammerhaj | Eusphyra blochii | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Gråhaj | Galeorhinus galeus | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II, Helsingforskonventionen |
| Ringhaj | Galeus melastomus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Rødhaj | Galeus murinus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Sommerfuglerokke | Gymnura altavela | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II |
| Perlohaj | Heptranchias perlo | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag III |
| Rundnæset seksgællet haj | Hexanchus griseus | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II, Helsingforskonventionen |
| Storøjet havmus | Hydrolagus mirabilis | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Kortfinnet makohaj | Isurus oxyrinchus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Langfinnet makohaj | Isurus paucus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Sildehaj | Lamna nasus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — OSPAR, Helsingforskonventionen |
| Sandrokke | Leucoraja circularis | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II |
| Maltesisk rokke | Leucoraja melitensis | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II |
| Djævlerokke | Manta alfredi | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Almindelig djævlerokke | Manta birostris | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee | Mobula eregoodootenkee | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Vestatlantisk djævlerokke | Mobula hypostoma | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Pighalet djævlerokke | Mobula japanica | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Djævlerokke af arten Mobula kuhlii | Mobula kuhlii | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Lille djævlerokke | Mobula mobular | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Djævlerokke af arten Mobula munk | Mobula munkiana | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Lille guineadjævlerokke | Mobula rochebrunei | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Chilensk djævlerokke | Mobula tarapacana | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Glathalet djævlerokke | Mobula thurstoni | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Stjernehaj | Mustelus asterias | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag III |
| Glathaj | Mustelus mustelus | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag III |
| Sortplettet glathaj | Mustelus punctulatus | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag III |
| Sortmundet haj | Galeus melanostomus | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Småplettet rødhaj | Scyliorhinus canicula | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Tærbe | Amblyraja radiata | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Gøgerokke | Leucoraja fullonica | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Marmoreret elektrisk rokke | Torpedo marmorata | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Spidsfinnet trekanthaj | Oxynotus paradoxus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Småtandet savrokke | Pristis pectinata | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II |
| Almindelig savrokke | Pristis pristis | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II |
| Krokodillehaj | Pseudocarcharias kamoharai | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Pelagisk pigrokke | Pteroplatytrygon violacea | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Fyllas rokke | Raja fyllae | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Arktisk rokke | Raja hyperborea | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Sortbuget rokke | Raja nidarosiensus | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Storplettet rokke | Raja montagui | OSPAR I, II, III, IV | OSPAR, Helsingforskonventionen |
| Hvalhaj | Rhincodon typus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Sortkindet guitarfisk | Rhinobatos cemiculus | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II |
| Almindelig guitarfisk | Rhinobatos rhinobatos | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II |
| Spydnæset havmus | Rhinochimaera atlantica | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Spidsrokke | Rostroraja alba | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II |
| Hajen Scymnodon ringens | Scymnodon ringens | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Andre hajer | Selachimorpha (eller Selachii), Batoidea (angives pr. art i overensstemmelse med landings-, overvågnings-, eller fangstdata) | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — Helsingforskonventionen |
| Grønlandshaj | Somniosus microcephalus | Alle have | RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter — Helsingforskonventionen |
| Indopacifisk hammerhaj | Sphyrna lewini | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Stor hammerhaj | Sphyrna mokarran | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Almindelig hammerhaj | Sphyrna zygaena | Alle have | RFFO'er — høj prioritering |
| Pighaj | Squalus acanthias | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag III, OSPAR, Helsingforskonventionen |
| Hajen Squatina aculeata | Squatina aculeata | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II |
| Hajen Squatina oculata | Squatina oculata | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II |
| Havengel | Squatina squatina | Alle have + Middelhavet og Sortehavet | RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II, OSPAR, Helsingforskonventionen |
| Havlampret | Petromyzon marinus | OSPAR I, II, III, IV | OSPAR, Helsingforskonventionen |
| Flodlampret | Lampetra fluviatilis | Østersøen | Helsingforskonventionen |
| Pattedyr | Mammalia | | |
| Hvaler — alle arter | Cetacea — alle arter | Alle områder | Rådets direktiv 92/43/EØF (25) |
| Vågehval | Balaenoptera acutorostrata | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 (26) og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Grønlandshval | Balaena mysticetus | OSPAR I | OSPAR |
| Blåhval | Balaenoptera musculus | OSPAR — alle bilag | OSPAR |
| Nordlig rethvalsdelfin | Eubalaena glacialis | OSPAR — alle bilag | OSPAR |
| Sejhval | Balaenoptera borealis | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Sildehval | Balaenoptera physalus | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Kortnæbbet almindelig delfin | Delphinus delphis | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Nordkaper | Eubalaena glacialis | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Langluffet grindehval | Globicephala melas | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Halvgrindehval | Grampus griseus | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Dværgkaskelot | Kogia simus | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Pukkelhval | Megaptera novaeangliae | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Blainvilles næbhval | Mesoplodon densirostris | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Spækhugger | Orcinus orca | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Almindeligt marsvin | Phocoena phocoena | Middelhavet, OSPAR II, III | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen; direktiv 92/43/EØF |
| Kaskelothval | Physeter macrocephalus | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Halvspækhugger | Pseudorca crassidens | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Stribet delfin | Stenella coeruleoalba | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Rundtandet delfin | Steno bredanensis | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Øresvin | Tursiops truncatus | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Småhovedet hval | Ziphius cavirostris | Middelhavet | GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Munkesæl | Monachus monachus | Alle områder | GFCM/35/2011/5 og bilag II til Barcelonakonventionen; direktiv 92/43/EØF |
| Saimaa-ringsæl | Phoca hispida saimensis | Alle områder | Direktiv 92/43/EØF |
| Gråsæl | Halichoerus grypus | Alle områder | Direktiv 92/43/EØF |
| Spættet sæl | Phoca vitulina | Alle områder | Direktiv 92/43/EØF |
| Østersøringsæl | Phoca hispida bottnica | Alle områder | Direktiv 92/43/EØF |
| Fugle | Aves | | |
| Atlantisk skråpe | Calonectris borealis | Alle områder | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (27) |
| Skarv | Phalacrocorax carbo | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Sule | Morus bassanus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Søpapegøje | Fratercula arctica | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Balearskråpe | Puffinus mauretanicus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Hættemåge | Larus ridibundus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Sortand | Melanitta nigra | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Topskarv | Phalacrocorax aristotelis | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Storskråpe | Ardenna gravis | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Almindelig skråpe | Puffinus puffinus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Mallemuk | Fulmarus glacialis | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Kuhls skråpe | Calonectris diomedea | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Sodfarvet skråpe | Ardenna grisea | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Ægæerskråpe | Puffinus yelkouan | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Audouinsmåge | Larus audouinii | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Islandsk hvinand | Bucephala islandica | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Spidshalet petrel | Bulweria bulwerii | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Hvinand | Bucephala clangula | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Sølvmåge | Larus argentatus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Gråmåge | Larus hyperboreus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Svartbag | Larus marinus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Storkjove | Catharacta skua | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Bjergand | Aythya marila | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF; bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Taffeland | Aythya ferina | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Sildemåge | Larus fuscus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Søkonge | Alle alle | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Lille kjove | Stercorarius longicaudus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Alk | Alca torda | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Almindelig kjove | Stercorarius parasiticus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Sortstrubet lom | Gavia arctica | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Tropeskråpe | Puffinus lherminieri | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Tejst | Cepphus grylle | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Amerikansk sortand | Melanitta americana | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Sorthalset lappedykker | Podiceps nigricollis | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Kaspisk måge | Larus cachinnans | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Ederfugl | Somateria mollissima | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Lomvie | Uria aalge | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Islom | Gavia immer | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Stor skallesluger | Mergus merganser | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Toppet lappedykker | Podiceps cristatus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Strømand | Histrionicus histrionicus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Nordisk lappedykker | Podiceps auritus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Hvidvinget måge | Larus glaucoides | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Kongeederfugl | Somateria spectabilis | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Havlit | Clangula hyemalis | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Sorthovedet måge | Larus melanocephalus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Stormmåge | Larus canus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Toppet skallesluger | Mergus serrator | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Gråstrubet lappedykker | Podiceps grisegena | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Rødstrubet lom | Gavia stellata | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Tyndnæbbet måge | Larus genei | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Stellersand | Polysticta stelleri | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Mellemkjove | Stercorarius pomarinus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Polarlomvie | Uria lomvia | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Fløjlsand | Melanitta fusca | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Hvidnæbbet lom | Gavia adamsii | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Middelhavssølvmåge | Larus michahellis | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Madeirapetrel | Pterodroma madeira | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Stor sorthovedet måge | Larus ichthyaetus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Ride | Rissa tridactyla | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Almindelig pelikan | Pelecanus onocrotalus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Stor stormsvale | Oceanodroma leucorhoa | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Thorshane | Phalaropus fulicarius | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Odinshane | Phalaropus lobatus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Wilsons stormsvale | Oceanites oceanicus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Havterne | Sterna paradisaea | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Madeirastormsvale | Hydrobates castro | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Sortterne | Chlidonias niger | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Rovterne | Hydroprogne caspia | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Sandterne | Gelochelidon nilotica | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Fjordterne | Sterna hirundo | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Desertas petrel | Pterodroma deserta | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Ismåge | Pagophila eburnea | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Bengalterne | Thalasseus bengalensis | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Dværgmåge | Hydrocoloeus minutus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Dværgterne | Sternula albifrons | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Acorerstormsvale | Hydrobates monteiroi | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Rosenterne | Sterna dougallii | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Rosenmåge | Rhodostethia rosea | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Sabinemåge | Xema sabini | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Splitterne | Thalasseus sandvicensis | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Inuitmåge | Larus thayeri | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Fregatstormsvale | Pelagodroma marina | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Lille stormsvale | Hydrobates pelagicus | Alle områder | Direktiv 2009/147/EF |
| Baltisk sildemåge | Larus fuscus fuscus | OSPAR I | OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang |
| Ismåge | Pagophila eburnea | OSPAR I | OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang |
| Stellersand | Polysticta stelleri | OSPAR I | OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang |
| Lille skråpe | Puffinus assimilis baroli (auct.incert.) | OSPAR V | OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang |
| Balearskråpe | Puffinus mauretanicus | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang |
| Ride | Rissa tridactyla | OSPAR I, II | OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang |
| Rosenterne | Sterna dougallii | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang |
| Iberisk lomvie | Uria aalge — iberisk population (synonymer: Uria aalge albionis, Uria aalge ibericus) | OSPAR IV | OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang |
| Polarlomvie | Uria lomvia | OSPAR I | OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang |
| Krybdyr | Reptilia | | |
| Bastardskildpadde | Lepidochelys kempii | Alle områder | Direktiv 92/43/EØF; GFCM/35/2011/4 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Uægte karetskildpadde | Caretta caretta | Alle områder | Direktiv 92/43/EØF; GFCM/35/2011/4 og bilag II til Barcelonakonventionen, OSPAR |
| Læderskildpadde | Dermochelys coriacea | Alle områder | Direktiv 92/43/EØF; GFCM/35/2011/4 og bilag II til Barcelonakonventionen, OSPAR |
| Ægte karetskildpadde | Eretmochelys imbricata | Alle områder | Direktiv 92/43/EØF; GFCM/35/2011/4 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Suppeskildpadde | Chelonia mydas | Alle områder | Direktiv 92/43/EØF; GFCM/35/2011/4 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Blødskjoldet skildpadde af arten Trionyx triunguis | Trionyx triunguis | Middelhavet | GFCM/35/2011/4 og bilag II til Barcelonakonventionen |
| Bløddyr | Mollusca | | |
| Almindelig venusmusling | Chamelea gallina | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Toskallet bløddyr af arten Donacilla cornea | Donacilla cornea | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Eledoneblæksprutter | Eledone spp. | Alle områder | Nationale forvaltningsplaner |
| Middelhavsblåmusling | Mytilus galloprovincialis | Alle områder i Middelhavet | Nationale forvaltningsplaner |
| Middelhavsblåmusling | Mytilus galloprovincialis | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| | | | |
| Albueskælarter | Patella spp. | Middelhavet | Bilag II til Barcelonakonventionen |
| Asiatisk konksnegl | Rapana venosa | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Knortet hjertemusling | Acanthocardia tuberculata | Alle områder | Nationale forvaltningsplaner |
| Pigsnegl | Bolinus brandaris | Alle områder | Nationale forvaltningsplaner |
| Glat callista | Callista chione | Alle områder | Nationale forvaltningsplaner |
| Bløddyr af arten Donax trunculus | Donax trunculus | Alle områder | Nationale forvaltningsplaner |
| Molboøsters | Arctica islandica | OSPAR II | OSPAR |
| Rur af arten Megabalanus azoricus | Megabalanus azoricus | OSPAR V — overalt, hvor den forekommer | OSPAR |
| Purpursnegl | Nucella lapillus | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Flad østers | Ostrea edulis | OSPAR II | OSPAR |
| Albueskæl af arten Patella ulyssiponensis aspera | Patella ulyssiponensis aspera | Alle bilag til OSPAR — overalt, hvor den forekommer | OSPAR |
| Krebsdyr | Crustacea | | |
| Hummer | Homarus gammarus | Middelhavet | Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse) |
| Dybvandskrabbe | Chaceon (Geryon) affinis | Alle regioner | Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter |
| Hestereje | Crangon crangon | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Fjordreje | Palaemon adspersus | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Tangreje | Palaemon elegans | Sortehavet | Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen |
| Langustere | Palinuridae | Middelhavet | Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse) |
| Cnidarier | Cnidaria | | |
| Ædelkoral | Corallium rubrum | Middelhavet | GFCM/36/2012/1 og GFCM/35/2011/2 |

Dansk navn

Videnskabeligt navn

Region/RFFO

Retsregler

Benfisk

Teleostei

Stører

Acipenser spp.

Middelhavet og Sortehavet, Østersøen, OSPAR II, IV

Bilag II til Barcelonakonventionen (19), bilag IV til Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol (protokol om bevarelse af biodiversiteten i og landskabet omkring Sortehavet (i det følgende benævnt »biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen«), OSPAR (20), Helsingforskonventionen (21)

Glathovedfisk

Alepocephalidae

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter (22)

Bairds glathovedfisk

Alepocephalus bairdii

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Rissos glathovedfisk

Alepocephalus rostratus

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Kaspisk stamsild

Alosa immaculata

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Majsild

Alosa alosa

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Almindelig helt/snæbel

Coregonus lavaretus

OSPAR II

OSPAR

Torsk

Gadus morhua

OSPAR II, III, Østersøen

OSPAR, Helsingforskonventionen

Almindelig søhest

Hippocampus guttulatus (synonym: Hippocampus ramulosus)

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR

Kortsnudet søhest

Hippocampus hippocampus

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR

Kaspisk stamsild

Alosa tanaica

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Blå antimora

Antimora rostrata

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Sort sabelfisk

Aphanopus carbo

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Strømpebåndsfisk

Aphanopus intermedius

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Krebs

Astacus spp.

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Storskællet stribefisk

Atherina pontica

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Hornfisk

Belone belone euxini Günther

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Berycider

Beryx spp.

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Brotula

Cataetyx laticeps

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Hetling

Coregonus albula

Østersøen

Henstilling fra det regionale koordineringsmøde for Østersøen

Stenbider

Cyclopterus lumpus

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Sorthalet havrude

Diplodus annularis

Middelhavet

Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (23) (mindstereferencestørrelse)

Spidssnudet havrude

Diplodus puntazzo

Middelhavet

Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse)

Sorthale

Diplodus sargus

Middelhavet

Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse)

Tobåndet havrude

Diplodus vulgaris

Middelhavet

Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse)

Sort patagonisk isfisk

Dissostichus eleginoides

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Antarktisk isfisk

Dissostichus mawsoni

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Havaborrer

Epinephelus spp.

Middelhavet

Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse)

Teleskopkardinalfisk

Epigonus telescopus

Alle regioner

Sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Kutlinger

Gobiidae

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Blåkæft

Helicolenus dactylopterus

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Atlanterhavshelleflynder

Hippoglossus hippoglossus

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Orange savbug

Hoplostethus atlanticus

Alle regioner, OSPAR I, V

Sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Middelhavssavbug

Hoplosthetus mediterraneus

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Strømpebåndfisk

Lepidopus caudatus

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Stribet blankesten

Lithognathus mormyrus

Middelhavet

Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse)

Guldmulte

Liza aurata

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Springmulte

Liza saliens

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Esmarks ålebrosme

Lycodes esmarkii

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Langhaler med undtagelse af skolæst og nordlig skolæst

Macrouridae undtagen Coryphaenoides rupestris og Macrourus berglax

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Nordlig skolæst

Macrourus berglax

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Hvilling

Merlangius merlangus

Østersøen og Sortehavet

Henstilling fra det regionale koordineringsmøde for Østersøen, bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Europæisk ål

Anguilla anguilla

OSPAR I, II, III, IV, Østersøen

OSPAR, Helsingforskonventionen

Atlanterhavslaks

*Salmo salar

OSPAR I, II, III, IV, Østersøen

OSPAR, Helsingforskonventionen

Almindelig tun

*Thunnus thynnus

OSPAR V

OSPAR, Helsingforskonventionen

Byrkelange

Molva dypterygia

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Almindelig dybhavstorsk

Mora moro

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Multe

Mugil spp.

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Geddetryne

Nesiarchus nasutus

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Chemnitz' pigål

Notocanthus chemnitzii

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Europæisk smelt

Osmerus eperlanus

Østersøen

Henstilling fra det regionale koordineringsmøde for Østersøen, Helsingforskonventionen

Akarnaisk blankesten

Pagellus acarne

Middelhavet

Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse)

Spidstandet blankesten

Pagellus bogaraveo

Middelhavet

Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse)

Almindelig blankesten

Pagrus pagrus

Middelhavet

Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse)

Vragfisk

Polyprion americanus

Middelhavet

Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse)

Vragfisk

Polyprion americanus

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Blåbars

Pomatomus saltatrix

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Lille rødfisk

Sebastes viviparus

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Beluga

Huso huso

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Pigget dragehovedfisk

Trachyscorpia cristulata

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Havbrasen

Brama spp.

Underområde 1.1, 1.2, 1.3 og Sortehavet — underområde 29

Bilag VIII til Rådets forordning (EF) nr. 894/97 (24)

Spansk makrel

Scomber colias Gmelin

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Kutling

Crystallogobius linearis

Sortehavet

Nationale forvaltningsplaner

Havmus

Chimaera monstrosa

Østersøen

Helsingforskonventionen

Majsild

Alosa alosa

Østersøen

Helsingforskonventionen

Stamsild

Alosa fallax

Østersøen

Helsingforskonventionen

Efterårsgydende sild

Clupea harengus subsp.

Østersøen

Helsingforskonventionen

Brasenflire

Abramis ballerus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Almindelig løje

Alburnus alburnus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Asp

Aspius aspius

Østersøen

Helsingforskonventionen

Flodbarbe

Barbus barbus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Almindelig grundling

Gobio gobio

Østersøen

Helsingforskonventionen

Sabelkarpe

Pelecus cultratus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Elritse

Phoxinus phoxinus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Almindelig vimme

Vimba vimba

Østersøen

Helsingforskonventionen

Pigsmerling

Cobitis taenia

Østersøen

Helsingforskonventionen

Ørred

Salmo trutta

Østersøen

Helsingforskonventionen

Hetling

Coregonus albula

Østersøen

Helsingforskonventionen

Almindelig helt

Coregonus balticus Synonym: Coregonus lavaretus, vandrende

Østersøen

Helsingforskonventionen

Almindelig helt

Coregonus maraena Synonym: Coregonus lavaretus, stationære

Østersøen

Helsingforskonventionen

Pallas's houting (helt)

Coregonus pallasii

Østersøen

Helsingforskonventionen

Europæisk smelt

Osmerus eperlanomarinus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Sort havtaske

Lophius budegassa

Østersøen

Helsingforskonventionen

Tangsnarre

Spinachia spinachia

Østersøen

Helsingforskonventionen

Snippe

Entelurus aequoreus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Stor næbsnog

Nerophis ophidion

Østersøen

Helsingforskonventionen

Krumsnudet næbsnog

Nerophis lumbriciformis

Østersøen

Helsingforskonventionen

Stor tangnål

Syngnathus acus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Almindelig tangnål

Syngnathus typhle

Østersøen

Helsingforskonventionen

Skolæst

Coryphaenoides rupestris

Østersøen

Helsingforskonventionen

Kuller

Melanogrammus aeglefinus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Lubbe

Pollachius pollachius

Østersøen

Helsingforskonventionen

Lange

Molva molva

Østersøen

Helsingforskonventionen

Spidshalet langebarn

Lumpenus lampretaeformis

Østersøen

Helsingforskonventionen

Stor rødfisk

Sebastes marinus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Lille rødfisk

Sebastes viviparus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Hvidfinnet ferskvandsulk

Cottus gobio

Østersøen

Helsingforskonventionen

Finnestribet ferskvandsulk

Cottus poecilopus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Almindelig ulk

Myoxocephalus scorpius

Østersøen

Helsingforskonventionen

Langtornet ulk

Taurulus bubalis

Østersøen

Helsingforskonventionen

Hornulk

Triglopsis quadricornis

Østersøen

Helsingforskonventionen

Stenbider

Cyclopterus lumpus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Finnebræmmet ringbug

Liparis liparis

Østersøen

Helsingforskonventionen

Særfinnet ringbug

Liparis montagui

Østersøen

Helsingforskonventionen

Sanktpetersfisk

Zeus faber

Østersøen

Helsingforskonventionen

Havbars

Dicentrarchus labrax

Østersøen

Helsingforskonventionen

Berggylte

Labrus bergylta

Østersøen

Helsingforskonventionen

Rødnæb/blåstak

Labrus mixtus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Savgylte

Symphodus melops

Østersøen

Helsingforskonventionen

Fjæsing

Trachinus draco

Østersøen

Helsingforskonventionen

Stribet havkat

Anarhichas lupus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Havtobis

Ammodytes marinus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Kysttobis

Ammodytes tobianus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Spættet kutling

Pomatoschistus pictus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Fregatmakrel

Auxis rochei

Østersøen

Helsingforskonventionen

Thunnin

Euthynnus alleteratus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Ustribet pelamide

Orcynopsis unicolor

Østersøen

Helsingforskonventionen

Almindelig makrel

Scomber scombrus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Atlanterhavshelleflynder

Hippoglossus hippoglossus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Sværdfisk

Xiphias gladius

Østersøen

Helsingforskonventionen

Almindelig sortfisk

Centrolophus niger

Østersøen

Helsingforskonventionen

Bruskfisk

Chondrichthyes

Knivtandet savrokke

Anoxypristis cuspidata

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Almindelig næbhaj

Deania calcea

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Glat lanternehaj

Etmopterus pusillus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Dværgsavrokke

Pristis clavata

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Grøn savrokke

Pristis zijsron

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Sortbuget rokke

Raja (Dipturus) nidarosiensis

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Sømrokke

Raja clavata

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — OSPAR, Helsingforskonventionen

Broget rokke

Raja undulata

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Stillehavsrævehaj

Alopias pelagicus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Storøjet rævehaj

Alopias superciliosus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Almindelig rævehaj

Alopias vulpinus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — Helsingforskonventionen

Tærbe

Amblyraja radiata

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Islandsk kattehaj

Apristurus spp.

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Silkehaj

Carcharhinus falciformis

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Galapagoshaj

Carcharhinus galapagensis

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Hvidtippet haj

Carcharhinus longimanus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Revlehaj

Carcharhinus plumbeus

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II

Sandtigerhaj

Carcharias taurus

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II

Stor hvid haj

Carcharodon carcharias

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Ru pighaj

Centrophorus granulosus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag III, OSPAR

Ru pighajarter

Centrophorus spp.

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Brun pighaj

Centrophorus squamosus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — OSPAR

Fabricius' sorthaj

Centroscyllium fabricii

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Portugisisk fløjlshaj

Centroscymnus coelolepis

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter — OSPAR

Langsnudet fløjlshaj

Centroscymnus crepidater

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Brugde

Cetorhinus maximus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — OSPAR, Helsingforskonventionen

Havmus

Chimaera monstrosa

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Kravehaj

Chlamydoselachus anguineus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Chokoladehaj

Dalatias licha

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Pigrokke

Dasyatis pastinaca

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen, Helsingforskonventionen

Almindelig næbhaj

Deania calcea

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Skade

Dipturus batis

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II, OSPAR, Helsingforskonventionen

Spidsrokke

*Rostroraja alba

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Lyshaj

Etmopterus princeps

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Sorthaj

Etmopterus spinax

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter — Helsingforskonventionen

Vingehovedet hammerhaj

Eusphyra blochii

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Gråhaj

Galeorhinus galeus

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II, Helsingforskonventionen

Ringhaj

Galeus melastomus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Rødhaj

Galeus murinus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Sommerfuglerokke

Gymnura altavela

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II

Perlohaj

Heptranchias perlo

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag III

Rundnæset seksgællet haj

Hexanchus griseus

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II, Helsingforskonventionen

Storøjet havmus

Hydrolagus mirabilis

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Kortfinnet makohaj

Isurus oxyrinchus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Langfinnet makohaj

Isurus paucus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Sildehaj

Lamna nasus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — OSPAR, Helsingforskonventionen

Sandrokke

Leucoraja circularis

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II

Maltesisk rokke

Leucoraja melitensis

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II

Djævlerokke

Manta alfredi

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Almindelig djævlerokke

Manta birostris

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee

Mobula eregoodootenkee

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Vestatlantisk djævlerokke

Mobula hypostoma

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Pighalet djævlerokke

Mobula japanica

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Djævlerokke af arten Mobula kuhlii

Mobula kuhlii

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Lille djævlerokke

Mobula mobular

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Djævlerokke af arten Mobula munk

Mobula munkiana

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Lille guineadjævlerokke

Mobula rochebrunei

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Chilensk djævlerokke

Mobula tarapacana

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Glathalet djævlerokke

Mobula thurstoni

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Stjernehaj

Mustelus asterias

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag III

Glathaj

Mustelus mustelus

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag III

Sortplettet glathaj

Mustelus punctulatus

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag III

Sortmundet haj

Galeus melanostomus

Østersøen

Helsingforskonventionen

Småplettet rødhaj

Scyliorhinus canicula

Østersøen

Helsingforskonventionen

Tærbe

Amblyraja radiata

Østersøen

Helsingforskonventionen

Gøgerokke

Leucoraja fullonica

Østersøen

Helsingforskonventionen

Marmoreret elektrisk rokke

Torpedo marmorata

Østersøen

Helsingforskonventionen

Spidsfinnet trekanthaj

Oxynotus paradoxus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — sårbare arter, relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Småtandet savrokke

Pristis pectinata

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II

Almindelig savrokke

Pristis pristis

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II

Krokodillehaj

Pseudocarcharias kamoharai

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Pelagisk pigrokke

Pteroplatytrygon violacea

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Fyllas rokke

Raja fyllae

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Arktisk rokke

Raja hyperborea

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Sortbuget rokke

Raja nidarosiensus

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Storplettet rokke

Raja montagui

OSPAR I, II, III, IV

OSPAR, Helsingforskonventionen

Hvalhaj

Rhincodon typus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Sortkindet guitarfisk

Rhinobatos cemiculus

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II

Almindelig guitarfisk

Rhinobatos rhinobatos

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II

Spydnæset havmus

Rhinochimaera atlantica

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Spidsrokke

Rostroraja alba

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II

Hajen Scymnodon ringens

Scymnodon ringens

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Andre hajer

Selachimorpha (eller Selachii), Batoidea (angives pr. art i overensstemmelse med landings-, overvågnings-, eller fangstdata)

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — Helsingforskonventionen

Grønlandshaj

Somniosus microcephalus

Alle have

RFFO'er — høj prioritering — relevant for fiskeriet efter dybhavsarter — Helsingforskonventionen

Indopacifisk hammerhaj

Sphyrna lewini

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Stor hammerhaj

Sphyrna mokarran

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Almindelig hammerhaj

Sphyrna zygaena

Alle have

RFFO'er — høj prioritering

Pighaj

Squalus acanthias

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag III, OSPAR, Helsingforskonventionen

Hajen Squatina aculeata

Squatina aculeata

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II

Hajen Squatina oculata

Squatina oculata

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II

Havengel

Squatina squatina

Alle have + Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er — høj prioritering — Barcelonakonventionens bilag II, OSPAR, Helsingforskonventionen

Havlampret

Petromyzon marinus

OSPAR I, II, III, IV

OSPAR, Helsingforskonventionen

Flodlampret

Lampetra fluviatilis

Østersøen

Helsingforskonventionen

Pattedyr

Mammalia

Hvaler — alle arter

Cetacea — alle arter

Alle områder

Rådets direktiv 92/43/EØF (25)

Vågehval

Balaenoptera acutorostrata

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 (26) og bilag II til Barcelonakonventionen

Grønlandshval

Balaena mysticetus

OSPAR I

OSPAR

Blåhval

Balaenoptera musculus

OSPAR — alle bilag

OSPAR

Nordlig rethvalsdelfin

Eubalaena glacialis

OSPAR — alle bilag

OSPAR

Sejhval

Balaenoptera borealis

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Sildehval

Balaenoptera physalus

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Kortnæbbet almindelig delfin

Delphinus delphis

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Nordkaper

Eubalaena glacialis

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Langluffet grindehval

Globicephala melas

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Halvgrindehval

Grampus griseus

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Dværgkaskelot

Kogia simus

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Pukkelhval

Megaptera novaeangliae

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Blainvilles næbhval

Mesoplodon densirostris

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Spækhugger

Orcinus orca

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Almindeligt marsvin

Phocoena phocoena

Middelhavet, OSPAR II, III

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen; direktiv 92/43/EØF

Kaskelothval

Physeter macrocephalus

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Halvspækhugger

Pseudorca crassidens

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Stribet delfin

Stenella coeruleoalba

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Rundtandet delfin

Steno bredanensis

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Øresvin

Tursiops truncatus

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Småhovedet hval

Ziphius cavirostris

Middelhavet

GFCM/36/2012/2 og bilag II til Barcelonakonventionen

Munkesæl

Monachus monachus

Alle områder

GFCM/35/2011/5 og bilag II til Barcelonakonventionen; direktiv 92/43/EØF

Saimaa-ringsæl

Phoca hispida saimensis

Alle områder

Direktiv 92/43/EØF

Gråsæl

Halichoerus grypus

Alle områder

Direktiv 92/43/EØF

Spættet sæl

Phoca vitulina

Alle områder

Direktiv 92/43/EØF

Østersøringsæl

Phoca hispida bottnica

Alle områder

Direktiv 92/43/EØF

Fugle

Aves

Atlantisk skråpe

Calonectris borealis

Alle områder

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (27)

Skarv

Phalacrocorax carbo

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Sule

Morus bassanus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Søpapegøje

Fratercula arctica

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Balearskråpe

Puffinus mauretanicus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Hættemåge

Larus ridibundus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Sortand

Melanitta nigra

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Topskarv

Phalacrocorax aristotelis

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Storskråpe

Ardenna gravis

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Almindelig skråpe

Puffinus puffinus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Mallemuk

Fulmarus glacialis

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Kuhls skråpe

Calonectris diomedea

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Sodfarvet skråpe

Ardenna grisea

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Ægæerskråpe

Puffinus yelkouan

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Audouinsmåge

Larus audouinii

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Islandsk hvinand

Bucephala islandica

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Spidshalet petrel

Bulweria bulwerii

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Hvinand

Bucephala clangula

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Sølvmåge

Larus argentatus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Gråmåge

Larus hyperboreus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Svartbag

Larus marinus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Storkjove

Catharacta skua

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Bjergand

Aythya marila

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF; bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Taffeland

Aythya ferina

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Sildemåge

Larus fuscus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Søkonge

Alle alle

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Lille kjove

Stercorarius longicaudus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Alk

Alca torda

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Almindelig kjove

Stercorarius parasiticus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Sortstrubet lom

Gavia arctica

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Tropeskråpe

Puffinus lherminieri

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Tejst

Cepphus grylle

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Amerikansk sortand

Melanitta americana

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Sorthalset lappedykker

Podiceps nigricollis

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Kaspisk måge

Larus cachinnans

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Ederfugl

Somateria mollissima

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Lomvie

Uria aalge

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Islom

Gavia immer

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Stor skallesluger

Mergus merganser

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Toppet lappedykker

Podiceps cristatus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Strømand

Histrionicus histrionicus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Nordisk lappedykker

Podiceps auritus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Hvidvinget måge

Larus glaucoides

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Kongeederfugl

Somateria spectabilis

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Havlit

Clangula hyemalis

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Sorthovedet måge

Larus melanocephalus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Stormmåge

Larus canus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Toppet skallesluger

Mergus serrator

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Gråstrubet lappedykker

Podiceps grisegena

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Rødstrubet lom

Gavia stellata

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Tyndnæbbet måge

Larus genei

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Stellersand

Polysticta stelleri

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Mellemkjove

Stercorarius pomarinus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Polarlomvie

Uria lomvia

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Fløjlsand

Melanitta fusca

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Hvidnæbbet lom

Gavia adamsii

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Middelhavssølvmåge

Larus michahellis

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Madeirapetrel

Pterodroma madeira

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Stor sorthovedet måge

Larus ichthyaetus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Ride

Rissa tridactyla

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Almindelig pelikan

Pelecanus onocrotalus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Stor stormsvale

Oceanodroma leucorhoa

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Thorshane

Phalaropus fulicarius

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Odinshane

Phalaropus lobatus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Wilsons stormsvale

Oceanites oceanicus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Havterne

Sterna paradisaea

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Madeirastormsvale

Hydrobates castro

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Sortterne

Chlidonias niger

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Rovterne

Hydroprogne caspia

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Sandterne

Gelochelidon nilotica

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Fjordterne

Sterna hirundo

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Desertas petrel

Pterodroma deserta

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Ismåge

Pagophila eburnea

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Bengalterne

Thalasseus bengalensis

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Dværgmåge

Hydrocoloeus minutus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Dværgterne

Sternula albifrons

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Acorerstormsvale

Hydrobates monteiroi

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Rosenterne

Sterna dougallii

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Rosenmåge

Rhodostethia rosea

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Sabinemåge

Xema sabini

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Splitterne

Thalasseus sandvicensis

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Inuitmåge

Larus thayeri

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Fregatstormsvale

Pelagodroma marina

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Lille stormsvale

Hydrobates pelagicus

Alle områder

Direktiv 2009/147/EF

Baltisk sildemåge

Larus fuscus fuscus

OSPAR I

OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang

Ismåge

Pagophila eburnea

OSPAR I

OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang

Stellersand

Polysticta stelleri

OSPAR I

OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang

Lille skråpe

Puffinus assimilis baroli (auct.incert.)

OSPAR V

OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang

Balearskråpe

Puffinus mauretanicus

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang

Ride

Rissa tridactyla

OSPAR I, II

OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang

Rosenterne

Sterna dougallii

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang

Iberisk lomvie

Uria aalge — iberisk population (synonymer: Uria aalge albionis, Uria aalge ibericus)

OSPAR IV

OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang

Polarlomvie

Uria lomvia

OSPAR I

OSPAR-listen over truede arter og arter i tilbagegang

Krybdyr

Reptilia

Bastardskildpadde

Lepidochelys kempii

Alle områder

Direktiv 92/43/EØF; GFCM/35/2011/4 og bilag II til Barcelonakonventionen

Uægte karetskildpadde

Caretta caretta

Alle områder

Direktiv 92/43/EØF; GFCM/35/2011/4 og bilag II til Barcelonakonventionen, OSPAR

Læderskildpadde

Dermochelys coriacea

Alle områder

Direktiv 92/43/EØF; GFCM/35/2011/4 og bilag II til Barcelonakonventionen, OSPAR

Ægte karetskildpadde

Eretmochelys imbricata

Alle områder

Direktiv 92/43/EØF; GFCM/35/2011/4 og bilag II til Barcelonakonventionen

Suppeskildpadde

Chelonia mydas

Alle områder

Direktiv 92/43/EØF; GFCM/35/2011/4 og bilag II til Barcelonakonventionen

Blødskjoldet skildpadde af arten Trionyx triunguis

Trionyx triunguis

Middelhavet

GFCM/35/2011/4 og bilag II til Barcelonakonventionen

Bløddyr

Mollusca

Almindelig venusmusling

Chamelea gallina

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Toskallet bløddyr af arten Donacilla cornea

Donacilla cornea

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Eledoneblæksprutter

Eledone spp.

Alle områder

Nationale forvaltningsplaner

Middelhavsblåmusling

Mytilus galloprovincialis

Alle områder i Middelhavet

Nationale forvaltningsplaner

Middelhavsblåmusling

Mytilus galloprovincialis

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Albueskælarter

Patella spp.

Middelhavet

Bilag II til Barcelonakonventionen

Asiatisk konksnegl

Rapana venosa

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Knortet hjertemusling

Acanthocardia tuberculata

Alle områder

Nationale forvaltningsplaner

Pigsnegl

Bolinus brandaris

Alle områder

Nationale forvaltningsplaner

Glat callista

Callista chione

Alle områder

Nationale forvaltningsplaner

Bløddyr af arten Donax trunculus

Donax trunculus

Alle områder

Nationale forvaltningsplaner

Molboøsters

Arctica islandica

OSPAR II

OSPAR

Rur af arten Megabalanus azoricus

Megabalanus azoricus

OSPAR V — overalt, hvor den forekommer

OSPAR

Purpursnegl

Nucella lapillus

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Flad østers

Ostrea edulis

OSPAR II

OSPAR

Albueskæl af arten Patella ulyssiponensis aspera

Patella ulyssiponensis aspera

Alle bilag til OSPAR — overalt, hvor den forekommer

OSPAR

Krebsdyr

Crustacea

Hummer

Homarus gammarus

Middelhavet

Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse)

Dybvandskrabbe

Chaceon (Geryon) affinis

Alle regioner

Relevant for fiskeriet efter dybhavsarter

Hestereje

Crangon crangon

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Fjordreje

Palaemon adspersus

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Tangreje

Palaemon elegans

Sortehavet

Bilag IV til biodiversitetsprotokollen til Sortehavskonventionen

Langustere

Palinuridae

Middelhavet

Forordning (EF) nr. 1967/2006 (mindstereferencestørrelse)

Cnidarier

Cnidaria

Ædelkoral

Corallium rubrum

Middelhavet

GFCM/36/2012/1 og GFCM/35/2011/2

Når det gælder forbudte arter: Der indsamles kun data fra individuelle dyr, der er fanget døde. Dyrene smides ud efter prøveindsamling. Der indsamles data årligt, og ajourføringen/behandlingen af dataene skal ske tidsnok til, at de kan danne grundlag for bestandsvurderingen.

BIOLOGISKE DATA

Tabel 1E
   (28)

Anadrome og katadrome ferskvandsarter

| Art (dansk navn) | Art (videnskabeligt navn) | Ikke-marine områder, hvor bestanden forekommer/bestandskode |
| --- | --- | --- |
| Europæisk ål | Anguilla anguilla | Åleforvaltningsenheder som defineret i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 (29) |
| Laks | Salmo salar | Alle områder, hvor arten forekommer naturligt |
| Havørred | Salmo trutta | Alle vandløb og søer, der munder ud i Østersøen |

Art (dansk navn)

Art (videnskabeligt navn)

Ikke-marine områder, hvor bestanden forekommer/bestandskode

Europæisk ål

Anguilla anguilla

Åleforvaltningsenheder som defineret i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 (29)

Laks

Salmo salar

Alle områder, hvor arten forekommer naturligt

Havørred

Salmo trutta

Alle vandløb og søer, der munder ud i Østersøen

Tabel 2
   (30)

Fiskeri (pr. metier) angivet for hver region

| Niveau 1 | Niveau 2 | Niveau 3 | Niveau 4 | Niveau 5 | Niveau 6 | Længdeklasser (m) (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet | Redskabsklasser | Redskabsgrupper | Redskabstype | Målartsgruppe (a) | Maskestørrelse og andre selektionsanordninger | < 10 | 10-< 12 | 12-< 18 | 18-< 24 | 24-< 40 | 40 og + |
| Fiskeri | Skraber | Skraber | Fartøjstrukken skraber (DRB) | Anadrome arter (ANA)
  Katadrome arter (CAT)
  Blæksprutter (CEP)
  Krebsdyr (CRU)
  Demersale arter (DEF)
  Dybhavsarter (DWS)
  Finnefisk (FIF)
  Ferskvandsarter (ingen kode)
  Diverse (MIS)
  Blæksprutter og demersale arter blandet (MCF)
  Krebsdyr og demersale arter blandet (MCD)
  Dybhavsarter og demersale arter blandet (MDD)
  Pelagiske og demersale arter blandet (MPD)
  Bløddyr (MOL)
  Store pelagiske fisk (LPF)
  Små pelagiske fisk (SPF)
  Store pelagiske fisk (LPF) og
  Små pelagiske fisk (SPF) | (b) | | | | | | |
| Mekaniseret skraber [HMD] | (b) | | | | | | |
| Trawl | Bundtrawl | Enbådsbundtrawl [OTB] | (b) | | | | | | |
| Dobbelttrawl [OTT] | (b) | | | | | | |
| Parbundtrawl [PTB] | (b) | | | | | | |
| Bomtrawl [TBB] | (b) | | | | | | |
| Pelagiske trawl | Flydetrawl [OTM] | (b) | | | | | | |
| Parflydetrawl [PTM] | (b) | | | | | | |
| Kroge og liner | Stænger og liner | Håndliner og stangliner [LHP] [LHM] | (b) | | | | | | |
| Dørgeliner [LTL] | (b) | | | | | | |
| Langliner | Flydeliner [LLD] | (b) | | | | | | |
| Faststående langliner [LLS] | (b) | | | | | | |
| Fælder | Fælder | Tejner og fælder [FPO] | (b) | | | | | | |
| Ruser [FYK] | (b) | | | | | | |
| Ikke-overdækkede bundgarn [FPN] | (b) | | | | | | |
| Faste anordninger til spærringer og fiskegårde (kode anvendes) | (b) | | | | | | |
| Net | Net | Toggegarn [GTR] | (b) | | | | | | |
| Forankret gællegarn [GNS] | (b) | | | | | | |
| Drivgarn [GND] | (b) | | | | | | |
| Vod | Omkredsende net | Snurpenot [PS] | (b) | | | | | | |
| Lampara [LA] | (b) | | | | | | |
| Vod (c) | Flyshootervod [SSC] | (b) | | | | | | |
| Snurrevod [SDN] | (b) | | | | | | |
| Vod trukket af to fartøjer [SPR] | (b) | | | | | | |
| Landdragningsvod og vod brugt fra fartøj [SB] [SV] | (b) | | | | | | |
| Andet redskab | Andet redskab | Glasålsfiskeri (ingen kode) | Glasål | (b) | | | | | | |
| Diverse (specificeres nærmere) | Diverse (specificeres nærmere) | | | (b) | | | | | | |
| Andre aktiviteter end fiskeri | Andre aktiviteter end fiskeri | | | | | | | |
| Inaktivt | Inaktivt | | | | | | | |
| (a) | Jf. gældende koder i de relevante bestemmelser. |

Niveau 1

Niveau 2

Niveau 3

Niveau 4

Niveau 5

Niveau 6

Længdeklasser (m) (d)

Aktivitet

Redskabsklasser

Redskabsgrupper

Redskabstype

Målartsgruppe (a)

Maskestørrelse og andre selektionsanordninger

< 10

10-< 12

12-< 18

18-< 24

24-< 40

40 og +

Fiskeri

Skraber

Skraber

Fartøjstrukken skraber (DRB)

Anadrome arter (ANA)

Katadrome arter (CAT)

Blæksprutter (CEP)

Krebsdyr (CRU)

Demersale arter (DEF)

Dybhavsarter (DWS)

Finnefisk (FIF)

Ferskvandsarter (ingen kode)

Diverse (MIS)

Blæksprutter og demersale arter blandet (MCF)

Krebsdyr og demersale arter blandet (MCD)

Dybhavsarter og demersale arter blandet (MDD)

Pelagiske og demersale arter blandet (MPD)

Bløddyr (MOL)

Store pelagiske fisk (LPF)

Små pelagiske fisk (SPF)

Store pelagiske fisk (LPF) og

Små pelagiske fisk (SPF)

(b)

Mekaniseret skraber [HMD]

(b)

Trawl

Bundtrawl

Enbådsbundtrawl [OTB]

(b)

Dobbelttrawl [OTT]

(b)

Parbundtrawl [PTB]

(b)

Bomtrawl [TBB]

(b)

Pelagiske trawl

Flydetrawl [OTM]

(b)

Parflydetrawl [PTM]

(b)

Kroge og liner

Stænger og liner

Håndliner og stangliner [LHP] [LHM]

(b)

Dørgeliner [LTL]

(b)

Langliner

Flydeliner [LLD]

(b)

Faststående langliner [LLS]

(b)

Fælder

Fælder

Tejner og fælder [FPO]

(b)

Ruser [FYK]

(b)

Ikke-overdækkede bundgarn [FPN]

(b)

Faste anordninger til spærringer og fiskegårde (kode anvendes)

(b)

Net

Net

Toggegarn [GTR]

(b)

Forankret gællegarn [GNS]

(b)

Drivgarn [GND]

(b)

Vod

Omkredsende net

Snurpenot [PS]

(b)

Lampara [LA]

(b)

Vod (c)

Flyshootervod [SSC]

(b)

Snurrevod [SDN]

(b)

Vod trukket af to fartøjer [SPR]

(b)

Landdragningsvod og vod brugt fra fartøj [SB] [SV]

(b)

Andet redskab

Andet redskab

Glasålsfiskeri (ingen kode)

Glasål

(b)

Diverse (specificeres nærmere)

Diverse (specificeres nærmere)

(b)

Andre aktiviteter end fiskeri

Andre aktiviteter end fiskeri

Inaktivt

Inaktivt

(a)

Jf. gældende koder i de relevante bestemmelser.

| (b) | Jf. gældende koder i de relevante bestemmelser. |
| --- | --- |

(b)

Jf. gældende koder i de relevante bestemmelser.

| (c) | Med anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er)/frit svømmende. |
| --- | --- |

(c)

Med anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er)/frit svømmende.

| (d) | I Middelhavet < 6 m og 6-12 m. |
| --- | --- |

(d)

I Middelhavet < 6 m og 6-12 m.

Tabel 3
   (31)

Arter, som der skal indsamles data for i det rekreative fiskeri

| | Område | Art |
| --- | --- | --- |
| 1 | Østersøen (ICES-underafsnit 22-32) | Laks, ål og havørred (også i ferskvand) samt torsk. |
| 2 | Nordsøen (ICES-afsnit IIIa, IV og VIId) | Laks og ål (også i ferskvand). Havbars, torsk, lubbe og Elasmobranchii |
| 3 | Det østlige Ishav (ICES-underområde I og II) | Laks og ål (også i ferskvand). Torsk, lubbe og Elasmobranchii |
| 4 | Det nordlige Atlanterhav (ICES-underområder V-XIV og NAFO-områder) | Laks og ål (også i ferskvand). Havbars, torsk, lubbe, Elasmobranchii og stærkt vandrende ICCAT-arter. |
| 5 | Middelhavet | Ål (også i ferskvand), Elasmobranchii og stærkt vandrende ICCAT-arter. |
| 6 | Sortehavet | Ål (også i ferskvand), Elasmobranchii og stærkt vandrende ICCAT-arter. |

Område

Art

1

Østersøen (ICES-underafsnit 22-32)

Laks, ål og havørred (også i ferskvand) samt torsk.

2

Nordsøen (ICES-afsnit IIIa, IV og VIId)

Laks og ål (også i ferskvand). Havbars, torsk, lubbe og Elasmobranchii

3

Det østlige Ishav (ICES-underområde I og II)

Laks og ål (også i ferskvand). Torsk, lubbe og Elasmobranchii

4

Det nordlige Atlanterhav (ICES-underområder V-XIV og NAFO-områder)

Laks og ål (også i ferskvand). Havbars, torsk, lubbe, Elasmobranchii og stærkt vandrende ICCAT-arter.

5

Middelhavet

Ål (også i ferskvand), Elasmobranchii og stærkt vandrende ICCAT-arter.

6

Sortehavet

Ål (også i ferskvand), Elasmobranchii og stærkt vandrende ICCAT-arter.

Tabel 4
   (1)

Fiskeriaktivitetsvariabler

| | Variabler (2) | Enhed |
| --- | --- | --- |
| Kapacitet |
| | Antal fartøjer | Antal |
| | GT, kW, fartøjets alder | Antal |
| Indsats |
| | Havdage | Dage |
| | Antal fisketimer (fakultativt) | Timer |
| | Fiskedage | Dage |
| | kW * Fiskedage | Antal |
| | GT * Fiskedage | Antal |
| | Antal fangstrejser | Antal |
| | Antal fiskedræt | Antal |
| | Antal net/længde (*1) | Antal/meter |
| | Antal kroge, antal liner (*1) | Antal |
| | Antal tejner og fælder (*1) | Antal |
| Landinger |
| | Værdien af landinger i alt og pr. kommerciel art | EUR |
| | Landingernes levende vægt i alt og pr. art | Ton |
| | Pris pr. kommerciel art | EUR/kg |

Variabler (2)

Enhed

Kapacitet

Antal fartøjer

Antal

GT, kW, fartøjets alder

Antal

Indsats

Havdage

Dage

Antal fisketimer (fakultativt)

Timer

Fiskedage

Dage

kW * Fiskedage

Antal

GT * Fiskedage

Antal

Antal fangstrejser

Antal

Antal fiskedræt

Antal

Antal net/længde (*1)

Antal/meter

Antal kroge, antal liner (*1)

Antal

Antal tejner og fælder (*1)

Antal

Landinger

Værdien af landinger i alt og pr. kommerciel art

EUR

Landingernes levende vægt i alt og pr. art

Ton

Pris pr. kommerciel art

EUR/kg

ØKONOMISKE FLÅDEDATA

Tabel 5A
   (32)

Økonomiske variabler for flåden

| Variabelgruppe | Variabel | Enhed |
| --- | --- | --- |
| Indtægter | Landingernes bruttoværdi | EUR |
| Indtægter fra udlejning af kvoter og andre fiskerirettigheder | EUR |
| Andre indtægter | EUR |
| Arbejdskraftomkostninger | Personaleudgifter | EUR |
| Værdi af ulønnet arbejdskraft | EUR |
| Udgifter til energi | Udgifter til energi | EUR |
| Udgifter til reparation og vedligeholdelse | Udgifter til reparation og vedligeholdelse | EUR |
| Andre driftsomkostninger | Variable omkostninger | EUR |
| Ikke-variable omkostninger | EUR |
| Betalinger for leje af kvoter eller andre fiskerirettigheder | EUR |
| Tilskud | Driftstilskud | EUR |
| Tilskud til investeringer | EUR |
| Kapitalomkostninger | Forbrug af fast realkapital | EUR |
| Kapitalværdi | Værdi af fysisk kapital | EUR |
| Værdi af kvoter og andre fiskerirettigheder | EUR |
| Investeringer | Investeringer i materielle aktiver, netto | EUR |
| Finansiel stilling | Langfristet-/kortfristet gæld | EUR |
| Aktiver i alt | EUR |
| Beskæftigelse | Hyret besætning | Antal |
| Ulønnet arbejdskraft | Antal |
| Samlet antal timer pr. år | Antal |
| Flåde | Antal fartøjer | Antal |
| Fartøjernes gennemsnitlige LOA | Meter |
| Fartøjernes samlede tonnage | GT |
| Fartøjernes samlede maskineffekt | kW |
| Fartøjernes gennemsnitsalder | År |
| Indsats | Havdage | Dage |
| Energiforbrug | Liter |
| Antal fiskerivirksomheder/enheder | Antal fiskerivirksomheder/enheder | Antal |
| Produktionsværdi pr. art | Landingernes værdi pr. art | EUR |
| Gennemsnitspris pr. art | EUR/kg |

Variabelgruppe

Variabel

Enhed

Indtægter

Landingernes bruttoværdi

EUR

Indtægter fra udlejning af kvoter og andre fiskerirettigheder

EUR

Andre indtægter

EUR

Arbejdskraftomkostninger

Personaleudgifter

EUR

Værdi af ulønnet arbejdskraft

EUR

Udgifter til energi

Udgifter til energi

EUR

Udgifter til reparation og vedligeholdelse

Udgifter til reparation og vedligeholdelse

EUR

Andre driftsomkostninger

Variable omkostninger

EUR

Ikke-variable omkostninger

EUR

Betalinger for leje af kvoter eller andre fiskerirettigheder

EUR

Tilskud

Driftstilskud

EUR

Tilskud til investeringer

EUR

Kapitalomkostninger

Forbrug af fast realkapital

EUR

Kapitalværdi

Værdi af fysisk kapital

EUR

Værdi af kvoter og andre fiskerirettigheder

EUR

Investeringer

Investeringer i materielle aktiver, netto

EUR

Finansiel stilling

Langfristet-/kortfristet gæld

EUR

Aktiver i alt

EUR

Beskæftigelse

Hyret besætning

Antal

Ulønnet arbejdskraft

Antal

Samlet antal timer pr. år

Antal

Flåde

Antal fartøjer

Antal

Fartøjernes gennemsnitlige LOA

Meter

Fartøjernes samlede tonnage

GT

Fartøjernes samlede maskineffekt

kW

Fartøjernes gennemsnitsalder

År

Indsats

Havdage

Dage

Energiforbrug

Liter

Antal fiskerivirksomheder/enheder

Antal fiskerivirksomheder/enheder

Antal

Produktionsværdi pr. art

Landingernes værdi pr. art

EUR

Gennemsnitspris pr. art

EUR/kg

ØKONOMISKE FLÅDEDATA

Tabel 5B
   (33)

Fartøjskategorier

| | Længdeklasser (LOA) (34) |
| --- | --- |
| Aktive fartøjer | 0-< 10 m
  0-< 6 m | 10-< 12 m
  6-< 12 m | 12-< 18 m | 18-< 24 m | 24-< 40 m | 40 m eller derover |
| Fartøjer, der anvender aktive redskaber | Bomtrawlere | | | | | | |
| Bundtrawlere og/eller snurrevodsfartøjer | | | | | | |
| Pelagiske trawlere | | | | | | |
| Notfartøjer | | | | | | |
| Skrabefartøjer | | | | | | |
| Fartøjer, der anvender andre aktive redskaber | | | | | | |
| Fartøjer, der kun anvender polyvalente aktive redskaber | | | | | | |
| Fartøjer, der anvender passive redskaber | Fartøjer, der anvender krogredskaber | (35) | (35) | | | | |
| Fartøjer, der anvender drivgarn eller faststående garn | | | | |
| Fartøjer, der anvender tejner og/eller ruser | | | | |
| Fartøjer, der anvender andre passive redskaber | | | | |
| Fartøjer, der kun anvender polyvalente passive redskaber | | | | |
| Fartøjer, der anvender polyvalente redskaber | Fartøjer, der anvender aktive og passive redskaber | | | | | | |
| Inaktive fartøjer | | | | | | |

Længdeklasser (LOA) (34)

Aktive fartøjer

0-< 10 m

0-< 6 m

10-< 12 m

6-< 12 m

12-< 18 m

18-< 24 m

24-< 40 m

40 m eller derover

Fartøjer, der anvender aktive redskaber

Bomtrawlere

Bundtrawlere og/eller snurrevodsfartøjer

Pelagiske trawlere

Notfartøjer

Skrabefartøjer

Fartøjer, der anvender andre aktive redskaber

Fartøjer, der kun anvender polyvalente aktive redskaber

Fartøjer, der anvender passive redskaber

Fartøjer, der anvender krogredskaber

(35)

(35)

Fartøjer, der anvender drivgarn eller faststående garn

Fartøjer, der anvender tejner og/eller ruser

Fartøjer, der anvender andre passive redskaber

Fartøjer, der kun anvender polyvalente passive redskaber

Fartøjer, der anvender polyvalente redskaber

Fartøjer, der anvender aktive og passive redskaber

Inaktive fartøjer

ØKONOMISKE FLÅDEDATA

Tabel 5C
   (36)

Geografisk stratificering efter område

| Underområde/fiskeplads | Område | Overområde |
| --- | --- | --- |
| I | II | III |
| Gruppering af geografiske enheder på niveau 3 som defineret i tabel 3 (NAFO-afsnit) | NAFO (FAO-område 21) | Østersøen, Nordsøen, Det østlige Ishav, NAFO, De nordvestlige farvande i bred forstand (ICES-underområde V, VI og VII) og de sydvestlige farvande |
| Gruppering af geografiske enheder på niveau 4 som defineret i tabel 3 (ICES-underafsnit) | Østersøen (ICES-afsnit IIIb-d) |
| Gruppering af geografiske enheder på niveau 3 som defineret i tabel 3 (ICES-afsnit) | Nordsøen (ICES-område IIIa og IV),
  Det østlige Ishav (ICES-underområde I og II) |
| De nordvestlige farvande (ICES-område Vb (kun EU-farvande), VI og VII) |
| De nordvestlige farvande, der ikke er EU-farvande (ICES-område Va og Vb) (kun ikke-EU-farvande) |
| Gruppering af geografiske enheder på niveau 3 som defineret i tabel 3 (ICES-/CECAF-afsnit) | De sydvestlige farvande (ICES-underområde VIII, IX og X (farvandene omkring Azorerne)
  CECAF-afsnit 34.1.1, 34.1.2 og 34.2.0 (farvandene omkring Madeira og De Kanariske Øer) |
| Gruppering af geografiske enheder på niveau 4 som defineret i tabel 3 (underområde) | Middelhavet (marine farvande i Middelhavet øst for 5°36′V)
  Sortehavet (GFCM-underområde (GSA) som defineret i resolution FCM/33/2009/2 | Middelhavet og Sortehavet |
| RFFO'er prøveudtagningsunderområder (undtagen GFCM) | Andre områder, hvor EU-fartøjer driver fiskeri, og som forvaltes af RFFO'er, som Den Europæiske Union er kontraherende part eller observatør i (f.eks. ICCAT, IOTC og CECAF ...) | Andre områder |

Underområde/fiskeplads

Område

Overområde

I

II

III

Gruppering af geografiske enheder på niveau 3 som defineret i tabel 3 (NAFO-afsnit)

NAFO (FAO-område 21)

Østersøen, Nordsøen, Det østlige Ishav, NAFO, De nordvestlige farvande i bred forstand (ICES-underområde V, VI og VII) og de sydvestlige farvande

Gruppering af geografiske enheder på niveau 4 som defineret i tabel 3 (ICES-underafsnit)

Østersøen (ICES-afsnit IIIb-d)

Gruppering af geografiske enheder på niveau 3 som defineret i tabel 3 (ICES-afsnit)

Nordsøen (ICES-område IIIa og IV),

Det østlige Ishav (ICES-underområde I og II)

De nordvestlige farvande (ICES-område Vb (kun EU-farvande), VI og VII)

De nordvestlige farvande, der ikke er EU-farvande (ICES-område Va og Vb) (kun ikke-EU-farvande)

Gruppering af geografiske enheder på niveau 3 som defineret i tabel 3 (ICES-/CECAF-afsnit)

De sydvestlige farvande (ICES-underområde VIII, IX og X (farvandene omkring Azorerne)

CECAF-afsnit 34.1.1, 34.1.2 og 34.2.0 (farvandene omkring Madeira og De Kanariske Øer)

Gruppering af geografiske enheder på niveau 4 som defineret i tabel 3 (underområde)

Middelhavet (marine farvande i Middelhavet øst for 5°36′V)

Sortehavet (GFCM-underområde (GSA) som defineret i resolution FCM/33/2009/2

Middelhavet og Sortehavet

RFFO'er prøveudtagningsunderområder (undtagen GFCM)

Andre områder, hvor EU-fartøjer driver fiskeri, og som forvaltes af RFFO'er, som Den Europæiske Union er kontraherende part eller observatør i (f.eks. ICCAT, IOTC og CECAF ...)

Andre områder

Tabel 6
   (37)

Sociale variabler for fiskeri- og akvakultursektoren

| Variabel | Enhed |
| --- | --- |
| Beskæftigelse efter køn | Antal |
| Fuldtidsækvivalenter efter køn | Antal |
| Ulønnet arbejdskraft efter køn | Antal |
| Beskæftigelse efter aldersgruppe | Antal |
| Beskæftigelse efter uddannelsesniveau | Antal pr. uddannelsesniveau |
| Beskæftigelse efter nationalitet | Antal fra EU, EØS og fra lande uden for EU/EØS |
| Beskæftigelse efter beskæftigelsesstatus | Antal |
| Fuldtidsækvivalenter efter nationalitet | Antal |

Variabel

Enhed

Beskæftigelse efter køn

Antal

Fuldtidsækvivalenter efter køn

Antal

Ulønnet arbejdskraft efter køn

Antal

Beskæftigelse efter aldersgruppe

Antal

Beskæftigelse efter uddannelsesniveau

Antal pr. uddannelsesniveau

Beskæftigelse efter nationalitet

Antal fra EU, EØS og fra lande uden for EU/EØS

Beskæftigelse efter beskæftigelsesstatus

Antal

Fuldtidsækvivalenter efter nationalitet

Antal

Tabel 7
   (38)

Økonomiske variabler for akvakultursektoren

| Variabelgruppe | Variabel | Enhed |
| --- | --- | --- |
| Indtægter
   (*2) | Bruttosalg pr. art | EUR |
| Andre indtægter | EUR |
| Personaleudgifter | Personaleudgifter | EUR |
| Værdi af ulønnet arbejdskraft | EUR |
| Udgifter til energi | Udgifter til energi | EUR |
| Råvareudgifter | Udgifter til bestand | EUR |
| Foderomkostninger | EUR |
| Reparation og vedligeholdelse | Reparation og vedligeholdelse | EUR |
| Andre driftsomkostninger | Andre driftsomkostninger | EUR |
| Tilskud | Driftstilskud | EUR |
| Tilskud til investeringer | EUR |
| Kapitalomkostninger | Forbrug af fast realkapital | EUR |
| Kapitalværdi | Værdien af aktiver i alt | EUR |
| Finansielle resultater | Finansielle indtægter | EUR |
| | Finansielle udgifter | EUR |
| Investeringer | Nettoinvesteringer | EUR |
| Gæld | Gæld | EUR |
| Vægt af råvarer | Anvendt bestand | kg |
| Fiskefoderforbrug | kg |
| Vægt af salgsmængde | Salgsmængde pr. art | kg |
| Beskæftigelse | Antal beskæftigede | Antal/fuldtidsækvivalenter |
| Ulønnet arbejdskraft | Antal/fuldtidsækvivalenter |
| Antal arbejdstimer for beskæftigede og ulønnet arbejdskraft | Timer |
| Antal virksomheder | Antal virksomheder (efter størrelseskategori, alt efter antal beskæftigede) | Antal |

Variabelgruppe

Variabel

Enhed

Indtægter
   (*2)

Bruttosalg pr. art

EUR

Andre indtægter

EUR

Personaleudgifter

Personaleudgifter

EUR

Værdi af ulønnet arbejdskraft

EUR

Udgifter til energi

Udgifter til energi

EUR

Råvareudgifter

Udgifter til bestand

EUR

Foderomkostninger

EUR

Reparation og vedligeholdelse

Reparation og vedligeholdelse

EUR

Andre driftsomkostninger

Andre driftsomkostninger

EUR

Tilskud

Driftstilskud

EUR

Tilskud til investeringer

EUR

Kapitalomkostninger

Forbrug af fast realkapital

EUR

Kapitalværdi

Værdien af aktiver i alt

EUR

Finansielle resultater

Finansielle indtægter

EUR

Finansielle udgifter

EUR

Investeringer

Nettoinvesteringer

EUR

Gæld

Gæld

EUR

Vægt af råvarer

Anvendt bestand

kg

Fiskefoderforbrug

kg

Vægt af salgsmængde

Salgsmængde pr. art

kg

Beskæftigelse

Antal beskæftigede

Antal/fuldtidsækvivalenter

Ulønnet arbejdskraft

Antal/fuldtidsækvivalenter

Antal arbejdstimer for beskæftigede og ulønnet arbejdskraft

Timer

Antal virksomheder

Antal virksomheder (efter størrelseskategori, alt efter antal beskæftigede)

Antal

Tabel 8
   (39)

Miljøvariabler for akvakultursektoren

| Variabel | Specifikation | Enhed |
| --- | --- | --- |
| Lægemidler eller andre behandlinger, der er givet (40) | Type | Gram |
| Dødelighed (41) | | Procent |

Variabel

Specifikation

Enhed

Lægemidler eller andre behandlinger, der er givet (40)

Type

Gram

Dødelighed (41)

Procent

Tabel 9
   (42)

Kategorier, der skal anvendes ved indsamling af akvakulturdata
   (43)

| | Fiskeopdrætsmetoder (44) | Polykultur | Klækkerier og yngleanlæg (45) | Skaldyrsopdrætsmetoder |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Damme | Tanke og kanaler | Indhegning (46) | Recirkulerede systemer (47) | Andre metoder | Bure (48) | Alle metoder | I vandsøjlen | På bunden (49) | Andet |
| Flåder | Reb |
| Laks | | | | | | | | | | | |
| Ørred | | | | | | | | | | | |
| Havbars og havrude | | | | | | | | | | | |
| Karpe | | | | | | | | | | | |
| Tun | | | | | | | | | | | |
| Ål | | | | | | | | | | | |
| Stør (rogn til konsum) | | | | | | | | | | | |
| Andre ferskvandsfisk | | | | | | | | | | | |
| Andre havfisk | | | | | | | | | | | |
| Muslinger | | | | | | | | | | | |
| Østers | | | | | | | | | | | |
| Venusmusling | | | | | | | | | | | |
| Krebsdyr | | | | | | | | | | | |
| Andre bløddyr | | | | | | | | | | | |
| Flere arter | | | | | | | | | | | |
| Tang | | | | | | | | | | | |
| Andre akvatiske organismer | | | | | | | | | | | |

Fiskeopdrætsmetoder (44)

Polykultur

Klækkerier og yngleanlæg (45)

Skaldyrsopdrætsmetoder

Damme

Tanke og kanaler

Indhegning (46)

Recirkulerede systemer (47)

Andre metoder

Bure (48)

Alle metoder

I vandsøjlen

På bunden (49)

Andet

Flåder

Reb

Laks

Ørred

Havbars og havrude

Karpe

Tun

Ål

Stør (rogn til konsum)

Andre ferskvandsfisk

Andre havfisk

Muslinger

Østers

Venusmusling

Krebsdyr

Andre bløddyr

Flere arter

Tang

Andre akvatiske organismer

Tabel 10
   (50)

Økonomiske og sociale variabler for forarbejdningsindustrien, som kan indsamles på frivillig basis

| Variabelgruppe | Variabel | Enhed |
| --- | --- | --- |
| ØKONOMISKE VARIABLER |
| Indtægter | Omsætning | EUR |
| Andre indtægter | EUR |
| Personaleudgifter | Personaleudgifter | EUR |
| Værdi af ulønnet arbejdskraft | EUR |
| Betalinger til eksperter fra eksterne organer | EUR |
| Udgifter til energi | Udgifter til energi | EUR |
| Råvareudgifter | Indkøb af fisk og andre råvarer til produktionen | EUR |
| Andre driftsomkostninger | Andre driftsomkostninger | EUR |
| Tilskud | Driftstilskud | EUR |
| Tilskud til investeringer | EUR |
| Kapitalomkostninger | Forbrug af fast realkapital | EUR |
| Kapitalværdi | Værdien af aktiver i alt | EUR |
| Finansielle resultater | Finansielle indtægter | EUR |
| Finansielle udgifter | EUR |
| Investeringer | Nettoinvesteringer | EUR |
| Gæld | Gæld | EUR |
| Beskæftigelse | Antal beskæftigede | Antal |
| Fuldtidsækvivalenter efter nationalitet | Antal |
| Ulønnet arbejdskraft | Antal |
| Antal arbejdstimer for beskæftigede og ulønnet arbejdskraft | Antal |
| Antal virksomheder | Antal virksomheder (1) | Antal |
| Råvarernes vægt (FAKULTATIV) | Råvarernes vægt pr. art og oprindelse (FAKULTATIV) | kg |
| SOCIALE VARIABLER |
| Beskæftigelse efter køn | Antal |
| Beskæftigelse efter aldersgruppe | Antal |
| Beskæftigelse efter uddannelsesniveau | Antal pr. uddannelsesniveau |
| Beskæftigelse efter nationalitet | Antal pr. land |
| Fuldtidsækvivalenter efter nationalitet | Antal |

Variabelgruppe

Variabel

Enhed

ØKONOMISKE VARIABLER

Indtægter

Omsætning

EUR

Andre indtægter

EUR

Personaleudgifter

Personaleudgifter

EUR

Værdi af ulønnet arbejdskraft

EUR

Betalinger til eksperter fra eksterne organer

EUR

Udgifter til energi

Udgifter til energi

EUR

Råvareudgifter

Indkøb af fisk og andre råvarer til produktionen

EUR

Andre driftsomkostninger

Andre driftsomkostninger

EUR

Tilskud

Driftstilskud

EUR

Tilskud til investeringer

EUR

Kapitalomkostninger

Forbrug af fast realkapital

EUR

Kapitalværdi

Værdien af aktiver i alt

EUR

Finansielle resultater

Finansielle indtægter

EUR

Finansielle udgifter

EUR

Investeringer

Nettoinvesteringer

EUR

Gæld

Gæld

EUR

Beskæftigelse

Antal beskæftigede

Antal

Fuldtidsækvivalenter efter nationalitet

Antal

Ulønnet arbejdskraft

Antal

Antal arbejdstimer for beskæftigede og ulønnet arbejdskraft

Antal

Antal virksomheder

Antal virksomheder (1)

Antal

Råvarernes vægt (FAKULTATIV)

Råvarernes vægt pr. art og oprindelse (FAKULTATIV)

kg

SOCIALE VARIABLER

Beskæftigelse efter køn

Antal

Beskæftigelse efter aldersgruppe

Antal

Beskæftigelse efter uddannelsesniveau

Antal pr. uddannelsesniveau

Beskæftigelse efter nationalitet

Antal pr. land

Fuldtidsækvivalenter efter nationalitet

Antal

---

(1)  Dette kapitel erstatter kapitel I i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 af 8. april 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (EUT L 112 af 30.4.2011, s. 1).

(4)  Jf. bilag XI til forordning (EU) nr. 404/2011.

(5)  Dette kapitel erstatter kapitel II i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(6)  Dette kapitel erstatter kapitel III i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(7)  Der kan på frivillig basis indsamles data om forarbejdningsindustrien; i så fald anvendes de kategorier og variabler, der er anvendt i tabel 11.

(8)  Se tabel 2.

(9)  Herunder de særlige krav, der gælder for RFFO'er som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 af 13. december 2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (EUT L 347 af 30.12.2011, s. 44).

(10)  Kommissionens forordning (EF) nr. 26/2004 af 30. december 2003 om et EF-fiskerflåderegister (EUT L 5 af 9.1.2004, s. 25).

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder.

(12)  Denne tabel erstatter tabel 1A i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(13)  Det Internationale Havundersøgelsesråd.

(14)  Den Internationale Østersøfiskerikommission.

(15)  De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation.

(16)  Rapporteres for hver enkelt art.

(17)  Denne tabel erstatter tabel 1B i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(18)  Denne tabel erstatter tabel 1D i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(19)  Barcelonakonventionen om beskyttelse af havmiljø og kystområder i Middelhavet mod forurening.

(20)  Konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav (OSPAR-konventionen).

(21)  Konvention om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet (Helsingforskonventionen).

(22)  Rådets forordning (EF) nr. 2347/2002 af 16. december 2002 om særlige adgangskrav og dertil knyttede betingelser for fiskeri efter dybhavsbestande (EFT L 351 af 28.12.2002, s. 6).

(23)  Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1626/94 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11).

(24)  Rådets forordning (EF) nr. 894/97 af 29. april 1997 om fastlæggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne (EFT L 132 af 23.5.1997, s. 1).

(25)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

(26)  General Fisheries Commission for the Mediterranean (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet).

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2019, s. 7).

(28)  Denne tabel erstatter tabel 1E i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(29)  Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 af 18. september 2007 om foranstaltninger til genopretning af bestanden af europæisk ål (EUT L 248 af 22.9.2007, s. 17).

(30)  Denne tabel erstatter tabel 2 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(31)  Denne tabel erstatter tabel 3 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(*1)  Det aftales på havregionsplan, om disse variabler skal indsamles for fartøjer med en længde på under 10 m.

(1)  Denne tabel erstatter tabel 4 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(2)  Alle variabler indberettes på det aggregeringsniveau (metier og flådekategori), der er specificeret i tabel 3 og tabel 5B, opdelt på underområde/fiskeplads som specificeret i tabel 5C.

(32)  Denne tabel erstatter tabel 5A i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(33)  Denne tabel erstatter tabel 5B i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(34)  For fartøjer på under 12 m i Middelhavet og Sortehavet er længdekategorierne 0-< 6 og 6-< 12 m. For alle andre regioner er længdekategorierne 0-< 10 og 10-< 12 m.

(35)  Fartøjer på under 12 m, der anvender passive redskaber i Middelhavet og Sortehavet, kan opdeles efter redskabstype. Definitionen af en fartøjskategori skal også omfatte en angivelse af overområdet og, hvis disse oplysninger foreligger, en geografisk indikator, der gør det muligt at identificere fiskerfartøjer, der fisker i fjernområderne og udelukkende uden for EU-farvande.

(36)  Denne tabel erstatter tabel 5C i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(37)  Denne tabel erstatter tabel 6 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(38)  Omfatter direkte betalinger, f.eks. kompensation for handelsstop, refusion af brændstofafgift eller lignende betalinger af godtgørelser i form af engangsbeløb. Omfatter ikke sociale ydelser og indirekte subsidier, f.eks. nedsat afgift på input såsom brændstof eller investeringsstøtte.

(*2)  Denne tabel erstatter tabel 7 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(39)  Denne tabel erstatter tabel 8 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(40)  Ekstrapoleret fra data, der er registreret i henhold til punkt 8, litra a), i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1).

(41)  Ekstrapoleret som en procentdel af den nationale produktion fra data, der er registreret i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b), i Rådets direktiv 2006/88/EF af 24. oktober 2006 om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (EUT L 328 af 24.11.2006, s. 14).

(42)  Denne tabel erstatter tabel 9 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

(43)  Definitionerne af opdrætsteknikker findes i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 762/2008 af 9. juli 2008 om medlemsstaternes indberetning af statistiske oplysninger om akvakultur og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 788/96 (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 1).

(44)  Virksomheder opdeles efter deres primære opdrætsmetode.

(45)  Klækkerier og yngleanlæg defineres som anlæg til kunstig reproduktion, udklækning og opdræt af akvatiske dyr i deres første livsstadier. I statistisk henseende omfatter klækkerier kun produktionen af befrugtede æg. De senere ynglestadier af akvatiske dyr betragtes som værende produceret i yngleanlæg. Når klækkerier og yngelanlæg er nær forbundet, refererer statistikken udelukkende til den seneste fase i de unge dyrs livscyklus i anlægget (KOM(2006) 864 af 19.7.2007).

(46)  Indhegning defineres som vandområder afgrænset af net, garn eller andre spærreanordninger, der lader vandet cirkulere frit. Karakteristisk herfor er, at hele vandsøjlen fra bunden til vandoverfladen udnyttes i det afgrænsede område, som generelt omslutter relativt store vandmængder (KOM(2006) 864 af 19.7.2007).

(47)  Recirkulerede systemer er systemer, hvor vandet genanvendes efter en eller anden form for behandling (f.eks. filtrering).

(48)  Bure defineres som åbne eller dækkede strukturer af net, garn eller porøst materiale, som tillader naturlig vandudskiftning. Sådanne strukturer kan være flydende, ophængt eller forankret til bunden, men på en sådan måde at vandudskiftning også kan ske nedefra (KOM(2006) 864 af 19.7.2007).

(49)  
  »Bund«-metoder omfatter opdræt af skaldyr i tidevandszonen (direkte på bunden eller hævet over bunden).

(50)  Denne tabel erstatter tabel 11 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251.

---

Berigtigelser

| 4.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 145/85 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 145/85

---

Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/815 af 17. december 2018 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder til præcisering af et fælles elektronisk rapporteringsformat

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 143 af 29. maj 2019
  )

Indholdfortegnelsen og side 1, titlen på forordningen:

I stedet for:

I stedet for

»(EU) 2018/815«

læses:

læses

»(EU) 2019/815«

---