# Europeiska unionens L 138/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 138 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången24 maj 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 138

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången24 maj 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/835 av den 8 april 2019 om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 1 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/836 av den 13 maj 2019 om ingående av protokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål | 3 |
| | | Protokoll till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål | 5 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/837 av den 14 maj 2019 om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Konungariket Norge, Republiken Island, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om dessa staters deltagande i Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa | 9 |
| | | Avtal mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Konungariket Norge, Republiken Island, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om dessa staters deltagande i Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa | 11 |
| | * | Information om ikraftträdandet av protokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål | 30 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/838 av den 20 februari 2019 om tekniska specifikationer för spårningssystem för fartyg och om upphävande av förordning (EG) nr 415/2007 | 31 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/839 av den 7 mars 2019 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 540/2014 om motorfordons ljudnivå och om utbytesljuddämpningssystem (
  1
  ) | 70 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/840 av den 12 mars 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2018/273 vad gäller import av vin med ursprung i Kanada och undantag från återförsäljares skyldighet att föra register över mottagna och avsända leveranser | 74 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/841 av den 14 mars 2019 om rättelse av vissa språkversioner av delegerad förordning (EU) 2015/2446 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex | 76 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/842 av den 22 maj 2019 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin | 79 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/843 av den 23 maj 2019 om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den trettiosjätte delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080 | 81 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/844 av den 14 maj 2019 om rådets generalsekreterares utövande av befogenheter vad gäller klagomål som ingetts till rådet av kandidater till posten som europeisk chefsåklagare | 82 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/845 av den 17 maj 2019 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i arbetsgruppen för geografiska beteckningar som inrättats genom frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, vad gäller antagandet av arbetsgruppens arbetsordning | 84 |
| | * | Rådets beslut (EU, Euratom) 2019/846 av den 21 maj 2019 om utseende av två ledamöter av revisionsrätten | 89 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2019/847 av den 15 maj 2019 om det föreslagna medborgarinitiativet Rädda bina! Skydd av biologisk mångfald och bättre livsmiljöer för insekter i Europa
  [delgivet med nr C(2019) 3800] | 90 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2019/835 av den 8 april 2019 om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

1

*

Rådets beslut (EU) 2019/836 av den 13 maj 2019 om ingående av protokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål

3

Protokoll till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål

5

*

Rådets beslut (EU) 2019/837 av den 14 maj 2019 om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Konungariket Norge, Republiken Island, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om dessa staters deltagande i Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa

9

Avtal mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Konungariket Norge, Republiken Island, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om dessa staters deltagande i Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa

11

*

Information om ikraftträdandet av protokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål

30

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/838 av den 20 februari 2019 om tekniska specifikationer för spårningssystem för fartyg och om upphävande av förordning (EG) nr 415/2007

31

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/839 av den 7 mars 2019 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 540/2014 om motorfordons ljudnivå och om utbytesljuddämpningssystem (
  1
  )

1

70

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/840 av den 12 mars 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2018/273 vad gäller import av vin med ursprung i Kanada och undantag från återförsäljares skyldighet att föra register över mottagna och avsända leveranser

74

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/841 av den 14 mars 2019 om rättelse av vissa språkversioner av delegerad förordning (EU) 2015/2446 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex

76

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/842 av den 22 maj 2019 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

79

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/843 av den 23 maj 2019 om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den trettiosjätte delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080

81

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2019/844 av den 14 maj 2019 om rådets generalsekreterares utövande av befogenheter vad gäller klagomål som ingetts till rådet av kandidater till posten som europeisk chefsåklagare

82

*

Rådets beslut (EU) 2019/845 av den 17 maj 2019 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i arbetsgruppen för geografiska beteckningar som inrättats genom frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, vad gäller antagandet av arbetsgruppens arbetsordning

84

*

Rådets beslut (EU, Euratom) 2019/846 av den 21 maj 2019 om utseende av två ledamöter av revisionsrätten

89

*

Kommissionens beslut (EU) 2019/847 av den 15 maj 2019 om det föreslagna medborgarinitiativet Rädda bina! Skydd av biologisk mångfald och bättre livsmiljöer för insekter i Europa
  [delgivet med nr C(2019) 3800]

[delgivet med nr C(2019) 3800]

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/835

av den 8 april 2019

om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 217 jämförd med artikel 218.6 a,

med beaktande av anslutningsakten för Republiken Kroatien, särskilt artikel 6.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan (2), (nedan kallat avtalet) undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2001. Avtalet trädde i kraft den 1 juni 2004. |
| --- | --- |

(1)

Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan (2), (nedan kallat avtalet) undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2001. Avtalet trädde i kraft den 1 juni 2004.

| (2) | Republiken Kroatien blev medlem i Europeiska unionen den 1 juli 2013. |
| --- | --- |

(2)

Republiken Kroatien blev medlem i Europeiska unionen den 1 juli 2013.

| (3) | I enlighet med artikel 6.2 i Republiken Kroatiens anslutningsakt ska Republiken Kroatiens anslutning till avtalet godkännas genom ingående av ett protokoll till avtalet ingås mellan rådet, som agerar enhälligt på medlemsstaternas vägnar, och Arabrepubliken Egypten. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 6.2 i Republiken Kroatiens anslutningsakt ska Republiken Kroatiens anslutning till avtalet godkännas genom ingående av ett protokoll till avtalet ingås mellan rådet, som agerar enhälligt på medlemsstaternas vägnar, och Arabrepubliken Egypten.

| (4) | Den 14 september 2012 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Arabrepubliken Egypten. Förhandlingarna slutfördes framgångsrikt. |
| --- | --- |

(4)

Den 14 september 2012 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Arabrepubliken Egypten. Förhandlingarna slutfördes framgångsrikt.

| (5) | I enlighet med rådets beslut (EU) 2017/768 (3) undertecknades protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen på unionens och dess medlemsstaters vägnar i Bryssel den 10 april 2017. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med rådets beslut (EU) 2017/768 (3) undertecknades protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen på unionens och dess medlemsstaters vägnar i Bryssel den 10 april 2017.

| (6) | Protokollet bör godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Protokollet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen godkänns härmed på unionens och dess medlemsstaters vägnar (4).

Artikel 2

Rådets ordförande ska, på unionens och dess medlemsstaters vägnar, göra den anmälan som avses i artikel 8.1 i protokollet för att uttrycka unionens och dess medlemsstaters samtycke till att bli bundna av protokollet (5).

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 8 april 2019.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 12 mars 2019 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  
  EUT L 304, 30.9.2004, s. 39.

2

(3)  
  EUT L 115, 4.5.2017, s. 1.

3

(4)  Texten till protokollet har offentliggjorts i EUT L 115 av den 4 maj 2017 tillsammans med beslutet om undertecknande.

4

(5)  Dagen för protokollets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

5

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/3

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/836

av den 13 maj 2019

om ingående av protokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 87.2 a och artikel 88.2 första stycket a jämförda med artikel 218.6 andra stycket a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut (EU) 2019/395 (2) undertecknades protokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål (nedan kallat protokollet) den 27 mars 2019, med förbehåll för att det ingås vid ett senare tillfälle. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut (EU) 2019/395 (2) undertecknades protokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål (nedan kallat protokollet) den 27 mars 2019, med förbehåll för att det ingås vid ett senare tillfälle.

| (2) | För att stödja och förstärka polissamarbetet mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och i Danmark i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra allvarliga brott, krävs unionsåtgärder för att Danmark ska kunna delta i de brottsbekämpningsrelaterade aspekterna av Eurodac. |
| --- | --- |

(2)

För att stödja och förstärka polissamarbetet mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och i Danmark i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra allvarliga brott, krävs unionsåtgärder för att Danmark ska kunna delta i de brottsbekämpningsrelaterade aspekterna av Eurodac.

| (3) | Protokollet bör godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Protokollet bör godkännas.

| (4) | Förenade kungariket och Irland är bundna av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (3) och deltar därför i antagandet av detta beslut. |
| --- | --- |

(4)

Förenade kungariket och Irland är bundna av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (3) och deltar därför i antagandet av detta beslut.

| (5) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen, vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål godkänns härmed på unionens vägnar.

Texten till protokollet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande ska på unionens vägnar lämna det meddelande som föreskrivs i artikel 4.2 i protokollet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 13 maj 2019.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 17 april 2019 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2019/395 av den 7 mars 2019 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av protokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål (EUT L 71, 13.3.2019, s. 9).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 av den 26 juni 2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och Europol begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 180, 29.6.2013, s. 1).

3

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/5

---

PROTOKOLL TILL AVTALET

mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål

EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad unionen,

och

KONUNGARIKET DANMARK, nedan kallat Danmark,

nedan gemensamt kallade parterna,

SOM BEAKTAR att avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (1) (nedan kallat avtalet av den 10 mars 2005
  ) ingicks den 10 mars 2005,

SOM ERINRAR om att unionen den 26 juni 2013 antog Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (2),

SOM HÄNVISAR till protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilket Danmark inte deltar i antagandet av förordning (EU) nr 603/2013, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark,

SOM ERINRAR om att förfarandet för jämförelse och överföring av uppgifter för brottsbekämpande ändamål enligt förordning (EU) nr 603/2013 inte utgör en ändring av Eurodac-regelverket i den mening som avses i avtalet av den 10 mars 2005 och omfattas därför inte av avtalet av den 10 mars 2005,

SOM BEAKTAR att ett protokoll bör ingås mellan unionen och Danmark för att göra det möjligt för Danmark att delta i de brottsbekämpningsrelaterade aspekterna av Eurodac och därigenom göra det möjligt för Danmarks utsedda brottsbekämpande myndigheter att begära jämförelser av fingeravtrycksuppgifter som de övriga deltagande staterna har överfört till Eurodacs centrala system,

SOM BEAKTAR att tillämpningen av förordning (EU) nr 603/2013 för brottsbekämpande ändamål på Danmark också bör göra det möjligt för utsedda brottsbekämpande myndigheter i de andra deltagande staterna och Europol att begära jämförelser av fingeravtrycksuppgifter som Danmark har överfört till Eurodacs centrala system,

SOM BEAKTAR att behandling av personuppgifter som görs av de deltagande medlemsstaternas utsedda brottsbekämpande myndigheter för att förhindra, upptäcka eller utreda terroristbrott eller andra grova brott enligt detta protokoll bör underställas en standard för skydd av personuppgifter enligt deras nationella rätt som stämmer överens med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 (3),

SOM BEAKTAR att direktiv (EU) 2016/680 utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket enligt del tre avdelning V i EUF-fördraget, och att Danmark, i enlighet med artikel 4 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, den 26 oktober 2016 anmälde till kommissionen att Danmark kommer att genomföra det direktivet i sin nationella lagstiftning; Danmark bör därför tillämpa det direktivet och de ytterligare villkor som anges i förordning (EU) nr 603/2013 vad gäller behandling av personuppgifter som görs av Danmarks utsedda myndigheter i syfte att förhindra, upptäcka eller utreda terroristbrott eller andra allvarliga brott,

SOM BEAKTAR att de ytterligare villkor som anges i förordning (EU) nr 603/2013 vad gäller behandling av personuppgifter som görs av de utsedda myndigheterna i de deltagande staterna och Europol i syfte att förhindra, upptäcka eller utreda terroristbrott eller andra allvarliga brott också bör vara tillämpliga,

SOM BEAKTAR att åtkomst för Danmarks utsedda myndigheter bör tillåtas endast på villkor att jämförelser med den begärande statens nationella fingeravtrycksdatabaser och med alla andra deltagande staters system för automatisk identifiering av fingeravtryck enligt rådets beslut 2008/615/RIF (4), inte lett till att den registrerade personens identitet kunnat fastställas. Detta villkor innebär att den begärande staten måste göra jämförelser med alla andra deltagande staters system för automatisk identifiering av fingeravtryck enligt det beslutet vilka är tekniskt tillgängliga, såvida inte den begärande staten kan visa att det finns rimliga skäl att anta att detta inte skulle leda till att den registrerade personens identitet fastställs. Sådana rimliga skäl föreligger särskilt om det specifika fallet inte har någon operativ eller utredningsrelaterad koppling till en viss deltagande stat. Det villkoret förutsätter att den begärande staten först har genomfört det beslutet rättsligt och tekniskt vad gäller fingeravtrycksuppgifter, eftersom det inte bör vara tillåtet att utföra en Eurodackontroll för brottsbekämpande ändamål utan att de ovannämnda åtgärderna först har vidtagits,

SOM BEAKTAR att de utsedda myndigheterna, under förutsättning att villkoren för jämförelse är uppfyllda, innan de söker i Eurodac också bör söka i informationssystemet för viseringar i enlighet med rådets beslut 2008/633/RIF (5),

SOM BEAKTAR att de mekanismer rörande ändringar som föreskriva i avtalet av den 10 mars 2005 bör vara tillämpliga på alla ändringar i fråga om åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål,

SOM BEAKTAR att detta protokoll är en del av avtalet av den 10 mars 2005,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Förordning (EU) nr 603/2013 ska genomföras av Danmark vad gäller jämförelse av fingeravtrycksuppgifter med sådana som lagras i Eurodacs centrala system för brottsbekämpande ändamål enligt definitionen i artikel 2.1 i i den förordningen, och ska tillämpas enligt internationell rätt på Danmarks förbindelser med de andra deltagande staterna.

2.   Unionens medlemsstater utom Danmark ska betraktas som deltagande stater i den mening som avses i punkt 1 i denna artikel. De ska tillämpa de bestämmelser i förordning (EU) nr 603/2013 som rör åtkomst för brottsbekämpande ändamål på Danmark.

3.   Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz ska anses som deltagande stater i den mening som avses i punkt 1 i den utsträckning som ett avtal motsvarande detta protokoll i vilket Danmark erkänns som en deltagande stat är i kraft mellan dem och unionen.

Artikel 2

1.   Direktiv (EU) 2016/680 ska vara tillämpligt vad gäller Danmarks behandling av personuppgifter till följd av tillämpningen av detta protokoll.

2.   Utöver punkt 1 ska de villkor som anges i förordning (EU) nr 603/2013 vad gäller behandling av personuppgifter tillämpas på Danmark med avseende på dess utsedda myndigheters behandling av personuppgifter för de ändamål som anges i artikel 1.2 i den förordningen.

Artikel 3

Bestämmelserna i avtalet av den 10 mars 2005 avseende ändringar ska tillämpas på alla ändringar som rör åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål.

Artikel 4

1.   Detta protokoll ska ratificeras eller godkännas av parterna i enlighet med deras respektive förfaranden.

2.   Detta protokoll träder i kraft den första dagen i månaden efter det att parterna har meddelat varandra att de har avslutat de förfaranden som krävs för ändamålet.

3.   Detta protokoll ska inte tillämpas innan kapitel 6 i beslut 2008/615/RIF har genomförts av Danmark och utvärderingsförfarandena enligt kapitel 4 i bilagan till rådets beslut 2008/616/RIF (6) har slutförts vad gäller fingeravtrycksuppgifter avseende Danmark.

Artikel 5

1.   Varje part får frånträda detta protokoll genom meddelande till den andra parten. Meddelandet ska få verkan sex månader efter meddelandedagen.

2.   Detta protokoll ska upphöra att gälla om antingen unionen eller Danmark frånträder det.

3.   Detta protokoll ska upphöra att gälla om avtalet av den 10 mars 2005 upphör att gälla.

4.   Frånträdande eller uppsägning av detta protokoll ska inte påverka den fortsatta tillämpningen av avtalet av den 10 mars 2005.

Artikel 6

Detta protokoll är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми март две хиляди и деветнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de marzo de dos mil diecinueve.

V Bruselu dne dvacátého sedmého března dva tisíce devatenáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende marts to tusind og nitten.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten März zweitausendneunzehn.

Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta märtsikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Μαρτίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of March in the year two thousand and nineteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept mars deux mille dix-neuf.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog ožujka godine dvije tisuće devetnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette marzo duemiladiciannove.

Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada divdesmit septītajā martā.

Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų kovo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év március havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Marzu fis-sena elfejn u dsatax.

Gedaan te Brussel, zevenentwintig maart tweeduizend negentien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego marca roku dwa tysiące dziewiętnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de março de dois mil e dezanove.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte martie două mii nouăsprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho marca dvetisícdevätnásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega marca leta dva tisoč devetnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde mars år tjugohundranitton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

ЗаКралство Дания

Por el Reino de Dinamarca

Za Dánské království

For Kongeriget Danmark

Für das Königreich Dänemark

Taani Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Δανίας

For the Kingdom of Denmark

Pour le Royaume de Danemark

Za Kraljevinu Dansku

Per il Regno di Danimarca

Dānijas Karalistes vārdā –

Danijos Karalystės vardu

A Dán Királyság részéről

Għar-Renju tad-Danimarka

Voor het Koninkrijk Denemarken

W imieniu Królestwa Danii

Pelo Reino da Dinamarca

Pentru Regatul Danemarcei

Za Dánske kráľovstvo

Za Kraljevino Dansko

Tanskan kuningaskunnan puolesta

På Konungariket Danmark

---

(1)  
  EUT L 66, 8.3.2006, s. 38.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 av den 26 juni 2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och Europol begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 180, 29.6.2013, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (EUT L 119, 4.5.2016, s. 89).

3

(4)  Rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 1).

4

(5)  Rådets beslut 2008/633/RIF av den 23 juni 2008 om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (EUT L 218, 13.8.2008, s. 129).

5

(6)  Rådets beslut 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 12).

6

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/9

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/837

av den 14 maj 2019

om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Konungariket Norge, Republiken Island, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om dessa staters deltagande i Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 74, 77.2 a, 77.2 b, 78.2 e, 79.2 c, 82.1 d, 85.1, 87.2 a och 88.2 jämförda med artikel 218.6 a v,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 (2) inrättades en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (nedan kallad byrån). |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 (2) inrättades en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (nedan kallad byrån).

| (2) | I förordning (EU) nr 1077/2011 föreskrevs att det inom ramen för tillämpliga bestämmelser i ländernas associeringsavtal ska utarbetas arrangemang för att bland annat ange på vilket sätt och i vilken utsträckning de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder kommer att delta i byråns arbete samt de närmare reglerna för deras deltagande, inklusive bestämmelser om finansiella bidrag, personal och rösträtt. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) nr 1077/2011 föreskrevs att det inom ramen för tillämpliga bestämmelser i ländernas associeringsavtal ska utarbetas arrangemang för att bland annat ange på vilket sätt och i vilken utsträckning de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder kommer att delta i byråns arbete samt de närmare reglerna för deras deltagande, inklusive bestämmelser om finansiella bidrag, personal och rösträtt.

| (3) | Kommissionen förhandlade, på unionens vägnar, fram ett avtal mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Konungariket Norge, Republiken Island, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om dessa staters deltagande i Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (nedan kallat avtalet). I enlighet med rådets beslut (EU) 2018/1549 (3) undertecknades avtalet den 8 november 2018 med förbehåll för att avtalet ingås. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen förhandlade, på unionens vägnar, fram ett avtal mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Konungariket Norge, Republiken Island, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om dessa staters deltagande i Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (nedan kallat avtalet). I enlighet med rådets beslut (EU) 2018/1549 (3) undertecknades avtalet den 8 november 2018 med förbehåll för att avtalet ingås.

| (4) | Den 14 november 2018 antogs Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 (4). Förordning (EU) 2018/1726 upphävde förordning (EU) nr 1077/2011. Enligt förordning (EU) 2018/1726 ersätter och efterträder Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, som inrättas genom den förordningen, byrån såsom den inrättades genom förordning (EU) nr 1077/2011. I enlighet med förordning (EU) 2018/1726 ska hänvisningar till den upphävda förordningen (EU) nr 1077/2011 anses som hänvisningar till förordning (EU) 2018/1726 och läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Den 14 november 2018 antogs Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 (4). Förordning (EU) 2018/1726 upphävde förordning (EU) nr 1077/2011. Enligt förordning (EU) 2018/1726 ersätter och efterträder Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, som inrättas genom den förordningen, byrån såsom den inrättades genom förordning (EU) nr 1077/2011. I enlighet med förordning (EU) 2018/1726 ska hänvisningar till den upphävda förordningen (EU) nr 1077/2011 anses som hänvisningar till förordning (EU) 2018/1726 och läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilagan till den förordningen.

| (5) | Enligt skäl 52 i förordning (EU) 2018/1726 deltar Förenade kungariket i den förordningen, som är bindande för Förenade kungariket. Irland har begärt att få delta i förordning (EU) 2018/1726 i enlighet med protokoll nr 19 om Schengenregelverket införlivat inom Europeiska unionens ramar, fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), och har meddelat sin önskan om att godta förordning (EU) 2018/1726 i enlighet med artikel 4 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget. Förenade kungariket och Irland bör därför ge verkan åt artikel 42 i förordning (EU) 2018/1726 genom att delta i detta beslut. Förenade kungariket och Irland deltar därför i detta beslut. |
| --- | --- |

(5)

Enligt skäl 52 i förordning (EU) 2018/1726 deltar Förenade kungariket i den förordningen, som är bindande för Förenade kungariket. Irland har begärt att få delta i förordning (EU) 2018/1726 i enlighet med protokoll nr 19 om Schengenregelverket införlivat inom Europeiska unionens ramar, fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), och har meddelat sin önskan om att godta förordning (EU) 2018/1726 i enlighet med artikel 4 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget. Förenade kungariket och Irland bör därför ge verkan åt artikel 42 i förordning (EU) 2018/1726 genom att delta i detta beslut. Förenade kungariket och Irland deltar därför i detta beslut.

| (6) | Enligt skäl 51 i förordning (EU) 2018/1726 deltar Danmark inte i den förordningen, som inte är bindande för Danmark. Danmark deltar därför inte i detta beslut. Eftersom detta beslut – i den mån det rör Schengens informationssystem (SIS II), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 (5) och rådets beslut 2007/533/RIF (6), Informationssystemet för viseringar (VIS), som inrättades genom rådets beslut 2004/512/EG (7), in- och utresesystemet, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2226 (8) och EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (9) – är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om detta beslut, besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning.
  I enlighet med artikel 3 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (10), ska Danmark meddela kommissionen huruvida landet kommer att genomföra innehållet i detta beslut, i den mån det rör Eurodac och DubliNet. |
| --- | --- |

(6)

Enligt skäl 51 i förordning (EU) 2018/1726 deltar Danmark inte i den förordningen, som inte är bindande för Danmark. Danmark deltar därför inte i detta beslut. Eftersom detta beslut – i den mån det rör Schengens informationssystem (SIS II), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 (5) och rådets beslut 2007/533/RIF (6), Informationssystemet för viseringar (VIS), som inrättades genom rådets beslut 2004/512/EG (7), in- och utresesystemet, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2226 (8) och EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (9) – är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om detta beslut, besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning.

I enlighet med artikel 3 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (10), ska Danmark meddela kommissionen huruvida landet kommer att genomföra innehållet i detta beslut, i den mån det rör Eurodac och DubliNet.

| (7) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(7)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Konungariket Norge, Republiken Island, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om dessa staters deltagande i Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa godkänns härmed på unionens vägnar (11).

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 14 maj 2019.

På rådets vägnar

P. DAEA

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 13 mars 2019 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 av den 25 oktober 2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 286, 1.11.2011, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2018/1549 av den 11 oktober 2018 om undertecknande, på unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Konungariket Norge, Republiken Island, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om dessa staters deltagande i Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 260, 17.10.2018, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 av den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA), om ändring av förordning (EG) nr 1987/2006 och rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av förordning (EU) nr 1077/2011 (EUT L 295, 21.11.2018, s. 99).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 381, 28.12.2006, s. 4).

5

(6)  Rådets beslut 2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 205, 7.8.2007, s. 63).

6

(7)  Rådets beslut 2004/512/EG av den 8 juni 2004 om inrättande av Informationssystemet för viseringar (VIS) (EUT L 213, 15.6.2004, s. 5).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2226 av den 30 november 2017 om inrättande av ett in- och utresesystem för registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) nr 1077/2011 (EUT L 327, 9.12.2017, s. 20).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (EUT L 236, 19.9.2018, s. 1).

9

(10)  
  EUT L 66, 8.3.2006, s. 38.

10

(11)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

11

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/11

---

AVTAL

mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Konungariket Norge, Republiken Island, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om dessa staters deltagande i Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa

EUROPEISKA UNIONEN,

å ena sidan, och

KONUNGARIKET NORGE, nedan kallat Norge,

REPUBLIKEN ISLAND, nedan kallat Island,

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET, nedan kallat Schweiz, och

FURSTENDÖMET LIECHTENSTEIN, nedan kallat Liechtenstein,

å andra sidan,

som beaktar avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om de senares associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (1) (nedan kallat Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge),

som beaktar avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island och Konungariket Norge om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Island eller Norge (2) (nedan kallat Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge),

som beaktar avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (3) (nedan kallat Schengenassocieringsavtalet med Schweiz),

som beaktar avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (4) (nedan kallat Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz),

som beaktar protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (5) (nedan kallat Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein),

som beaktar protokollet mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (6) (nedan kallat Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein), och

som beaktar följande:

| (1) | Europeiska unionen inrättade genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 (7) Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, nedan kallad byrån. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen inrättade genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 (7) Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, nedan kallad byrån.

| (2) | När det gäller Island och Norge utgör förordning (EU) nr 1077/2011, i den mån den rör Schengens informationssystem (SIS II), Informationssystemet för viseringar (VIS) och in- och utresesystemet, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge. I den mån förordning (EU) nr 1077/2011 rör Eurodac och DubliNet utgör den en ny åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge. |
| --- | --- |

(2)

När det gäller Island och Norge utgör förordning (EU) nr 1077/2011, i den mån den rör Schengens informationssystem (SIS II), Informationssystemet för viseringar (VIS) och in- och utresesystemet, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge. I den mån förordning (EU) nr 1077/2011 rör Eurodac och DubliNet utgör den en ny åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge.

| (3) | När det gäller Schweiz utgör förordning (EU) nr 1077/2011, i den mån den rör SIS II, VIS och in- och utresesystemet, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Schweiz. I den mån förordning (EU) nr 1077/2011 rör Eurodac och DubliNet utgör den en ny åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz. |
| --- | --- |

(3)

När det gäller Schweiz utgör förordning (EU) nr 1077/2011, i den mån den rör SIS II, VIS och in- och utresesystemet, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Schweiz. I den mån förordning (EU) nr 1077/2011 rör Eurodac och DubliNet utgör den en ny åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz.

| (4) | När det gäller Liechtenstein utgör förordning (EU) nr 1077/2011, i den mån den rör SIS II, VIS och in- och utresesystemet, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Liechtenstein. I den mån förordning (EU) nr 1077/2011 rör Eurodac och DubliNet utgör den en ny åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller Liechtenstein utgör förordning (EU) nr 1077/2011, i den mån den rör SIS II, VIS och in- och utresesystemet, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Liechtenstein. I den mån förordning (EU) nr 1077/2011 rör Eurodac och DubliNet utgör den en ny åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein.

| (5) | I förordning (EU) nr 1077/2011 anges att det, inom ramen för tillämpliga bestämmelser i ländernas associeringsavtal, ska utarbetas arrangemang för att bland annat ange på vilket sätt och i vilken utsträckning de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket samt Dublin- och Eurodac-relaterade åtgärder kommer att delta i byråns arbete samt de närmare reglerna för deras deltagande, inklusive bestämmelser om finansiella bidrag, personal och rösträtt. |
| --- | --- |

(5)

I förordning (EU) nr 1077/2011 anges att det, inom ramen för tillämpliga bestämmelser i ländernas associeringsavtal, ska utarbetas arrangemang för att bland annat ange på vilket sätt och i vilken utsträckning de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket samt Dublin- och Eurodac-relaterade åtgärder kommer att delta i byråns arbete samt de närmare reglerna för deras deltagande, inklusive bestämmelser om finansiella bidrag, personal och rösträtt.

| (6) | I associeringsavtalen anges inga villkor för Norges, Islands, Schweiz och Liechtensteins associering till verksamheten vid de nya organ som Europeiska unionen inrättar inom ramen för den fortsatta utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder, och vissa aspekter av associeringen till byrån bör fastställas i ytterligare ett avtal mellan de avtalsslutande parterna till associeringsavtalen. |
| --- | --- |

(6)

I associeringsavtalen anges inga villkor för Norges, Islands, Schweiz och Liechtensteins associering till verksamheten vid de nya organ som Europeiska unionen inrättar inom ramen för den fortsatta utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder, och vissa aspekter av associeringen till byrån bör fastställas i ytterligare ett avtal mellan de avtalsslutande parterna till associeringsavtalen.

| (7) | Kommissionen (Eurostat) samlar inte längre in uppgifter om bruttonationalinkomst (BNI), och Norges och Islands ekonomiska bidrag bör därför beräknas på grundval av bruttonationalprodukten (BNP), i likhet med Schweiz och Liechtensteins bidrag, trots hänvisningen till BNI i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge och Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen (Eurostat) samlar inte längre in uppgifter om bruttonationalinkomst (BNI), och Norges och Islands ekonomiska bidrag bör därför beräknas på grundval av bruttonationalprodukten (BNP), i likhet med Schweiz och Liechtensteins bidrag, trots hänvisningen till BNI i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge och Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge.

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Deltagandets omfattning

Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska delta fullt ut i byråns verksamhet som anges i förordning (EU) nr 1077/2011 och i enlighet med villkoren i detta avtal.

Artikel 2

Styrelsen

1.   Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska företrädas i byråns styrelse i enlighet med artikel 13.5 i förordning (EU) nr 1077/2011.

2.   Begränsat till de informationssystem som de deltar i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska ha rösträtt avseende följande:

| a) | Beslut om testning och om tekniska specifikationer avseende utvecklingen och den operativa förvaltningen av systemen och kommunikationsinfrastrukturen. |
| --- | --- |

a)

Beslut om testning och om tekniska specifikationer avseende utvecklingen och den operativa förvaltningen av systemen och kommunikationsinfrastrukturen.

| b) | Beslut om uppgifter avseende utbildning i den tekniska användningen av SIS II, VIS, Eurodac och in- och utresesystemet i enlighet med artiklarna 3, 4, 5 respektive 5a i förordning (EU) nr 1077/2011, utom när den gemensamma läroplanen fastställs. |
| --- | --- |

b)

Beslut om uppgifter avseende utbildning i den tekniska användningen av SIS II, VIS, Eurodac och in- och utresesystemet i enlighet med artiklarna 3, 4, 5 respektive 5a i förordning (EU) nr 1077/2011, utom när den gemensamma läroplanen fastställs.

| c) | Beslut om uppgifter avseende utbildning i den tekniska användningen av andra stora it-system i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) nr 1077/2011, utom när den gemensamma läroplanen fastställs. |
| --- | --- |

c)

Beslut om uppgifter avseende utbildning i den tekniska användningen av andra stora it-system i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) nr 1077/2011, utom när den gemensamma läroplanen fastställs.

| d) | Beslut om antagande av rapporter om den tekniska funktionen hos SIS II, VIS och in- och utresesystemet i enlighet med artikel 12.1 t i förordning (EU) nr 1077/2011. |
| --- | --- |

d)

Beslut om antagande av rapporter om den tekniska funktionen hos SIS II, VIS och in- och utresesystemet i enlighet med artikel 12.1 t i förordning (EU) nr 1077/2011.

| e) | Beslut om antagande av årsrapporten om verksamheten inom Eurodacs centrala system i enlighet med artikel 12.1 u i förordning (EU) nr 1077/2011. |
| --- | --- |

e)

Beslut om antagande av årsrapporten om verksamheten inom Eurodacs centrala system i enlighet med artikel 12.1 u i förordning (EU) nr 1077/2011.

| f) | Beslut om antagande av rapporterna om in- och utresesystemets utveckling i enlighet med artikel 12.1 sa i förordning (EU) nr 1077/2011. |
| --- | --- |

f)

Beslut om antagande av rapporterna om in- och utresesystemets utveckling i enlighet med artikel 12.1 sa i förordning (EU) nr 1077/2011.

| g) | Beslut om offentliggörande av statistik rörande SIS II i enlighet med artikel 12.1 w i förordning (EU) nr 1077/2011. |
| --- | --- |

g)

Beslut om offentliggörande av statistik rörande SIS II i enlighet med artikel 12.1 w i förordning (EU) nr 1077/2011.

| h) | Beslut om insamling av statistik om arbetet inom Eurodacs centrala system i enlighet med artikel 12.1 x i förordning (EU) nr 1077/2011. |
| --- | --- |

h)

Beslut om insamling av statistik om arbetet inom Eurodacs centrala system i enlighet med artikel 12.1 x i förordning (EU) nr 1077/2011.

| i) | Beslut om offentliggörande av statistik rörande in- och utresesystemet i enlighet med artikel 12.1 xa i förordning (EU) nr 1077/2011. |
| --- | --- |

i)

Beslut om offentliggörande av statistik rörande in- och utresesystemet i enlighet med artikel 12.1 xa i förordning (EU) nr 1077/2011.

| j) | Beslut om årligt offentliggörande av förteckningen över de behöriga myndigheter som har rätt att direkt hämta uppgifter ur SIS II i enlighet med artikel 12.1 y i förordning (EU) nr 1077/2011. |
| --- | --- |

j)

Beslut om årligt offentliggörande av förteckningen över de behöriga myndigheter som har rätt att direkt hämta uppgifter ur SIS II i enlighet med artikel 12.1 y i förordning (EU) nr 1077/2011.

| k) | Beslut om årligt offentliggörande av förteckningen över enheter som har utsetts enligt artikel 27.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (8) i enlighet med artikel 12.1 z i förordning (EU) nr 1077/2011. |
| --- | --- |

k)

Beslut om årligt offentliggörande av förteckningen över enheter som har utsetts enligt artikel 27.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (8) i enlighet med artikel 12.1 z i förordning (EU) nr 1077/2011.

| l) | Beslut om den förteckning över behöriga myndigheter som avses i artikel 65.2 i förordning (EU) 2017/2226, i enlighet med artikel 12.1 za i förordning (EU) nr 1077/2011. |
| --- | --- |

l)

Beslut om den förteckning över behöriga myndigheter som avses i artikel 65.2 i förordning (EU) 2017/2226, i enlighet med artikel 12.1 za i förordning (EU) nr 1077/2011.

| m) | Beslut om rapporter om den tekniska funktionen hos andra stora it-system som byrån har anförtrotts genom en ny rättsakt eller åtgärd som utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge, Schengenassocieringsavtalet med Schweiz och Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein eller genom en ny rättsakt eller åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge, Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz och Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein. |
| --- | --- |

m)

Beslut om rapporter om den tekniska funktionen hos andra stora it-system som byrån har anförtrotts genom en ny rättsakt eller åtgärd som utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge, Schengenassocieringsavtalet med Schweiz och Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein eller genom en ny rättsakt eller åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge, Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz och Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein.

| n) | Beslut om offentliggörande av statistik rörande andra stora it-system som byrån har anförtrotts genom en ny rättsakt eller åtgärd som utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge, Schengenassocieringsavtalet med Schweiz och Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein eller genom en ny rättsakt eller åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge, Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz och Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein. |
| --- | --- |

n)

Beslut om offentliggörande av statistik rörande andra stora it-system som byrån har anförtrotts genom en ny rättsakt eller åtgärd som utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge, Schengenassocieringsavtalet med Schweiz och Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein eller genom en ny rättsakt eller åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge, Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz och Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein.

| o) | Beslut om årligt offentliggörande av förteckningen över behöriga myndigheter som har åtkomst till uppgifter som registrerats i andra stora it-system som byrån har anförtrotts genom en ny rättsakt eller åtgärd som utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge, Schengenassocieringsavtalet med Schweiz och Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein eller genom en ny rättsakt eller åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge, Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz och Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein. |
| --- | --- |

o)

Beslut om årligt offentliggörande av förteckningen över behöriga myndigheter som har åtkomst till uppgifter som registrerats i andra stora it-system som byrån har anförtrotts genom en ny rättsakt eller åtgärd som utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge, Schengenassocieringsavtalet med Schweiz och Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein eller genom en ny rättsakt eller åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge, Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz och Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein.

Om de beslut som avses i leden a–o fattas i samband med det fleråriga eller årliga arbetsprogrammet ska styrelsens röstningsförfaranden säkerställa att Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ges möjlighet att rösta.

3.   Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska ha rätt att avge yttranden om alla frågor i vilka de inte har rösträtt.

Artikel 3

Rådgivande grupper

1.   Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska företrädas i byråns rådgivande grupper i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EU) nr 1077/2011.

2.   De ska ha rösträtt när det gäller de rådgivande gruppernas yttranden om de beslut som avses i artikel 2.2.

3.   De ska ha rätt att avge yttranden om alla frågor i vilka de inte har rösträtt.

Artikel 4

Ekonomiska bidrag

1.   Norges, Islands, Schweiz och Liechtensteins enskilda bidrag till byråns intäkter ska begränsas till de informationssystem i vilka respektive stat deltar.

2.   Vad gäller SIS II och VIS ska Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein bidra till byråns intäkter med ett årligt belopp som beräknas utifrån den procentandel deras respektive BNP utgör i förhållande till alla deltagande staters BNP enligt formeln i bilaga I, i enlighet med artikel 11.3 i Schengenassocieringsavtalet med Schweiz och artikel 3 i Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein, som hänvisar till den bidragsmetod som avses i artikel 11.3 i Schengenassocieringsavtalet med Schweiz, och genom undantag från artikel 12.1 i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge, som hänvisar till BNP.

3.   Vad gäller in- och utresesystemet ska Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein bidra till byråns intäkter med ett årligt belopp som beräknas utifrån den procentandel deras respektive BNP utgör i förhållande till alla deltagande staters BNP enligt formeln i bilaga I, i enlighet med artikel 11.3 i Schengenassocieringsavtalet med Schweiz och artikel 3 i Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein, som hänvisar till den bidragsmetod som avses i artikel 11.3 i Schengenassocieringsavtalet med Schweiz, och genom undantag från artikel 12.1 i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge, som hänvisar till BNP.

4.   Vad gäller Eurodac ska Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein bidra till byråns intäkter med ett årligt belopp som beräknas enligt formeln i bilaga I, i enlighet med artikel 9.1 första stycket i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge, artikel 8.1 första stycket i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz och artikel 6 i Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein.

5.   Vad gäller DubliNet ska Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein bidra till byråns intäkter med ett årligt belopp som beräknas utifrån den procentandel deras respektive BNP utgör i förhållande till alla deltagande staters BNP i enlighet med formeln i bilaga I, i enlighet med artikel 8.1 andra stycket i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz, artikel 3 i Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein, som hänvisar till den bidragsmetod som avses i artikel 8.1 andra stycket i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz, och genom undantag från artikel 9.1 andra stycket i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge, som hänvisar till BNP.

6.   Vad gäller rubrikerna 1 och 2 i byråns budget inträder betalningsskyldigheten avseende det ekonomiska bidrag som avses i punkterna 2 och 4 den 1 december 2012, vilket är den dag då byrån inledde sin verksamhet. Betalningsskyldigheten avseende det ekonomiska bidrag som avses i punkt 5 inträder den 31 juli 2014, vilket är den dag då det tekniska stödet för den operativa förvaltningen av DubliNet överfördes till byrån. Betalningsskyldigheten avseende det ekonomiska bidrag som avses i punkt 3 inträder den 29 december 2017, vilket är den dag då byrån blev ansvarig för utvecklingen och den operativa förvaltningen av in- och utresesystemet. De ekonomiska bidragen ska betalas från och med den dag som följer på ikraftträdandet av detta avtal, även de belopp som avser perioden mellan den 1 december 2012 och den dag då avtalet träder i kraft.

Vad gäller rubrik 3 i byråns budget inträder betalningsskyldigheten för det ekonomiska bidrag som avses i punkterna 2 och 4 den 1 december 2012, det ekonomiska bidrag som avses i punkt 5 den 31 juli 2014 och det ekonomiska bidrag som avses i punkt 3 den 29 december 2017 på grundval av respektive associeringsavtal och associeringsprotokollet.

7.   Om en ny rättsakt eller åtgärd som utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge, Schengenassocieringsavtalet med Schweiz och Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein utvidgar byråns mandat genom att den anförtros utvecklingen och/eller den operativa förvaltningen av andra stora it-system, ska Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein bidra till byråns intäkter med ett årligt belopp som beräknas utifrån den procentandel deras respektive BNP utgör i förhållande till alla deltagande staters BNP enligt formeln i bilaga I, i enlighet med artikel 11.3 i Schengenassocieringsavtalet med Schweiz och artikel 3 i Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein, som hänvisar till den bidragsmetod som avses i artikel 11.3 i Schengenassocieringsavtalet med Schweiz, och genom undantag från artikel 12.1 i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge, som hänvisar till BNP.

8.   När en ny rättsakt eller åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge, Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz och Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein utvidgar byråns mandat genom att den anförtros utvecklingen och/eller den operativa förvaltningen av andra stora it-system, ska Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein bidra till byråns intäkter med ett årligt belopp som beräknas utifrån den procentandel deras respektive BNP utgör i förhållande till alla deltagande staters BNP enligt formeln i bilaga I, i enlighet med artikel 8.1 andra stycket i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz, artikel 3 i Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein, som hänvisar till den bidragsmetod som avses i artikel 8.1 andra stycket i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz, och genom undantag från artikel 9.1 andra stycket i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge, som hänvisar till BNP.

9.   Om Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein redan har bidragit till utvecklingen eller den operativa förvaltningen av ett stort it-system genom andra unionsfinansieringsinstrument, eller om utvecklingen och/eller den operativa förvaltningen av ett stort it-system finansieras genom avgifter eller andra inkomster avsatta för särskilda ändamål, ska Norges, Islands, Schweiz och Liechtensteins bidrag till byrån justeras i enlighet med detta.

Artikel 5

Rättslig ställning

Byrån ska ha ställning som juridisk person enligt gällande lag i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein och ska i dessa stater ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt gällande lag i dessa stater. Byrån ska särskilt kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstol.

Artikel 6

Skadeståndsansvar

Byråns ansvar ska regleras av artikel 24.1, 24.3 och 24.5 i förordning (EU) nr 1077/2011.

Artikel 7

Europeiska unionens domstol

Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska erkänna Europeiska unionens domstols behörighet i frågor som rör byrån enligt artikel 24.2 och 24.4 i förordning (EU) nr 1077/2011.

Artikel 8

Privilegier och immunitet

Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska på byrån och dess personal tillämpa de regler om privilegier och immunitet som anges i bilaga II, som härrör från protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier samt alla bestämmelser som antas i enlighet med det protokollet avseende byråns personalfrågor.

Artikel 9

Byråns personal

1.   I enlighet med artiklarna 20.1 och 37 i förordning (EU) nr 1077/2011 ska norska, isländska, schweiziska och liechtensteinska medborgare som anställs vid byrån omfattas av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen och bestämmelser som antagits gemensamt av Europeiska unionens institutioner för tillämpningen av dessa tjänsteföreskrifter samt de genomförandeåtgärder som antagits av byrån i enlighet med artikel 20.8 i förordning (EU) nr 1077/2011.

2.   Med avvikelse från artiklarna 12.2 a och 82.3 a i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen får norska, isländska, schweiziska och liechtensteinska medborgare som åtnjuter fulla medborgerliga rättigheter anställas på kontrakt av byråns verkställande direktör i enlighet med byråns gällande regler för urval och rekrytering av personal.

3.   Artikel 20.6 i förordning (EU) nr 1077/2011 ska tillämpas med nödvändiga ändringar på norska, isländska, schweiziska och liechtensteinska medborgare.

4.   Norska, isländska, schweiziska och liechtensteinska medborgare får dock inte utnämnas till tjänsten som verkställande direktör för byrån.

Artikel 10

Utstationerade tjänstemän och experter

Vad gäller utstationerade tjänstemän och experter gäller följande bestämmelser:

| a) | Alla arvoden, ersättningar och andra betalningar från byrån ska vara befriade från nationella skatter. |
| --- | --- |

a)

Alla arvoden, ersättningar och andra betalningar från byrån ska vara befriade från nationella skatter.

| b) | Så länge de fortfarande omfattas av det sociala trygghetssystemet i det land från vilket de utstationeras till byrån, ska de vara befriade från alla obligatoriska avgifter till det sociala trygghetssystemet i byråns värdländer. Följaktligen ska de under denna period inte omfattas av förordningar om social trygghet i det av byråns värdländer där de arbetar, om de inte själva frivilligt ansluter sig till det landets sociala trygghetssystem.
  Bestämmelserna i detta led ska i tillämpliga delar tillämpas på familjemedlemmar som ingår i de utstationerade experternas hushåll, förutom om de är anställda av en annan arbetsgivare än byrån eller mottar sociala förmåner från ett av byråns värdländer. |
| --- | --- |

b)

Så länge de fortfarande omfattas av det sociala trygghetssystemet i det land från vilket de utstationeras till byrån, ska de vara befriade från alla obligatoriska avgifter till det sociala trygghetssystemet i byråns värdländer. Följaktligen ska de under denna period inte omfattas av förordningar om social trygghet i det av byråns värdländer där de arbetar, om de inte själva frivilligt ansluter sig till det landets sociala trygghetssystem.

Bestämmelserna i detta led ska i tillämpliga delar tillämpas på familjemedlemmar som ingår i de utstationerade experternas hushåll, förutom om de är anställda av en annan arbetsgivare än byrån eller mottar sociala förmåner från ett av byråns värdländer.

Artikel 11

Bedrägeribekämpning

1.   Vad gäller Norge ska bestämmelserna i artikel 35 i förordning (EU) nr 1077/2011 tillämpas, och Europeiska bedrägeribekämpningsbyrån (Olaf) samt Europeiska revisionsrätten har rätt att utöva sin behörighet.

Olaf och revisionsrätten ska informera Riksrevisjonen i god tid om eventuella planer på att utföra kontroller eller revisioner på plats, som på norsk begäran ska utföras tillsammans med Riksrevisjonen.

2.   Vad gäller Island ska bestämmelserna i artikel 35 i förordning (EU) nr 1077/2011 tillämpas, och Olaf samt Europeiska revisionsrätten har rätt att utöva sin behörighet.

Olaf och revisionsrätten ska informera Ríkisendurskoðun i god tid om eventuella planer på att utföra kontroller eller revisioner på plats, som på isländsk begäran ska utföras tillsammans med Ríkisendurskoðun.

3.   Vad gäller Schweiz anges bestämmelserna för artikel 35 i förordning (EU) nr 1077/2011 avseende Europeiska unionens ekonomiska kontroller i Schweiz rörande schweiziska deltagare i byråns verksamhet i bilaga III.

4.   Vad gäller Liechtenstein anges bestämmelserna för artikel 35 i förordning (EU) nr 1077/2011 avseende Europeiska unionens ekonomiska kontroller i Liechtenstein rörande liechtensteinska deltagare i byråns verksamhet i bilaga IV.

Artikel 12

Tvistlösning

1.   Vid tvist om tillämpningen av detta avtal ska frågan officiellt tas upp som en tvistefråga på dagordningen för den gemensamma kommittén på ministernivå.

2.   Den gemensamma kommittén ska ha 90 dagar på sig för att lösa tvisten, från och med dagen för antagandet av den dagordning där tvisten tagits upp.

3.   Om den gemensamma kommittén inte kan lösa en Schengenrelaterad tvist inom de 90 dagar som avses i punkt 2, ska ytterligare en period om 30 dagar anslås för att nå en slutlig lösning. Om ingen slutlig lösning nås ska detta avtal upphöra att gälla avseende den stat som tvisten rör sex månader efter det att trettiodagarsperioden har löpt ut.

4.   Om den gemensamma kommittén inte kan lösa en Eurodacrelaterad tvist inom de 90 dagar som avses i punkt 2, ska ytterligare en period om 90 dagar anslås för att nå en slutlig lösning. Om den gemensamma kommittén inte har fattat något beslut när denna period löper ut, ska detta avtal anses ha upphört att gälla avseende den stat som tvisten rör vid slutet av den sista dagen av perioden.

Artikel 13

Bilagor

Bilagorna till detta avtal ska utgöra en integrerad del av detta avtal.

Artikel 14

Ikraftträdande

1.   Generalsekreteraren vid Europeiska unionens råd ska vara depositarie för detta avtal.

2.   Europeiska unionen, Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska godkänna detta avtal i enlighet med sina egna förfaranden.

3.   För att detta avtal ska träda i kraft krävs ett godkännande från Europeiska unionen och minst en annan avtalsslutande part i detta avtal.

4.   Detta avtal ska träda i kraft för alla parter i avtalet den första dagen i den första månaden efter det att godkännandeinstrumentet har deponerats hos depositarien.

Artikel 15

Giltighetstid och uppsägning

1.   Detta avtal ska ingås på obestämd tid.

2.   Vad gäller Island och Norge ska detta avtal upphöra att gälla sex månader efter det att Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge har sagts upp av Island eller Norge eller genom beslut av Europeiska unionens råd eller på annat sätt har upphört att gälla i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 8.4, 11.3 eller 16 i det avtalet. Det här avtalet ska också upphöra att gälla sex månader efter det att Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge har upphört att gälla eller sagts upp i enlighet med de förfaranden som anges i artiklarna 4.7, 8.3 eller 15 i det avtalet.

Det avtal som avses i artikel 17 i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge ska också omfatta konsekvenserna av uppsägning av det här avtalet.

3.   Vad gäller Schweiz ska detta avtal upphöra att gälla sex månader efter det att Schengenassocieringsavtalet med Schweiz har sagts upp av Schweiz eller genom beslut av Europeiska unionens råd eller på annat sätt har upphört att gälla i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 7.4, 10.3 eller 17 i det avtalet. Det ska också upphöra att gälla sex månader efter det att Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz har upphört att gälla eller sagts upp i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 4.7, 7.3 eller 16 i det avtalet.

4.   Vad gäller Liechtenstein ska detta avtal upphöra att gälla sex månader efter det att Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein har sagts upp av Liechtenstein eller genom beslut av Europeiska unionens råd eller på annat sätt har upphört att gälla i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 3, 5.4, 11.1 eller 11.3 i det protokollet. Det ska också upphöra att gälla sex månader efter det att Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein har upphört att gälla eller sagts upp i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 3, 5.7, 11.1 eller 11.3 i det protokollet.

5.   Detta avtal är upprättat i ett exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska, isländska och norska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Съставено в Брюксел на осми ноември две хиляди и осемнадесета година.

Hecho en Bruselas, el ocho de noviembre de dos mil dieciocho.

V Bruselu dne osmého listopadu dva tisíce osmnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den ottende november to tusind og atten.

Geschehen zu Brüssel am achten November zweitausendachtzehn.

Kahe tuhande kaheksateistkümnenda aasta novembrikuu kaheksandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαοκτώ.

Done at Brussels on the eighth day of November in the year two thousand and eighteen.

Fait à Bruxelles, le huit novembre deux mille dix-huit.

Sastavljeno u Bruxellesu osmog studenoga godine dvije tisuće osamnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì otto novembre duemiladiciotto.

Briselē, divi tūkstoši astoņpadsmitā gada astotajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai aštuonioliktų metų lapkričio aštuntą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennyolcadik év november havának nyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmien jum ta' Novembru fis-sena elfejn u tmintax.

Gedaan te Brussel, acht november tweeduizend achttien.

Sporządzono w Brukseli dnia ósmego listopada roku dwa tysiące osiemnastego.

Feito em Bruxelas, em oito de novembro de dois mil e dezoito.

Întocmit la Bruxelles la opt noiembrie două mii optsprezece.

V Bruseli ôsmeho novembra dvetisícosemnásť.

V Bruslju, dne osmega novembra leta dva tisoč osemnajst.

Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakahdeksantoista.

Som skedde i Bryssel den åttonde november år tjugohundraarton.

Utferdiget i Brussel, den åttende november totusenogatten.

Gjört í Brussel hinn áttunda dag nóvembermánaðar árið tvö þúsund og átján.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

For Kongeriket Norge

Image 2

Fyrir Ísland

Image 3

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione Svizzera

Image 4

Für das Fürstentum Liechtenstein

Image 5

---

(1)  
  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

1

(2)  
  EGT L 93, 3.4.2001, s. 40.

2

(3)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

3

(4)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 5.

4

(5)  
  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

5

(6)  
  EUT L 160, 18.6.2011, s. 39.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 av den 25 oktober 2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 286, 1.11.2011, s. 1), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2226 av den 30 november 2017 om inrättande av ett in- och utresesystem för registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) nr 1077/2011 (EUT L 327, 9.12.2017, s. 20).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 av den 26 juni 2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och Europol begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 180, 29.6.2013, s. 1).

8

---

BILAGA I

FORMEL FÖR ATT BERÄKNA BIDRAGET

| 1. | Norges, Islands, Schweiz och Liechtensteins ekonomiska bidrag till byråns intäkter som avses i artikel 32.1 b i förordning (EU) nr 1077/2011 ska beräknas på följande sätt:
  Rubrik 3








  1.1. | Vad gäller SIS II, VIS, in- och utresesystemet och alla andra stora informationssystem som anförtrotts byrån genom en rättsakt eller åtgärd som utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i Schengenassocieringsavtalet med Island och Norge, Schengenassocieringsavtalet med Schweiz och Schengenassocieringsprotokollet med Liechtenstein, ska de senaste slutliga uppgifter för BNP som finns tillgängliga för varje associerat land när faktureringen görs år n + 1 för år n delas med summan av tillgängliga BNP-uppgifter för år n för alla stater som deltar i byrån. För att erhålla bidraget för varje associerat land multipliceras den resulterande procentsatsen med de totala betalningar som gjorts under år n för rubrik 3 i byråns budget för ovan nämnda system. |
| --- | --- | --- |

1.

Rubrik 3

1.1.

| 1.2. | Vad gäller Eurodac ska bidraget från varje associerat land bestå av ett årligt belopp enligt en fast procentsats (0,071 % för Liechtenstein, 4,995 % för Norge, 0,1 % för Island och 7,286 % för Schweiz) av de relevanta budgetanslagen för det budgetåret. Varje associerat lands bidrag beräknas under år n + 1 och erhålls genom att multiplicera den fasta procentsatsen med de totala utbetalningar som gjorts under år n för rubrik 3 i byråns budget för Eurodac. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vad gäller DubliNet och alla andra stora informationssystem som anförtrotts byrån genom en rättsakt eller åtgärd i den mening som avses i Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Island och Norge, Dublin/Eurodac-associeringsavtalet med Schweiz och Dublin/Eurodac-associeringsprotokollet med Liechtenstein, ska de senaste slutliga BNP-uppgifter som finns tillgängliga för varje associerat land när faktureringen görs år n + 1 för år n delas med summan av tillgängliga BNP-uppgifter för år n för alla stater som deltar i byrån. För att erhålla bidraget för varje associerat land multipliceras den resulterande procentsatsen med de totala utbetalningar som gjorts under år n för rubrik 3 i byråns budget för ovan nämnda system. |
| --- | --- |

1.3.

Rubrikerna 1 och 2

| 1.4. | Varje associerat lands bidrag till rubrikerna 1 och 2 i byråns budget för de system som avses i punkterna 1.1, 1.2 och 1.3 ska erhållas genom att de senaste slutliga BNP-uppgifter som finns tillgängliga för varje associerat land när faktureringen görs år n + 1 för år n delas med summan av tillgängliga BNP-uppgifter för år n för alla stater som deltar i byrån. Den resulterande procentsatsen multipliceras med de totala utbetalningar som gjorts under år n för rubrikerna 1 och 2 i byråns budget för de system som avses i punkterna 1.1, 1.2 och 1.3. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Om byrån anförtros ytterligare stora it-system som de associerande länderna inte deltar i, ska beräkningen av de associerade ländernas bidrag till rubrikerna 1 och 2 revideras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

1.5.

| 2. | Det ekonomiska bidraget ska betalas i euro. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Varje associerat land ska betala sitt bidrag senast 45 dagar efter mottagande av debetnotan. Vid försenad betalning av bidraget ska dröjsmålsränta erläggas på utestående belopp räknat från förfallodagen. Räntan ska beräknas enligt den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina större refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. Den räntesats som ska användas är den som gäller den första dagen i den månad då förfallodagen infaller, plus tre och en halv procentenheter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Varje associerat lands ekonomiska bidrag ska anpassas i enlighet med denna bilaga i händelse av en ändring av Europeiska unionens ekonomiska bidrag som tas upp i Europeiska unionens allmänna budget i enlighet med artikel 44 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (1). |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

BILAGA II

PRIVILEGIER OCH IMMUNITET

| 1. | Byråns lokaler och byggnader ska vara okränkbara. De får inte genomsökas, beslagtas, konfiskeras eller exproprieras. Byråns egendom och tillgångar får inte utan tillstånd från domstolen bli föremål för några administrativa eller rättsliga tvångsåtgärder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Byråns arkiv ska vara okränkbara. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Byrån, dess tillgångar, inkomster och övrig egendom ska vara befriade från alla direkta skatter.
  Varor och tjänster som exporteras till byrån för tjänstebruk från Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska inte omfattas av några indirekta skatter eller avgifter.
  För varor och tjänster som tillhandahålls byrån i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein för tjänstebruk ska befrielse från mervärdesskatt beviljas genom återbetalning eller eftergift.
  För varor som levereras till byrån i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein för tjänstebruk ska befrielse från punktskatt beviljas genom återbetalning eller eftergift.
  Alla andra indirekta skatter som betalas av byrån i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska återbetalas eller efterges.
  Ansökningar om återbetalning ska som regel behandlas inom tre månader.
  Ingen befrielse ska beviljas för sådana skatter och avgifter som utgör betalning för allmännyttiga tjänster.
  Villkoren för undantag från mervärdesskatt, punktskatt och andra indirekta skatter i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein fastställs i tilläggen till denna bilaga. Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska underrätta Europeiska kommissionen och byrån om alla eventuella ändringar av sina respektive tillägg. Denna underrättelse ska om möjligt ske två månader innan ändringarna träder i kraft. Europeiska kommissionen ska informera unionens medlemsstater om ändringarna. |
| --- | --- |

3.

Varor och tjänster som exporteras till byrån för tjänstebruk från Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska inte omfattas av några indirekta skatter eller avgifter.

För varor och tjänster som tillhandahålls byrån i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein för tjänstebruk ska befrielse från mervärdesskatt beviljas genom återbetalning eller eftergift.

För varor som levereras till byrån i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein för tjänstebruk ska befrielse från punktskatt beviljas genom återbetalning eller eftergift.

Alla andra indirekta skatter som betalas av byrån i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska återbetalas eller efterges.

Ansökningar om återbetalning ska som regel behandlas inom tre månader.

Ingen befrielse ska beviljas för sådana skatter och avgifter som utgör betalning för allmännyttiga tjänster.

Villkoren för undantag från mervärdesskatt, punktskatt och andra indirekta skatter i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein fastställs i tilläggen till denna bilaga. Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein ska underrätta Europeiska kommissionen och byrån om alla eventuella ändringar av sina respektive tillägg. Denna underrättelse ska om möjligt ske två månader innan ändringarna träder i kraft. Europeiska kommissionen ska informera unionens medlemsstater om ändringarna.

| 4. | Byrån ska vara befriad från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av varor som är avsedda för tjänstebruk. Varor som på detta sätt har förts in i en stat får inte avyttras – vare sig detta sker mot betalning eller inte – inom denna stats territorium, om det inte sker på villkor som godkänts av den statens regering.
  Byrån ska också vara befriad från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av dess publikationer. |
| --- | --- |

4.

Byrån ska också vara befriad från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av dess publikationer.

| 5. | Vad avser byråns officiella meddelanden och översändandet av alla dess dokument ska byrån inom varje associerat lands territorium åtnjuta samma behandling som staten i fråga ger diplomatiska beskickningar.
  Byråns officiella korrespondens och andra former av officiella meddelanden får inte censureras. |
| --- | --- |

5.

Byråns officiella korrespondens och andra former av officiella meddelanden får inte censureras.

| 6. | Företrädare för unionens medlemsstater samt för Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein vilka deltar i byråns arbete, liksom deras rådgivare och tekniska experter, ska i sin tjänsteutövning och under resan till och från platsen för mötet åtnjuta sedvanliga privilegier, immunitet och lättnader. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Byråns anställda i den mening som avses i artikel 1 i rådets förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 (1) ska, oberoende av medborgarskap, inom Norges, Islands, Schweiz och Liechtensteins territorium






  a) | åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden vad avser handlingar som de har begått i sin tjänsteutövning, inbegripet muntliga och skriftliga uttalanden, om inte annat följer av bestämmelserna i de fördrag som dels behandlar reglerna för tjänstemännens och de anställdas ansvar gentemot unionen, dels Europeiska unionens domstols behörighet att döma i tvister mellan byrån och dess anställda; de ska åtnjuta denna immunitet även efter det att deras uppdrag har upphört, |
| --- | --- | --- |

7.

a)

åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden vad avser handlingar som de har begått i sin tjänsteutövning, inbegripet muntliga och skriftliga uttalanden, om inte annat följer av bestämmelserna i de fördrag som dels behandlar reglerna för tjänstemännens och de anställdas ansvar gentemot unionen, dels Europeiska unionens domstols behörighet att döma i tvister mellan byrån och dess anställda; de ska åtnjuta denna immunitet även efter det att deras uppdrag har upphört,

| b) | beviljas samma lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser som normalt beviljas tjänstemän i internationella organisationer. |
| --- | --- |

b)

beviljas samma lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser som normalt beviljas tjänstemän i internationella organisationer.

| 8. | Byråns anställda ska vara skyldiga att betala skatt till unionen på de löner och arvoden de får av byrån enligt de villkor och det förfarande som fastställts av Europaparlamentet och rådet.
  Byråns anställda i den mening som avses i artikel 2 i förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 ska befrias från nationella, federala, kantonala, regionala och kommunala skatter på löner och arvoden som betalas av byrån. Vad gäller Schweiz ska detta undantag beviljas i enlighet med principerna i dess nationella lagstiftning.
  Byråns anställda ska inte vara skyldiga att vara anslutna till det norska, isländska, schweiziska eller liechtensteinska sociala trygghetssystemet om de redan omfattas av ordningen för sociala förmåner för unionens tjänstemän och övriga anställda. Familjemedlemmar till byråns anställda vilka ingår i deras hushåll ska omfattas av Europeiska unionens gemensamma sjukförsäkringssystem om de inte är anställda av en annan arbetsgivare än byrån och förutsatt att de inte mottar sociala förmåner från en medlemsstat i unionen eller från Norge, Island, Schweiz eller Liechtenstein. |
| --- | --- |

8.

Byråns anställda i den mening som avses i artikel 2 i förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 ska befrias från nationella, federala, kantonala, regionala och kommunala skatter på löner och arvoden som betalas av byrån. Vad gäller Schweiz ska detta undantag beviljas i enlighet med principerna i dess nationella lagstiftning.

Byråns anställda ska inte vara skyldiga att vara anslutna till det norska, isländska, schweiziska eller liechtensteinska sociala trygghetssystemet om de redan omfattas av ordningen för sociala förmåner för unionens tjänstemän och övriga anställda. Familjemedlemmar till byråns anställda vilka ingår i deras hushåll ska omfattas av Europeiska unionens gemensamma sjukförsäkringssystem om de inte är anställda av en annan arbetsgivare än byrån och förutsatt att de inte mottar sociala förmåner från en medlemsstat i unionen eller från Norge, Island, Schweiz eller Liechtenstein.

| 9. | Byråns anställda, i den mening som avses i artikel 3 i rådets förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69, vilka enbart på grund av sin tjänsteutövning vid byrån bosätter sig inom territoriet för en annan av unionens medlemsstater än den i vilken de vid tiden för sitt tjänstetillträde till byrån var skatterättsligt bosatta, ska – vad avser inkomst- och förmögenhetsbeskattning samt arvsskatt och tillämpningen av avtal om undvikande av dubbelbeskattning som ingåtts mellan Norge, Island, Schweiz eller Liechtenstein och unionens medlemsstater – både i det land där de faktiskt bor och i det land där de är skatterättsligt bosatta behandlas som om de fortfarande var bosatta på sin tidigare bostadsort, förutsatt att denna ligger inom en av unionens medlemsstater eller i Norge, Island, Schweiz eller Liechtenstein. Detta gäller även för äkta makar, förutsatt att de inte utövar någon egen yrkesverksamhet, och för barn som de personer som avses i denna bestämmelse försörjer och har hand om.
  Lös egendom som tillhör de personer som avses i förra stycket och som finns inom territoriet för den av unionens medlemsstater i vilken de uppehåller sig, ska vara befriad från arvsskatt i den staten. Vid fastställande av sådan skatt ska den lösa egendomen anses finnas i den stat där personerna skatterättsligt är bosatta, om inte annat följer av tredjelands rätt och eventuell tillämpning av bestämmelser i internationella avtal om dubbelbeskattning.
  Vid tillämpningen av de två föregående styckena ska ingen hänsyn tas till en bostadsort som enbart beror på tjänsteutövning inom andra internationella organisationer. |
| --- | --- |

9.

Lös egendom som tillhör de personer som avses i förra stycket och som finns inom territoriet för den av unionens medlemsstater i vilken de uppehåller sig, ska vara befriad från arvsskatt i den staten. Vid fastställande av sådan skatt ska den lösa egendomen anses finnas i den stat där personerna skatterättsligt är bosatta, om inte annat följer av tredjelands rätt och eventuell tillämpning av bestämmelser i internationella avtal om dubbelbeskattning.

Vid tillämpningen av de två föregående styckena ska ingen hänsyn tas till en bostadsort som enbart beror på tjänsteutövning inom andra internationella organisationer.

| 10. | Privilegier, immunitet och lättnader ska endast beviljas byråns anställda om det ligger i byråns intresse.
  Byråns verkställande direktör ska vara skyldig att häva den immunitet som har beviljats en av dess anställda i samtliga fall där immuniteten skulle hindra att rättvisa skipas och om den verkställande direktören anser att hävandet av sådan immunitet inte strider mot byråns eller unionens intressen. |
| --- | --- |

10.

Byråns verkställande direktör ska vara skyldig att häva den immunitet som har beviljats en av dess anställda i samtliga fall där immuniteten skulle hindra att rättvisa skipas och om den verkställande direktören anser att hävandet av sådan immunitet inte strider mot byråns eller unionens intressen.

| 11. | Byrån ska vid tillämpning av denna bilaga samarbeta med de ansvariga myndigheterna i de berörda associerade länderna eller medlemsstaterna i unionen. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Rådets förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 av den 25 mars 1969 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna (EGT L 74, 27.3.1969, s. 1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 371/2009 av den 27 november 2008 (EUT L 121, 15.5.2009, s. 1).

Tillägg 1 till bilaga II

Norge:

Befrielse från mervärdesskatt ska beviljas i form av återbetalning.

Mervärdesskatten ska restitueras efter insändande av erforderliga norska ansökningsformulär till norska skattemyndighetens centrala skattekontor (Skatt øst). Ansökningar om återbetalning ska som regel behandlas inom tre månader från det att ansökan om återbetalning ingetts tillsammans med erforderliga underlag.

Befrielse från punktskatter och andra indirekta skatter ska beviljas i form av återbetalning. Samma förfarande ska tillämpas som för återbetalningar av mervärdesskatt.

Tillägg 2 till bilaga II

Island:

Befrielse från mervärdesskatt ska beviljas i form av återbetalning.

Befrielse från mervärdesskatt ska beviljas om det faktiska inköpspris som är angivet i fakturan eller motsvarande dokument för varan eller tjänsten uppgår till minst 36 400 isländska kronor, inklusive skatter och avgifter.

Mervärdesskatten ska restitueras efter insändande av erforderliga isländska ansökningsformulär till den isländska skattemyndigheten (Ríkisskattstjóri). Ansökningar om återbetalning ska som regel behandlas inom tre månader från det att ansökan om återbetalning ingetts tillsammans med erforderliga underlag.

Befrielse från punktskatter och andra indirekta skatter ska beviljas i form av återbetalning. Samma förfarande ska tillämpas som för återbetalningar av mervärdesskatt.

Tillägg 3 till bilaga II

Schweiz:

Befrielse från mervärdesskatt, punktskatt och andra indirekta skatter ska beviljas i form av eftergift efter uppvisande av erforderliga schweiziska ansökningsformulär till leverantören av varor eller tjänster.

Befrielse från mervärdesskatt ska beviljas om det faktiska inköpspris som är angivet i fakturan eller motsvarande dokument för varan eller tjänsten uppgår till minst 100 schweiziska franc, inklusive skatter och avgifter.

Tillägg 4 till bilaga II

Liechtenstein:

Befrielse från mervärdesskatt, punktskatt och andra indirekta skatter ska beviljas i form av eftergift efter uppvisande av erforderliga liechtensteinska ansökningsformulär till leverantören av varor eller tjänster.

Befrielse från mervärdesskatt ska beviljas om det faktiska inköpspris som är angivet i fakturan eller motsvarande dokument för varan eller tjänsten uppgår till minst 100 schweiziska franc, inklusive skatter och avgifter.

---

BILAGA III

EKONOMISK KONTROLL AV SCHWEIZISKA DELTAGARE I BYRÅNS VERKSAMHET

Artikel 1

Direkt förbindelse

Byrån och Europeiska kommissionen ska stå i direkt förbindelse med alla personer och enheter som har hemvist i Schweiz och som deltar i byråns verksamhet i egenskap av avtalsparter, deltagare i något av byråns program, underleverantörer eller mottagare av utbetalningar från byråns eller unionens budget. De får direkt till Europeiska kommissionen och byrån överlämna alla relevanta uppgifter och underlag som de är skyldiga att tillhandahålla enligt de rättsakter som det hänvisas till i det här avtalet och enligt de kontrakt och avtal som slutits eller beslut som fattats inom ramen för dessa.

Artikel 2

Revisioner

1.   I enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046, kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (1) och de övriga bestämmelser som det hänvisas till i detta avtal, får det i kontrakt och avtal som ingåtts med och beslut som fattats avseende mottagare med hemvist i Schweiz föreskrivas att byråns och Europeiska kommissionens tjänstemän eller andra personer som byrån och Europeiska kommissionen bemyndigat när som helst kan genomföra vetenskapliga, ekonomiska, tekniska eller andra revisioner hos mottagarna och deras underleverantörer.

2.   Byråns och Europeiska kommissionens tjänstemän och andra personer som byrån och Europeiska kommissionen bemyndigat ska i rimlig omfattning ges tillträde till anläggningar, arbetsplatser och dokumentation samt till all information, även i elektronisk form, som krävs för att genomföra revisionerna. Tillträdesrätten ska vara uttryckligen fastställd i kontrakt och överenskommelser som ingås inom ramen för de rättsakter som det hänvisas till i det här avtalet.

3.   Europeiska revisionsrätten ska ha samma rättigheter som Europeiska kommissionen.

4.   Revisioner får genomföras upp till fem år efter det att det här avtalet löpt ut eller enligt de villkor som anges i ingångna kontrakt eller överenskommelser och fattade beslut.

5.   Den schweiziska federala revisionsmyndigheten ska underrättas i förväg om revisioner som genomförs på schweiziskt territorium. En sådan underrättelse utgör inte ett rättsligt krav för att revisionerna ska kunna genomföras.

Artikel 3

Kontroller på plats

1.   Inom ramen för detta avtal får Europeiska kommissionen (Olaf) utföra utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats på schweiziskt territorium, i enlighet med de bestämmelser och villkor som anges i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (2) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (3) i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar Europeiska unionens ekonomiska intressen.

2.   Dessa kontroller och inspektioner på plats ska förberedas och genomföras av Olaf i nära samarbete med den schweiziska federala revisionsmyndigheten eller med andra behöriga schweiziska myndigheter som utsetts av den schweiziska federala revisionsmyndigheten, som ska underrättas i god tid om föremålet för, syftet med och den rättsliga grunden för kontrollerna och inspektionerna, så att de kan tillhandahålla all erforderlig hjälp. Tjänstemän från de behöriga schweiziska myndigheterna får för detta ändamål delta i kontrollerna och inspektionerna på plats.

3.   Om de berörda schweiziska myndigheterna så önskar kan Olaf genomföra kontrollerna och inspektionerna på plats tillsammans med dem.

4.   Om deltagarna i programmet motsätter sig en kontroll eller inspektion på plats, ska de schweiziska myndigheterna, inom ramen för sina nationella bestämmelser, lämna Olafs inspektörer erforderligt bistånd så att de kan genomföra den kontroll eller inspektion på plats som de blivit ålagda att göra.

5.   Olaf ska snarast möjligt underrätta den schweiziska federala revisionsmyndigheten eller andra behöriga schweiziska myndigheter som utsetts av den schweiziska federala revisionsmyndigheten om alla omständigheter eller misstankar rörande någon oriktighet som Olaf har fått kännedom om i samband med kontrollen eller inspektionen på plats. Olaf ska under alla omständigheter informera ovannämnda myndigheter om resultatet av dessa kontroller och inspektioner.

Artikel 4

Information och samråd

1.   För att denna bilaga ska tillämpas korrekt ska berörda schweiziska myndigheter och unionsmyndigheter regelbundet utbyta information och på begäran av någon av de avtalsslutande parterna utföra samråd.

2.   De berörda schweiziska myndigheterna ska underrätta byrån och kommissionen så fort de får kännedom om omständigheter eller misstankar rörande någon oriktighet i samband med ingående och genomförande av kontrakt och överenskommelser som sluts inom ramen för de rättsakter som det hänvisas till i det här avtalet.

Artikel 5

Sekretess

Uppgifter som meddelats eller erhållits i enlighet med denna bilaga ska, oavsett form, omfattas av tystnadsplikt och ges samma skydd som motsvarande uppgifter har enligt schweizisk lagstiftning och enligt de motsvarande bestämmelser som är tillämpliga på unionsinstitutioner.

Uppgifterna får endast överlämnas till personer inom unionsinstitutionerna, medlemsstaterna eller i Schweiz som i kraft av sin befattning ska ha vetskap om dem, och de får inte användas i andra syften än att säkerställa ett effektivt skydd av de avtalsslutande parternas ekonomiska intressen.

Artikel 6

Administrativa åtgärder och påföljder

Utan att det hindrar tillämpningen av schweizisk straffrätt får byrån eller Europeiska kommissionen utdöma administrativa åtgärder och påföljder i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046, delegerad förordning (EU) nr 1271/2013 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (4).

Artikel 7

Indrivning och verkställighet

Beslut som fattas av byrån eller Europeiska kommissionen inom ramen för det här avtalet, och som innebär betalningsskyldighet för andra personer än stater, ska vara verkställbara i Schweiz. Verkställighetsbeslutet ska utfärdas – utan andra formaliteter än kontroll av aktens äkthet – av den myndighet som utses av den schweiziska regeringen, som i sin tur ska underrätta byrån eller Europeiska kommissionen. Verkställigheten ska ske i enlighet med de civilprocessrättsliga regler som gäller i Schweiz. Europeiska unionens domstol ska ansvara för kontrollen av att verkställighetsbeslutet är lagligt.

Domar som Europeiska unionens domstol avkunnar i enlighet med en skiljedomsklausul ska vara verkställbara på samma villkor.

---

(1)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 av den 30 september 2013 med rambudgetförordning för de organ som avses i artikel 208 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

1

(2)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

3

(4)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

4

---

BILAGA IV

EKONOMISK KONTROLL AV LIECHTENSTEINSKA DELTAGARE I BYRÅNS VERKSAMHET

Artikel 1

Direkt förbindelse

Byrån och Europeiska kommissionen ska stå i direkt förbindelse med alla personer och enheter som har hemvist i Liechtenstein och som deltar i byråns verksamhet i egenskap av avtalsparter, deltagare i något av byråns program, underleverantörer eller mottagare av utbetalningar från byråns eller unionens budget. De får direkt till Europeiska kommissionen och byrån överlämna alla relevanta uppgifter och underlag som de är skyldiga att tillhandahålla enligt de rättsakter som det hänvisas till i det här avtalet och enligt de kontrakt och avtal som slutits eller beslut som fattats inom ramen för dessa.

Artikel 2

Revisioner

1.   I enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046, delegerad förordning (EU) nr 1271/2013 och de övriga bestämmelser som det hänvisas till i detta avtal, får det i kontrakt och avtal som ingåtts med och beslut som fattats avseende mottagare med hemvist i Liechtenstein föreskrivas att byråns och Europeiska kommissionens tjänstemän eller andra personer som byrån och Europeiska kommissionen bemyndigat när som helst får genomföra vetenskapliga, ekonomiska, tekniska eller andra revisioner hos mottagarna och deras underleverantörer.

2.   Byråns och Europeiska kommissionens tjänstemän och andra personer som byrån och Europeiska kommissionen bemyndigat ska i rimlig omfattning ges tillträde till anläggningar, arbetsplatser och dokumentation samt till all information, även i elektronisk form, som krävs för att genomföra revisionerna. Tillträdesrätten ska vara uttryckligen fastställd i kontrakt och överenskommelser som ingås inom ramen för de rättsakter som det hänvisas till i det här avtalet.

3.   Europeiska revisionsrätten ska ha samma rättigheter som Europeiska kommissionen.

4.   Revisioner får genomföras upp till fem år efter det att det här avtalet löpt ut eller enligt de villkor som anges i ingångna kontrakt eller överenskommelser och fattade beslut.

5.   Liechtensteins nationella revisionsmyndighet ska underrättas i förväg om revisioner som genomförs på Liechtensteins territorium. En sådan underrättelse utgör inte ett rättsligt krav för att revisionerna ska kunna genomföras.

Artikel 3

Kontroller på plats

1.   Inom ramen för detta avtal får Europeiska kommissionen (Olaf) utföra utredningar inbegripet kontroller och inspektioner på plats på liechtensteinskt territorium, i enlighet med de bestämmelser och villkor som anges i förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar Europeiska unionens ekonomiska intressen.

2.   Dessa kontroller och inspektioner på plats ska förberedas och utföras av Olaf i nära samarbete med Liechtensteins nationella revisionsmyndighet eller med andra behöriga liechtensteinska myndigheter som utsetts av den nationella revisionsmyndigheten, vilka ska underrättas i god tid om föremålet för, syftet med och den rättsliga grunden för kontrollerna och inspektionerna, så att de kan lämna allt erforderligt bistånd. Tjänstemän från de behöriga myndigheterna i Liechtenstein får för detta ändamål delta i kontrollerna och inspektionerna på plats.

3.   Om de berörda liechtensteinska myndigheterna så önskar kan Olaf genomföra kontrollerna och inspektionerna på plats tillsammans med dem.

4.   Om deltagarna i programmet motsätter sig en kontroll eller inspektion på plats, ska de liechtensteinska myndigheterna, inom ramen för sina nationella bestämmelser, lämna Olafs inspektörer erforderligt bistånd så att de kan genomföra den kontroll eller inspektion på plats som de blivit ålagda att göra.

5.   Olaf ska snarast möjligt underrätta Liechtensteins nationella revisionsmyndighet eller andra behöriga liechtensteinska myndigheter som utsetts av Liechtensteins nationella revisionsmyndighet om alla omständigheter eller misstankar rörande någon oriktighet som Olaf har fått kännedom om i samband med kontrollen eller inspektionen på plats. Olaf ska under alla omständigheter informera ovannämnda myndigheter om resultatet av dessa kontroller och inspektioner.

Artikel 4

Information och samråd

1.   För att denna bilaga ska tillämpas väl ska berörda myndigheter i Liechtenstein och unionens myndigheter regelbundet utbyta information och på begäran av någon av de avtalsslutande parterna inleda samråd.

2.   De berörda myndigheterna i Liechtenstein ska underrätta byrån och Europeiska kommissionen så fort de får kännedom om omständigheter eller misstankar rörande någon oriktighet i samband med ingående och genomförande av kontrakt och överenskommelser som sluts inom ramen för de rättsakter som det hänvisas till i det här avtalet.

Artikel 5

Sekretess

Uppgifter som meddelats eller erhållits i enlighet med denna bilaga ska, oavsett form, omfattas av tystnadsplikt och ges samma skydd som motsvarande uppgifter har enligt Liechtensteins lagstiftning och enligt de motsvarande bestämmelser som är tillämpliga på unionens institutioner. Uppgifterna får endast överlämnas till personer inom unionens institutioner, i medlemsstaterna eller i Liechtenstein som i kraft av sin befattning ska ha vetskap om dem, och de får inte användas i andra syften än att säkerställa ett effektivt skydd av de avtalsslutande parternas ekonomiska intressen.

Artikel 6

Administrativa åtgärder och påföljder

Utan att det hindrar tillämpningen av liechtensteinsk straffrätt får byrån eller Europeiska kommissionen utdöma administrativa åtgärder och påföljder i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046, delegerad förordning (EU) nr 1271/2013 och förordning (EG, Euratom) nr 2988/95.

Artikel 7

Indrivning och verkställighet

Beslut som fattas av byrån eller Europeiska kommissionen inom ramen för det här avtalet, och som innebär betalningsskyldighet för andra personer än stater, ska vara verkställbara i Liechtenstein. Verkställighetsbeslutet ska påtecknas – utan andra formaliteter än kontroll av aktens äkthet – av den myndighet som utses av Liechtensteins regering, som i sin tur ska underrätta byrån eller Europeiska kommissionen. Verkställigheten ska ske i enlighet med de civilprocessrättsliga regler som gäller i Liechtenstein. Europeiska unionens domstol ska ansvara för kontrollen av att verkställighetsbeslutet är lagligt.

Domar som Europeiska unionens domstol avkunnar i enlighet med en skiljedomsklausul ska vara verkställbara på samma villkor.

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/30

---

Information om ikraftträdandet av protokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål

De förfaranden som är nödvändiga för det ovannämnda protokollets (1) ikraftträdande avslutades den 13 maj 2019. Därmed träder detta protokoll i kraft den 1 juni 2019 i enlighet med artikel 4.2 i protokollet.

1

---

(1)  Protokoll till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen vad gäller åtkomst till Eurodac för brottsbekämpande ändamål (se sidan 5 i detta nummer av EUT).

1

---

FÖRORDNINGAR

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/838

av den 20 februari 2019

om tekniska specifikationer för spårningssystem för fartyg och om upphävande av förordning (EG) nr 415/2007

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG av den 7 september 2005 om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (1), särskilt artikel 5.1 d, och

av följande skäl:

| (1) | De tekniska specifikationerna för spårningssystem för fartyg, vilka föreskrivs genom kommissionens förordning (EG) nr 415/2007 (2), bör uppdateras och förtydligas med beaktande av dels de erfarenheter som förvärvats genom att dessa specifikationer tillämpats, dels de tekniska framstegen och uppdateringarna av underliggande internationella standarder. |
| --- | --- |

(1)

De tekniska specifikationerna för spårningssystem för fartyg, vilka föreskrivs genom kommissionens förordning (EG) nr 415/2007 (2), bör uppdateras och förtydligas med beaktande av dels de erfarenheter som förvärvats genom att dessa specifikationer tillämpats, dels de tekniska framstegen och uppdateringarna av underliggande internationella standarder.

| (2) | De tekniska specifikationerna för spårningssystem för fartyg ska bygga på de tekniska principer som anges i bilaga II till direktiv 2005/44/EG. |
| --- | --- |

(2)

De tekniska specifikationerna för spårningssystem för fartyg ska bygga på de tekniska principer som anges i bilaga II till direktiv 2005/44/EG.

| (3) | I enlighet med artikel 1.2 i direktiv 2005/44/EG ska det arbete som utförs av internationella organisationer vederbörligen beaktas vid utvecklingen av de tekniska specifikationerna. Kopplingen till förvaltningen av andra trafikslag ska säkerställas, i första hand trafikstyrning för fartyg och informationstjänster för fartyg. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 1.2 i direktiv 2005/44/EG ska det arbete som utförs av internationella organisationer vederbörligen beaktas vid utvecklingen av de tekniska specifikationerna. Kopplingen till förvaltningen av andra trafikslag ska säkerställas, i första hand trafikstyrning för fartyg och informationstjänster för fartyg.

| (4) | För att förbättra effektiviteten i samband med transporter på inre vattenvägar bör de tekniska specifikationerna utökas så att de omfattar bestämmelser om tillämpningsspecifika meddelanden för spårningssystem för fartyg. |
| --- | --- |

(4)

För att förbättra effektiviteten i samband med transporter på inre vattenvägar bör de tekniska specifikationerna utökas så att de omfattar bestämmelser om tillämpningsspecifika meddelanden för spårningssystem för fartyg.

| (5) | För att förbättra säkerheten vid navigering bör de tekniska specifikationerna för spårningssystem för fartyg utökas så att de omfattar bestämmelser om navigeringsstöd för inlandssjöfart. |
| --- | --- |

(5)

För att förbättra säkerheten vid navigering bör de tekniska specifikationerna för spårningssystem för fartyg utökas så att de omfattar bestämmelser om navigeringsstöd för inlandssjöfart.

| (6) | Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 (3) om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen. |
| --- | --- |

(6)

Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 (3) om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen.

| (7) | Enligt artikel 12.2 i direktiv 2005/44/EG ska tekniska specifikationer träda i kraft omedelbart efter att de har offentliggjorts, och medlemsstaterna ska åläggas att tillämpa dessa specifikationer inom tolv månader efter att de har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 12.2 i direktiv 2005/44/EG ska tekniska specifikationer träda i kraft omedelbart efter att de har offentliggjorts, och medlemsstaterna ska åläggas att tillämpa dessa specifikationer inom tolv månader efter att de har trätt i kraft.

| (8) | Förordning (EG) nr 415/2007 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EG) nr 415/2007 bör därför upphävas.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som anges i artikel 11 i direktiv 2005/44/EG. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som anges i artikel 11 i direktiv 2005/44/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De tekniska specifikationerna för spårningssystem för fartyg vid transporter på inre vattenvägar ska uppfylla de krav som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Förordning (EG) nr 415/2007 ska upphöra att gälla. Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Förordningen ska tillämpas från den 13 juni 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 255, 30.9.2005, s. 152.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 415/2007 av den 13 mars 2007 om tekniska specifikationer för de spårningssystem för fartyg som avses i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (EUT L 105, 23.4.2007, s. 35).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (EUT L 194, 19.7.2016, s. 1).

3

---

BILAGA

Standard för spårningssystem för fartyg i inlandssjöfart

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1. | Allmänna bestämmelser | 37 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Inledning | 37 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Hänvisningar | 37 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Definitioner | 38 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Tjänster för fartygsspårning och minimikrav för fartygsspårningssystem | 40 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 2. | Fartygsspårningssystemets funktion | 41 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Inledning | 41 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Navigering | 41 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Navigering med medellång framförhållning | 41 |
| --- | --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Navigering med kort framförhållning | 41 |
| --- | --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Navigering med mycket kort framförhållning | 42 |
| --- | --- | --- |

2.2.3

| 2.3 | Trafikstyrning för fartyg (Vessel Traffic Management) | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Sjötrafikinformationstjänster | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3.1

| 2.3.1.1 | Informationstjänster | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1

| 2.3.1.2 | Navigeringsstöd | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.2

| 2.3.1.3 | Trafikorganisation | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.3

| 2.3.2 | Planering och drift av slussar | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.2

| 2.3.2.1 | Planering av slussdrift med lång framförhållning | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1

| 2.3.2.2 | Planering av slussdrift med medellång framförhållning | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2

| 2.3.2.3 | Slussdrift | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.3

| 2.3.3 | Planering och drift av broar | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.3

| 2.3.3.1 | Planering av broöppning med medellång framförhållning | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.1

| 2.3.3.2 | Planering av broöppning med kort framförhållning | 44 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.2

| 2.3.3.3 | Broöppning | 44 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.3

| 2.4 | Katastrofförebyggande | 44 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.5 | Transportförvaltning | 44 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 2.5.1 | Ruttplanering | 44 |
| --- | --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Transportlogistik | 44 |
| --- | --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Intermodal hamn- och terminalförvaltning | 44 |
| --- | --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | Gods- och flottförvaltning | 45 |
| --- | --- | --- |

2.5.4

| 2.6 | Verkställighet | 45 |
| --- | --- | --- |

2.6

| 2.7 | Avgifter för vattenvägar och infrastrukturavgifter för hamnar | 45 |
| --- | --- | --- |

2.7

| 2.8 | Informationsbehov | 45 |
| --- | --- | --- |

2.8

| 3. | Tekniska specifikationer för AIS för inre vattenvägar | 46 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Inledning | 46 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tillämpningsområde | 47 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Krav | 48 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Allmänna krav | 48 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Informationens innehåll | 48 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.2.1 | Statisk fartygsinformation | 49 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.1

| 3.3.2.2 | Dynamisk fartygsinformation | 49 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.2

| 3.3.2.3 | Ruttrelaterad fartygsinformation | 50 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.3

| 3.3.2.4 | Antal personer ombord | 50 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.4

| 3.3.2.5 | Säkerhetsrelaterade meddelanden | 50 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.5

| 3.3.3 | Rapporteringsintervall för informationsöverföring | 50 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Teknisk plattform | 52 |
| --- | --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Kompatibilitet med mobila stationer för AIS i klass A | 52 |
| --- | --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Unik identifikation | 52 |
| --- | --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Tillämpningskrav | 52 |
| --- | --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | Typgodkännande | 52 |
| --- | --- | --- |

3.3.8

| 3.4 | Protokolländringar för mobila stationer AIS för inre vattenvägar | 52 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Tabell 3.2 Positionsrapport | 52 |
| --- | --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Fartygets statiska och ruttrelaterade uppgifter (meddelande 5) | 54 |
| --- | --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Grupptilldelningskommando (meddelande 23) | 57 |
| --- | --- | --- |

3.4.3

| 3.5 | Meddelanden för AIS för inre vattenvägar | 57 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Ytterligare meddelanden för AIS för inre vattenvägar | 57 |
| --- | --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Tillämpningsidentifiering för särskilda meddelanden för AIS för inre vattenvägar | 57 |
| --- | --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Information genom tillämpningsspecifika meddelanden | 57 |
| --- | --- | --- |

3.5.3

| 3.5.3.1 | Fartygets statiska och ruttrelaterade uppgifter vid inlandssjöfart (Specifikt meddelande för inlandssjöfart FI 10) | 57 |
| --- | --- | --- |

3.5.3.1

| 3.5.3.2 | Antal personer ombord (Specifikt meddelande för inlandssjöfart FI 55) | 58 |
| --- | --- | --- |

3.5.3.2

| 4. | Andra mobila stationer för AIS för inre vattenvägar | 59 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Inledning | 59 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Allmänna krav för mobila stationer för AIS för inre vattenvägar i klass B | 60 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 5. | Navigeringsstöd i AIS för inre vattenvägar | 60 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Inledning | 60 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Användning av meddelande 21: Rapport om navigeringsstöd | 60 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Utökning av meddelande 21 med navigeringsstöd för inlandssjöfart | 64 |
| --- | --- | --- |

5.3

1.   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

1.1   Inledning

De tekniska specifikationerna för spårningssystem för fartyg (Vessel Tracking and Tracing, VTT) bygger på det arbete som har utförts inom detta område av relevanta internationella organisationer, närmare bestämt befintliga standarder och tekniska specifikationer inom inlandssjöfart, sjöfart till havs eller andra relevanta områden.

Eftersom spårningssystemen används i områden med blandad trafik som omfattar sjöfart både på inre vattenvägar och till havs, däribland hamnar och kustområden, ska spårningssystemen vara kompatibla med mobila stationer för AIS i klass A i enlighet med kapitel V i SOLAS-konventionen.

Om ett spårningssystem tillhandahåller samhällsviktiga tjänster enligt definitionen i direktiv (EU) 2016/1148 (1) om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen ska bestämmelserna i det direktivet tillämpas.

1.2   Hänvisningar

Denna bilaga innehåller hänvisningar till följande internationella överenskommelser, rekommendationer, standarder och riktlinjer:

| Dokumentrubrik | Organ | Datum för offentliggörande |
| --- | --- | --- |
| Riktlinjer och rekommendationer om flodinformationstjänster från World Association for Waterborne Transport Infrastructure (PIANC) | PIANC | 2011 |
| Internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss (Safety Of Life At Sea, SOLAS) av internationella sjöfartsorganisationen (IMO), kapitel V – Säkerhet vid navigering (Safety of navigation), 1974, i dess ändrade lydelse | IMO | 1974 |
| Internationella sjöfartsorganisationen (IMO)
  MSC.74(69) bilaga 3, Recommendation on Performance Standards for a Ship-borne Automatic Identification System (AIS), 1998 | IMO | 1998 |
| IMO:s resolution A.915(22), Revised Maritime Policy and Requirements for a future Global Navigation Satellite System (GNSS), 2002 | IMO | 2002 |
| IMO:s resolution A.1106(29) Revised Guidelines for the Onboard Operational Use of Shipborne Automatic Identification System (AIS), 2015 | IMO | 2015 |
| Internationella teleunionens rekommendation ITU-R M.585 Assignment and use of identities in the maritime mobile service, 2015 | ITU | 2015 |
| Internationella teleunionens rekommendation ITU-R M.1371 Technical characteristics for a universal shipborne automatic identification system using time division multiple access in the VHF maritime mobile band | ITU | 2014 |
| Internationella elektrotekniska kommissionens internationella standard
  IEC 61993–2, Marin navigerings- och kommunikationsutrustning – System för automatisk identifiering (AIS),
  Del 2: Utrustning i klass A för fartyg | IEC | 2018 |
| Internationell standard IEC 61162-serien, Marin navigerings- och kommunikationsutrustning – Digitala gränssnitt

  Del 1: En sändare och flera mottagare Del 2: En sändare och flera mottagare, höghastighetsöverföring | IEC | Del 1: 2016
  Del 2: 1998 |
| Internationella elektrotekniska kommissionens internationella standard
  IEC 62287-serien, Marin navigerings- och kommunikationsutrustning – System för automatisk identifiering (AIS) – Utrustning i klass B för fartyg

  Del 1: CSTDMA (Carrier-sense time division multiple access techniques)
  Del 2: SOTDMA (Self-organising time division multiple access techniques) | IEC | 2017 |
| Radio Technical Commission for Maritime Services (RTCM), Recommended Standards for Differential GNSS Service (rekommenderade standarder för differentiell mätning med globalt system för satellitnavigering GNSS) | RTCM | 2010 |
| Uneces rekommendation nr 28, Koder för transportmedelstyper | Unece | 2010 |

Dokumentrubrik

Organ

Datum för offentliggörande

Riktlinjer och rekommendationer om flodinformationstjänster från World Association for Waterborne Transport Infrastructure (PIANC)

PIANC

2011

Internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss (Safety Of Life At Sea, SOLAS) av internationella sjöfartsorganisationen (IMO), kapitel V – Säkerhet vid navigering (Safety of navigation), 1974, i dess ändrade lydelse

IMO

1974

Internationella sjöfartsorganisationen (IMO)

MSC.74(69) bilaga 3, Recommendation on Performance Standards for a Ship-borne Automatic Identification System (AIS), 1998

IMO

1998

IMO:s resolution A.915(22), Revised Maritime Policy and Requirements for a future Global Navigation Satellite System (GNSS), 2002

IMO

2002

IMO:s resolution A.1106(29) Revised Guidelines for the Onboard Operational Use of Shipborne Automatic Identification System (AIS), 2015

IMO

2015

Internationella teleunionens rekommendation ITU-R M.585 Assignment and use of identities in the maritime mobile service, 2015

ITU

2015

Internationella teleunionens rekommendation ITU-R M.1371 Technical characteristics for a universal shipborne automatic identification system using time division multiple access in the VHF maritime mobile band

ITU

2014

Internationella elektrotekniska kommissionens internationella standard

IEC 61993–2, Marin navigerings- och kommunikationsutrustning – System för automatisk identifiering (AIS),

Del 2: Utrustning i klass A för fartyg

IEC

2018

Internationell standard IEC 61162-serien, Marin navigerings- och kommunikationsutrustning – Digitala gränssnitt

Del 1: En sändare och flera mottagare Del 2: En sändare och flera mottagare, höghastighetsöverföring

IEC

Del 1: 2016

Del 2: 1998

Internationella elektrotekniska kommissionens internationella standard

IEC 62287-serien, Marin navigerings- och kommunikationsutrustning – System för automatisk identifiering (AIS) – Utrustning i klass B för fartyg

Del 1: CSTDMA (Carrier-sense time division multiple access techniques)

Del 2: SOTDMA (Self-organising time division multiple access techniques)

IEC

2017

Radio Technical Commission for Maritime Services (RTCM), Recommended Standards for Differential GNSS Service (rekommenderade standarder för differentiell mätning med globalt system för satellitnavigering GNSS)

RTCM

2010

Uneces rekommendation nr 28, Koder för transportmedelstyper

Unece

2010

1.3   Definitioner

Följande definitioner används i denna bilaga:

| a) | Automatiskt identifieringssystem

  Automatiskt identifieringssystem (AIS) | Med automatiskt identifieringssystem (AIS) avses ett system för automatisk kommunikation och identifiering med syfte att förbättra säkerheten för sjötrafiken genom stöd för effektiv sjötrafikinformationstjänst (Vessel Traffic Services, VTS), fartygsrapportering och verksamhet mellan två fartyg (ship-to-ship), samt mellan fartyg och land (ship-to-shore). |
| --- | --- | --- |

a)

Automatiskt identifieringssystem

Automatiskt identifieringssystem (AIS)

Med automatiskt identifieringssystem (AIS) avses ett system för automatisk kommunikation och identifiering med syfte att förbättra säkerheten för sjötrafiken genom stöd för effektiv sjötrafikinformationstjänst (Vessel Traffic Services, VTS), fartygsrapportering och verksamhet mellan två fartyg (ship-to-ship), samt mellan fartyg och land (ship-to-shore).

AIS för inre vattenvägar

| | Med AIS för inre vattenvägar avses ett automatiskt identifieringssystem (AIS) för användning vid navigering på inre vattenvägar, och detta system ska vara kompatibelt med (marin) AIS och tekniskt möjliggjort genom ändring och komplettering av (marin) AIS. |
| --- | --- |

Med AIS för inre vattenvägar avses ett automatiskt identifieringssystem (AIS) för användning vid navigering på inre vattenvägar, och detta system ska vara kompatibelt med (marin) AIS och tekniskt möjliggjort genom ändring och komplettering av (marin) AIS.

Spårning

| | Med spårning (track and trace) avses den process som används för att övervaka och registrera ett fartygs tidigare och nuvarande position när det passerar genom ett nätverk av olika stationer på sin väg mot slutdestinationen. Under processen registreras var fartyget har befunnit sig (tracing) och vart det är på väg (tracking). |
| --- | --- |

Med spårning (track and trace) avses den process som används för att övervaka och registrera ett fartygs tidigare och nuvarande position när det passerar genom ett nätverk av olika stationer på sin väg mot slutdestinationen. Under processen registreras var fartyget har befunnit sig (tracing) och vart det är på väg (tracking).

Spår

| | Med spår avses den väg som fartyget har följt eller ska följa mellan en position och en annan. |
| --- | --- |

Med spår avses den väg som fartyget har följt eller ska följa mellan en position och en annan.

| b) | Tjänster

  Flodinformationstjänster (River Information Services, RIS) | Med flodinformationstjänster (RIS) avses tjänster som tillhandahålls i enlighet med artikel 3 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG (2). |
| --- | --- | --- |

b)

Tjänster

Flodinformationstjänster (River Information Services, RIS)

Med flodinformationstjänster (RIS) avses tjänster som tillhandahålls i enlighet med artikel 3 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG (2).

Trafikstyrning för fartyg (Vessel Traffic Management, VTM)

| | Med trafikstyrning för fartyg (VTM) avses den funktionella ram med harmoniserade åtgärder och tjänster som inrättats för att förbättra tryggheten, säkerheten, sjöfartens effektivitet och skyddet av den marina miljön i alla navigeringsbara vattenvägar. |
| --- | --- |

Med trafikstyrning för fartyg (VTM) avses den funktionella ram med harmoniserade åtgärder och tjänster som inrättats för att förbättra tryggheten, säkerheten, sjöfartens effektivitet och skyddet av den marina miljön i alla navigeringsbara vattenvägar.

Sjötrafikinformationstjänster (VTS) för inre vattenvägar

| | Med sjötrafikinformationstjänster (VTS) för inre vattenvägar avses tjänster i den mening som avses i punkt 2.5 i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 414/2007 (3). |
| --- | --- |

Med sjötrafikinformationstjänster (VTS) för inre vattenvägar avses tjänster i den mening som avses i punkt 2.5 i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 414/2007 (3).

Navigeringsinformation

| | Med navigeringsinformation avses information som ges till befälhavaren ombord för att stödja beslutsfattandet ombord. |
| --- | --- |

Med navigeringsinformation avses information som ges till befälhavaren ombord för att stödja beslutsfattandet ombord.

Taktisk trafikinformation (TTI)

| | Med taktisk trafikinformation avses information som påverkar direkta navigeringsbeslut i den faktiska trafiksituationen och den närliggande geografiska omgivningen. Taktisk trafikinformation används för att generera en taktisk trafikbild. |
| --- | --- |

Med taktisk trafikinformation avses information som påverkar direkta navigeringsbeslut i den faktiska trafiksituationen och den närliggande geografiska omgivningen. Taktisk trafikinformation används för att generera en taktisk trafikbild.

Strategisk trafikinformation (STI)

| | Med strategisk trafikinformation avses information som påverkar RIS-användares beslut på medellång och lång sikt. Strategisk trafikinformation används för att generera en strategisk trafikbild. |
| --- | --- |

Med strategisk trafikinformation avses information som påverkar RIS-användares beslut på medellång och lång sikt. Strategisk trafikinformation används för att generera en strategisk trafikbild.

Fartygsspårning (Vessel Tracking and Tracing, VTT)

| | Med fartygsspårning avses en funktion i den mening som avses i punkt 2.12 i bilagan till förordning (EG) nr 414/2007. |
| --- | --- |

Med fartygsspårning avses en funktion i den mening som avses i punkt 2.12 i bilagan till förordning (EG) nr 414/2007.

Användarnamn för den maritima mobila tjänsten (Maritime Mobile Service Identity, MMSI)

| | Med användarnamn för den maritima mobila tjänsten (MMSI) avses den kod med nio siffror som överförs via radio som en unik identifiering av fartyg, stationer, kuststationer och gruppanrop. |
| --- | --- |

Med användarnamn för den maritima mobila tjänsten (MMSI) avses den kod med nio siffror som överförs via radio som en unik identifiering av fartyg, stationer, kuststationer och gruppanrop.

Internationell elektronisk rapportering (Electronic Reporting International, ERI)

| | Med internationell elektronisk rapportering (ERI) avses de tekniska riktlinjer och specifikationer som har fastställts i enlighet med artikel 5.1 b i direktiv 2005/44/EG. |
| --- | --- |

Med internationell elektronisk rapportering (ERI) avses de tekniska riktlinjer och specifikationer som har fastställts i enlighet med artikel 5.1 b i direktiv 2005/44/EG.

Elektroniska sjökort och informationssystem för inlandssjöfart (Inland Electronic Chart Display and Information System, Inland ECDIS)

| | Med elektroniska sjökort och informationssystem för inlandssjöfart (ECDIS för inre vattenvägar) avses de tekniska riktlinjer och specifikationer som har fastställts i enlighet med artikel 5.1 a i direktiv 2005/44/EG. |
| --- | --- |

Med elektroniska sjökort och informationssystem för inlandssjöfart (ECDIS för inre vattenvägar) avses de tekniska riktlinjer och specifikationer som har fastställts i enlighet med artikel 5.1 a i direktiv 2005/44/EG.

Aktörer

Befälhavare

| | Med befälhavare avses den person ombord på fartyget som för befälet och som har befogenhet att fatta alla beslut som hör samman med navigering och fartygsledning. Termerna kapten, båtbefäl och skeppare används som synonymer. |
| --- | --- |

Med befälhavare avses den person ombord på fartyget som för befälet och som har befogenhet att fatta alla beslut som hör samman med navigering och fartygsledning. Termerna kapten, båtbefäl och skeppare används som synonymer.

Styrman

| | Med styrman avses den person som navigerar fartyget enligt befälhavarens ruttinstruktioner. |
| --- | --- |

Med styrman avses den person som navigerar fartyget enligt befälhavarens ruttinstruktioner.

Behörig myndighet för RIS

| | Med behörig myndighet för RIS avses den myndighet som har utsetts av medlemsstaten i enlighet med artikel 8 i direktiv 2005/44/EG. |
| --- | --- |

Med behörig myndighet för RIS avses den myndighet som har utsetts av medlemsstaten i enlighet med artikel 8 i direktiv 2005/44/EG.

RIS-operatör

| | Med RIS-operatör avses en person som utför en eller flera uppgifter i samband med tillhandahållandet av RIS-tjänster. |
| --- | --- |

Med RIS-operatör avses en person som utför en eller flera uppgifter i samband med tillhandahållandet av RIS-tjänster.

RIS-användare

| | Med RIS-användare avses alla olika grupper av användare som definieras i artikel 3 g i direktiv 2005/44/EG. |
| --- | --- |

Med RIS-användare avses alla olika grupper av användare som definieras i artikel 3 g i direktiv 2005/44/EG.

1.4   Tjänster för fartygsspårning och minimikrav för fartygsspårningssystem

Fartygsspårningssystem ska kunna stödja följande tjänster:

| — | Navigering. |
| --- | --- |

—

Navigering.

| — | Trafikinformation. |
| --- | --- |

—

Trafikinformation.

| — | Trafikledning. |
| --- | --- |

—

Trafikledning.

| — | Katastrofförebyggande. |
| --- | --- |

—

Katastrofförebyggande.

| — | Transportförvaltning. |
| --- | --- |

—

Transportförvaltning.

| — | Verkställighet. |
| --- | --- |

—

Verkställighet.

| — | Avgifter för vattenvägar och infrastrukturavgifter för hamnar. |
| --- | --- |

—

Avgifter för vattenvägar och infrastrukturavgifter för hamnar.

| — | Farledsinformation. |
| --- | --- |

—

Farledsinformation.

| — | Statistik. |
| --- | --- |

—

Statistik.

Detta påverkar inte de bestämmelser i förordning (EG) nr 414/2007 som är tillämpliga för dessa tjänster.

Den viktigaste informationen i fartygsspårningen gäller fartygets identitet och dess position. Systemet för fartygsspårning ska – åtminstone – kunna tillhandahålla följande information automatiskt och med jämna mellanrum till andra fartyg och landstationer, under förutsättning att dessa fartyg eller landstationer har lämplig utrustning:

| — | Fartygets unika identifieringsnummer: ett unikt europeiskt identifieringsnummer för fartyg (ENI) eller internationella sjöfartsorganisationens nummer (IMO-nummer). |
| --- | --- |

—

Fartygets unika identifieringsnummer: ett unikt europeiskt identifieringsnummer för fartyg (ENI) eller internationella sjöfartsorganisationens nummer (IMO-nummer).

| — | Fartygets namn. |
| --- | --- |

—

Fartygets namn.

| — | Fartygets anropssignal. |
| --- | --- |

—

Fartygets anropssignal.

| — | Navigeringsstatus. |
| --- | --- |

—

Navigeringsstatus.

| — | Fartygstyp eller konvojtyp. |
| --- | --- |

—

Fartygstyp eller konvojtyp.

| — | Fartygets eller konvojens dimensioner. |
| --- | --- |

—

Fartygets eller konvojens dimensioner.

| — | Djupgående. |
| --- | --- |

—

Djupgående.

| — | Varning för farlig last (antal blå koner i enlighet med den europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på inre vattenvägar, ADN). |
| --- | --- |

—

Varning för farlig last (antal blå koner i enlighet med den europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på inre vattenvägar, ADN).

| — | Laststatus (lastat/lossat). |
| --- | --- |

—

Laststatus (lastat/lossat).

| — | Bestämmelseort. |
| --- | --- |

—

Bestämmelseort.

| — | Beräknad ankomsttid (Estimated Time of Arrival, ETA) till destinationen. |
| --- | --- |

—

Beräknad ankomsttid (Estimated Time of Arrival, ETA) till destinationen.

| — | Antal personer ombord. |
| --- | --- |

—

Antal personer ombord.

| — | Position (+ kvalitetsbeteckning). |
| --- | --- |

—

Position (+ kvalitetsbeteckning).

| — | Hastighet (+ kvalitetsbeteckning). |
| --- | --- |

—

Hastighet (+ kvalitetsbeteckning).

| — | Kurs över grund (Course Over Ground, COG) (+ kvalitetsbeteckning). |
| --- | --- |

—

Kurs över grund (Course Over Ground, COG) (+ kvalitetsbeteckning).

| — | Stävriktning (Heading, HDG) (+ kvalitetsbeteckning). |
| --- | --- |

—

Stävriktning (Heading, HDG) (+ kvalitetsbeteckning).

| — | Girhastighet (Rate Of Turn, ROT). |
| --- | --- |

—

Girhastighet (Rate Of Turn, ROT).

| — | Blå signalinformation. |
| --- | --- |

—

Blå signalinformation.

| — | Tidsstämpel för positionsbestämning. |
| --- | --- |

—

Tidsstämpel för positionsbestämning.

Dessa minimikrav motsvarar användarnas behov och de nödvändiga uppgifterna för fartygsspårningssystem för inlandssjöfart.

Ett fartygsspårningssystem ska vara utformat så att det är tillräckligt flexibelt för att tillgodose ytterligare krav i framtiden.

2.   FARTYGSSPÅRNINGSSYSTEMETS FUNKTION

2.1   Inledning

I detta avsnitt fastställs kraven för fartygsspårningssystemets information för olika kategorier av RIS-tjänster. Kraven för varje tjänstekategori förtecknas med en beskrivning av användargrupperna och användningen av fartygsspårningssystemets information.

En översikt över fartygsspårningssystemets informationsbehov finns i tabell 2.1 i slutet av detta avsnitt.

2.2   Navigering

Fartygsspårning kan användas som stöd för den aktiva navigeringen ombord. Den viktigaste användargruppen är fartygens styrmän.

Navigeringsprocessen kan delas upp i tre faser:

| a) | Navigering med medellång framförhållning. |
| --- | --- |

a)

Navigering med medellång framförhållning.

| b) | Navigering med kort framförhållning. |
| --- | --- |

b)

Navigering med kort framförhållning.

| c) | Navigering med mycket kort framförhållning. |
| --- | --- |

c)

Navigering med mycket kort framförhållning.

Användarkraven är olika för varje fas.

2.2.1   Navigering med medellång framförhållning

Navigering med medellång framförhållning är den navigeringsfas då styrmannen observerar och analyserar trafiksituationen från några minuter upp till en timme framåt i tiden och överväger var det är möjligt att möta, passera eller segla om andra fartyg.

Den trafikbild som behövs handlar om förmågan att ”se runt hörn” och ligger i huvudsak utanför den ombordvarande radarutrustningens räckvidd.

Uppdateringshastigheten beror på uppgiften och skiljer sig beroende på vilken situation fartyget befinner sig i.

2.2.2   Navigering med kort framförhållning

Navigering med kort framförhållning är själva beslutsfasen i navigeringsprocessen. I denna fas har trafikinformationen betydelse för navigeringsprocessen, bland annat för att vid behov vidta åtgärder för att undvika kollision. Denna funktion handlar om att observera andra fartyg i närheten av det egna fartyget.

Den faktiska trafikinformationen ska utväxlas kontinuerligt, minst var tionde sekund. För vissa rutter får myndigheterna fastställa en uppdateringshastighet i förväg (högst två sekunder).

2.2.3   Navigering med mycket kort framförhållning

Navigering med mycket kort framförhållning är den operativa navigeringsprocessen. Den handlar om att verkställa de beslut som fattades tidigare och att övervaka deras resultat. Den trafikinformation som framför allt behövs från andra fartyg i detta läge handlar om förhållandet till det egna fartyget, till exempel relativ position, relativ fart osv. I denna fas är det nödvändigt att följa ytterst noggranna uppgifter.

Spårningsinformation kan därför inte användas för navigering med mycket kort framförhållning.

2.3   Trafikstyrning för fartyg (Vessel Traffic Management)

Trafikstyrning för fartyg (VTM) omfattar åtminstone nedanstående delar:

| a) | Sjötrafikinformationstjänster. |
| --- | --- |

a)

Sjötrafikinformationstjänster.

| b) | Planering och drift av slussar. |
| --- | --- |

b)

Planering och drift av slussar.

| c) | Planering och drift av broar. |
| --- | --- |

c)

Planering och drift av broar.

2.3.1   Sjötrafikinformationstjänster

Sjötrafikinformationstjänsterna består av följande tjänster:

| a) | Information. |
| --- | --- |

a)

Information.

| b) | Navigeringsstöd. |
| --- | --- |

b)

Navigeringsstöd.

| c) | Trafikorganisation. |
| --- | --- |

c)

Trafikorganisation.

Användargrupperna för sjötrafikinformationstjänster (VTS) är VTS-operatörer och styrmän.

Användarnas behov i samband med trafikinformationen anges i punkterna 2.3.1.1–2.3.1.3.

2.3.1.1   Informationstjänster

En informationstjänst tillhandahålls genom att information utsänds vid fasta tidpunkter och intervall, när VTS anser att det är nödvändigt eller på begäran av ett fartyg. Denna tjänst kan omfatta rapporter om de andra fartygens position, identitet och avsikter, förhållandena på vattenvägarna, väderförhållandena, farliga situationer eller andra faktorer som kan påverka fartygets genomfart.

För dessa informationstjänster krävs en överblick över trafiken i ett nätverk eller på en sträcka av en farled.

Den behöriga myndigheten kan fastställa en uppdateringshastighet i förväg om det behövs för en säker och tillförlitlig passage genom området.

2.3.1.2   Navigeringsstöd

En navigeringsstödtjänst informerar styrmannen om svåra navigerings- eller väderförhållanden och ger styrmannen stöd om det uppstår fel eller brister. Denna tjänst tillhandahålls normalt på begäran av ett fartyg eller av VTS vid behov.

För att kunna ge individuell information till en styrman behöver VTS-operatören en detaljerad bild av den faktiska trafiken.

Den faktiska trafikinformationen måste utbytas kontinuerligt (var tredje sekund, så gott som i realtid eller med en annan uppdateringshastighet som fastställts av den behöriga myndigheten).

All övrig information måste finnas tillgänglig på begäran av VTS-operatören eller vid särskilda tillfällen.

2.3.1.3   Trafikorganisation

Trafikorganisationstjänsten gäller den operativa förvaltningen av trafiken och planeringen av fartygens rörelser för att förhindra flaskhalsar och farliga situationer, och är särskilt viktig under perioder av hög trafiktäthet eller när särskilda transporter kan påverka det övriga trafikflödet. Tjänsten kan även innefatta inrättande och drift av ett system med trafiktillstånd och/eller VTS-seglingsplaner i förhållande till prioriterade manövrer, tilldelning av plats (till exempel förtöjningsplatser, slussutrymme, fartygsrutter), obligatorisk rapportering av rörelser inom VTS-området, rutter som ska följas, hastighetsbegränsningar eller andra lämpliga åtgärder som VTS-myndigheten anser är nödvändiga.

2.3.2   Planering och drift av slussar

Förfarandet för slussplanering – med lång och medellång framförhållning – och förfarandet för slussdrift beskrivs i punkterna 2.3.2.1–2.3.2.3. De viktigaste användargrupperna är slussvakter, styrmän, befälhavare och personer med ansvar för en fartygsflotta.

2.3.2.1   Planering av slussdrift med lång framförhållning

Slussplanering med lång framförhållning handlar om att planera slussens drift med en framförhållning på några timmar upp till en dag.

I detta fall används trafikinformationen för att förbättra informationen om vänte- och passeringstider vid slussarna, då dessa tider ursprungligen bygger på statistiska uppgifter.

Beräknad ankomsttid (Estimated Time of Arrival, ETA) ska uppges på begäran eller meddelas om avvikelsen från den ursprungliga beräknade ankomsttiden överstiger den avvikelse som tillåts av den behöriga myndigheten. Begärd ankomsttid (Requested Time of Arrival, RTA) är svaret på en rapport om beräknad ankomsttid eller ett förslag på en slussningstid som skickats från en sluss.

2.3.2.2   Planering av slussdrift med medellång framförhållning

Slussplanering med medellång framförhållning handlar om att planera slussens drift med en framförhållning på två eller fyra slussperioder.

I detta fall används trafikinformationen för att styra de ankommande fartygen till tillgängliga slussperioder och för att utifrån planeringen informera styrmannen om begärd ankomsttid.

Beräknad ankomsttid ska uppges på begäran eller meddelas om avvikelsen från den ursprungliga beräknade ankomsttiden överstiger den avvikelse som tillåts av den behöriga myndigheten. All övrig information ska finnas tillgänglig vid den första kontakten eller på begäran. Begärd ankomsttid är svaret på en rapport om beräknad ankomsttid eller ett förslag på en slussningstid som skickats från en sluss.

2.3.2.3   Slussdrift

Fasen för slussdrift omfattar själva slussningsprocessen.

Den faktiska trafikinformationen måste utbytas kontinuerligt eller med en annan uppdateringshastighet som fastställts av den behöriga myndigheten.

Spårningsinformationens noggrannhet medger inte någon drift av funktioner med hög precision som stängning av slussportar.

2.3.3   Planering och drift av broar

Förfarandet för broplanering – med lång och medellång framförhållning – och förfarandet för broöppning beskrivs i punkterna 2.3.3.1–2.3.3.3. De viktigaste användargrupperna är brovakter, styrmän, befälhavare och personer med ansvar för en fartygsflotta.

2.3.3.1   Planering av broöppning med medellång framförhållning

Broplaneringsprocessen med medellång framförhållning handlar om att optimera trafikflödet så att broarna öppnas i tid för de passerande fartygen (gröna vågen). Planeringsperioden varierar mellan 15 minuter och två timmar. Tidsramen beror på den lokala situationen.

Beräknad ankomsttid och uppgift om position ska uppges på begäran eller meddelas så fort avvikelsen mellan den uppdaterade beräknade ankomsttiden och den ursprungliga beräknade ankomsttiden överstiger ett förutbestämt värde som fastställts av den behöriga myndigheten. All övrig information ska finnas tillgänglig vid den första kontakten eller på begäran. Begärd ankomsttid är svaret på en rapport om beräknad ankomsttid eller ett förslag på en passeringstid som skickats från en brovakt.

2.3.3.2   Planering av broöppning med kort framförhållning

Vid planering av broöppning med kort framförhållning fattas beslut på grundval av strategin för att öppna bron.

Den faktiska trafikinformationen om position, fart och riktning ska finnas tillgänglig på begäran eller meddelas med en uppdateringshastighet som fastställts i förväg av den behöriga myndigheten, till exempel var femte minut. Beräknad ankomsttid och uppgift om position ska uppges på begäran eller meddelas så fort avvikelsen mellan den uppdaterade beräknade ankomsttiden och den ursprungliga beräknade ankomsttiden överstiger ett förutbestämt värde som fastställts av den behöriga myndigheten. All övrig information ska finnas tillgänglig vid den första kontakten eller på begäran. Begärd ankomsttid är svaret på en rapport om beräknad ankomsttid eller ett förslag på en passeringstid som skickats från en brovakt.

2.3.3.3   Broöppning

Det är under broöppningsfasen som den faktiska broöppningen äger rum och fartyget passerar genom bron.

Den faktiska trafikinformationen ska utbytas kontinuerligt eller med en annan uppdateringshastighet som fastställts i förväg av den behöriga myndigheten.

Spårningsinformationens noggrannhet medger inte någon drift av funktioner med hög precision som öppning eller stängning av bron.

2.4   Katastrofförebyggande

I detta sammanhang är det katastrofförebyggande arbetet inriktat på begränsande åtgärder: att hantera verkliga olyckor och att ge stöd i nödlägen. De huvudsakliga användargrupperna är personer som är ansvariga för räddningstjänsten, VTS-operatörer, styrmän, befälhavare och behöriga myndigheter.

Vid en olycka kan trafikinformationen tillhandahållas automatiskt eller på begäran av den ansvariga organisationen.

2.5   Transportförvaltning

Transportförvaltningen (TS) delas upp i följande fyra verksamheter:

| a) | Ruttplanering. |
| --- | --- |

a)

Ruttplanering.

| b) | Transportlogistik. |
| --- | --- |

b)

Transportlogistik.

| c) | Hamn- och terminalförvaltning. |
| --- | --- |

c)

Hamn- och terminalförvaltning.

| d) | Gods- och flottförvaltning. |
| --- | --- |

d)

Gods- och flottförvaltning.

De viktigaste användargrupperna är befälhavare, fraktmäklare, ansvariga för fartygsflottan, avsändare, mottagare, speditörer, hamnmyndigheter, terminaloperatörer, slussvakter och brovakter.

2.5.1   Ruttplanering

Ruttplanering handlar i detta sammanhang främst om planeringen under gång. Under resans gång stämmer befälhavaren av mot den ursprungliga planerade rutten.

2.5.2   Transportlogistik

Transportlogistik utgörs av organisering, planering, utförande och kontroll av en transport.

All trafikinformation måste finnas tillgänglig på begäran av redaren eller logistikaktörerna.

2.5.3   Intermodal hamn- och terminalförvaltning

I intermodal hamn- och terminalförvaltning planeras resurserna i hamnar och terminaler.

Terminal- och hamnförvaltaren ska begära trafikinformation eller ingå en överenskommelse om att trafikinformation ska skickas automatiskt vid vissa givna situationer.

2.5.4   Gods- och flottförvaltning

Gods- och flottförvaltning handlar om att planera och optimera användningen av fartyg och ordna gods och transport.

Befälhavaren eller redaren ska begära trafikinformation, annars ska trafikinformation skickas vid vissa givna situationer.

2.6   Verkställighet

Verkställighetsuppgiften är begränsad till att omfatta tjänster för farligt gods, invandringskontroll och tullar. De viktigaste användargrupperna är tullmyndigheter, behöriga myndigheter och befälhavare.

Trafikinformationen ska utbytas med lämpliga myndigheter. Utbytet av trafikinformation ska göras på begäran eller vid i förväg fastställda tidpunkter eller under särskilda omständigheter som fastställts av den ansvariga myndigheten.

2.7   Avgifter för vattenvägar och infrastrukturavgifter för hamnar

På olika platser i unionen tillkommer en avgift vid användning av vattenvägar och hamnar. De främsta användargrupperna är behöriga myndigheter, befälhavare, ansvariga för fartygsflottan, vattenvägsmyndigheter och hamnmyndigheter.

Utbytet av trafikinformation ska ske på begäran eller vid fasta tillfällen som fastställts av den behöriga vattenvägs- eller hamnmyndigheten.

2.8   Informationsbehov

Tabell 2.1 innehåller en översikt över informationsbehoven för de olika tjänsterna.

Tabell 2.1

Översikt över informationsbehov

| | Identifiering | Namn | Anropssignal | Navigeringsstatus | Typ | Mått | Djupgående | Farlig last | Lastning | Bestämmelseort | Beräknad ankomsttid till destinationen | Antal personer | Position och tid | Hastighet | Kurs / riktning | Stävriktning | Girhastighet | Blå signal | Övriga uppgifter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Navigering med medellång framförhållning | X | X | | X | X | X | | X | X | X | | | X | X | X | | | X | |
| Navigering med kort framförhållning | X | X | | X | X | X | | X | X | X | | | X | X | X | X | | X | |
| Navigering med mycket kort framförhållning | Kraven uppfylls för närvarande inte av spårningssystemet |
| Tjänster för VTM – VTS | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | | | X | |
| VTM – slussdrift | X | X | | X | X | | X | X | | | | | X | | X | | | | Höjdgående |
| VTM – slussplanering | X | X | | X | X | X | X | X | | | | | X | X | X | | | | antal assisterande bogserfartyg, höjdgående, ETA /RTA |
| VTM – broöppning | X | X | | | X | X | | | | | | | X | X | X | | | | Höjdgående |
| VTM – broplanering | X | X | | X | X | X | | | | | | | X | X | X | | | | Höjdgående, ETA /RTA |
| Katastrofförebyggande | X | X | | | X | | | X | X | X | | X | X | | X | | | | |
| TM – ruttplanering | X | X | | | | X | X | | X | X | | | X | X | | | | | Höjdgående, ETA /RTA |
| TM – transportlogistik | X | X | | | | | | | | | X | | X | | X | | | | |
| TM – hamn- och terminal-hantering | X | X | | X | X | X | | X | X | | | | X | | X | | | | ETA /RTA |
| TM – last- och flotthantering | X | X | | X | | | X | | X | X | | | X | | X | | | | ETA /RTA |
| Verkställighet | X | X | | X | X | | | X | | X | X | X | X | | X | | | | |
| Infrastrukturavgifter för vattenvägar och hamnar | X | X | | | X | X | X | | | X | | | X | | | | | | |

Identifiering

Namn

Anropssignal

Navigeringsstatus

Typ

Mått

Djupgående

Farlig last

Lastning

Bestämmelseort

Beräknad ankomsttid till destinationen

Antal personer

Position och tid

Hastighet

Kurs / riktning

Stävriktning

Girhastighet

Blå signal

Övriga uppgifter

Navigering med medellång framförhållning

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Navigering med kort framförhållning

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Navigering med mycket kort framförhållning

Kraven uppfylls för närvarande inte av spårningssystemet

Tjänster för VTM – VTS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

VTM – slussdrift

X

X

X

X

X

X

X

X

Höjdgående

VTM – slussplanering

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

antal assisterande bogserfartyg, höjdgående, ETA /RTA

VTM – broöppning

X

X

X

X

X

X

X

Höjdgående

VTM – broplanering

X

X

X

X

X

X

X

X

Höjdgående, ETA /RTA

Katastrofförebyggande

X

X

X

X

X

X

X

X

X

TM – ruttplanering

X

X

X

X

X

X

X

X

Höjdgående, ETA /RTA

TM – transportlogistik

X

X

X

X

X

TM – hamn- och terminal-hantering

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ETA /RTA

TM – last- och flotthantering

X

X

X

X

X

X

X

X

ETA /RTA

Verkställighet

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Infrastrukturavgifter för vattenvägar och hamnar

X

X

X

X

X

X

X

3.   TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR AIS FÖR INRE VATTENVÄGAR

3.1   Inledning

IMO har infört krav på ett automatiskt identifieringssystem (AIS) för havssjöfarten. Alla havsgående fartyg i internationell sjöfart som omfattas av kapitel V i SOLAS-konventionen måste utrustas med mobila stationer för AIS i klass A efter utgången av 2004.

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG (4) inrättades ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen för havsgående fartyg som transporterar farligt eller förorenande gods genom att använda AIS för rapportering och övervakning av fartyg.

AIS anses vara en lämplig lösning för automatisk identifiering och spårning av fartyg i inlandssjöfart. Det är framför allt det faktum att AIS ger information i realtid och att det finns världsomfattande normer och riktlinjer som gör att systemet är väl lämpat för säkerhetsrelaterade tillämpningar.

För att uppfylla de särskilda kraven vid inlandssjöfart måste AIS utvecklas ytterligare till de så kallade tekniska specifikationerna för AIS för inre vattenvägar, samtidigt som driftskompatibiliteten med AIS för havssjöfart och redan befintliga normer och tekniska specifikationer för inlandssjöfart bibehålls.

Eftersom AIS för inre vattenvägar är kompatibelt med AIS för havssjöfart är det möjligt att ha ett direkt datautbyte mellan havsgående fartyg och fartyg i inlandssjöfart som navigerar i områden med blandad trafik.

AIS är

| — | ett system som infördes av IMO för att förbättra säkerheten vid navigering i havssjöfart, ett obligatoriskt utrustningskrav för alla fartyg i enlighet med kapitel V i SOLAS-konventionen, |
| --- | --- |

—

ett system som infördes av IMO för att förbättra säkerheten vid navigering i havssjöfart, ett obligatoriskt utrustningskrav för alla fartyg i enlighet med kapitel V i SOLAS-konventionen,

| — | ett system som fungerar direkt mellan fartyg, från fartyg till land, från land till fartyg, |
| --- | --- |

—

ett system som fungerar direkt mellan fartyg, från fartyg till land, från land till fartyg,

| — | ett säkerhetssystem med höga krav på tillgänglighet, kontinuitet och tillförlitlighet, |
| --- | --- |

—

ett säkerhetssystem med höga krav på tillgänglighet, kontinuitet och tillförlitlighet,

| — | ett realtidssystem tack vare att data utbyts direkt mellan fartyg, |
| --- | --- |

—

ett realtidssystem tack vare att data utbyts direkt mellan fartyg,

| — | ett självständigt operativsystem som är självorganiserande utan en centralstation och utan behov av en central kontrollfunktion, |
| --- | --- |

—

ett självständigt operativsystem som är självorganiserande utan en centralstation och utan behov av en central kontrollfunktion,

| — | ett system som baseras på internationella standarder och förfaranden i enlighet med kapitel V i SOLAS-konventionen, |
| --- | --- |

—

ett system som baseras på internationella standarder och förfaranden i enlighet med kapitel V i SOLAS-konventionen,

| — | ett typgodkänt system för att förbättra säkerheten vid navigering enligt ett certifieringsförfarande, |
| --- | --- |

—

ett typgodkänt system för att förbättra säkerheten vid navigering enligt ett certifieringsförfarande,

| — | ett globalt driftskompatibelt system. |
| --- | --- |

—

ett globalt driftskompatibelt system.

Syftet med detta avsnitt är att definiera alla tekniska krav, ändringar och utvidgningar som krävs för de befintliga mobila stationerna för AIS i klass A för att skapa en mobil station för AIS för inre vattenvägar som kan användas i inlandssjöfart.

3.2   Tillämpningsområde

Det automatiska identifieringssystemet (AIS) är ett skeppsburet radiodatasystem som utväxlar statisk, dynamisk och ruttrelaterad fartygsinformation dels mellan utrustade fartyg, dels mellan utrustade fartyg och landstationer. Fartygsburna AIS-stationer sänder ut uppgifter om fartygets identitet, position och andra uppgifter med regelbundna intervall. Genom att ta emot dessa utsändningar kan fartygsburna eller landbaserade AIS-stationer inom radioområdet automatiskt lokalisera, identifiera och spåra AIS-utrustade fartyg på en lämplig skärm, till exempel ett radarsystem eller ett elektroniskt sjökortssystem så som systemet för elektroniska sjökort och information för inlandssjöfart (ECDIS för inlandssjöfart), enligt definitionen i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 909/2013 (5). Syftet med AIS är att förbättra säkerheten vid navigering mellan fartyg, övervakning (VTS), fartygsspårning och katastrofförebyggande arbete.

Mobila stationer för AIS delas in i följande typer:

| a) | Mobila stationer i klass A som ska användas av alla havsgående fartyg som omfattas av utrustningskraven i kapitel V i SOLAS-konventionen. |
| --- | --- |

a)

Mobila stationer i klass A som ska användas av alla havsgående fartyg som omfattas av utrustningskraven i kapitel V i SOLAS-konventionen.

| b) | Mobila stationer för AIS för inre vattenvägar med alla funktioner som krävs för klass A på nivån för VHF-datalänk och med kompletterande funktioner som utformats för användning av fartyg i inlandssjöfart. |
| --- | --- |

b)

Mobila stationer för AIS för inre vattenvägar med alla funktioner som krävs för klass A på nivån för VHF-datalänk och med kompletterande funktioner som utformats för användning av fartyg i inlandssjöfart.

| c) | Mobila stationer i klass B SO/CS med begränsad funktionalitet som kan användas av fartyg som inte omfattas av utrustningskraven för mobila stationer i klass A eller mobila stationer för AIS för inre vattenvägar. |
| --- | --- |

c)

Mobila stationer i klass B SO/CS med begränsad funktionalitet som kan användas av fartyg som inte omfattas av utrustningskraven för mobila stationer i klass A eller mobila stationer för AIS för inre vattenvägar.

| d) | Landstationer för AIS, inklusive AIS-basstationer och AIS-sändarstationer. |
| --- | --- |

d)

Landstationer för AIS, inklusive AIS-basstationer och AIS-sändarstationer.

Följande användningsområden kan urskiljas:

| a) | Från fartyg till fartyg: Alla AIS-utrustade fartyg kan ta emot statisk och dynamisk information från alla andra AIS-utrustade fartyg inom radiohåll. |
| --- | --- |

a)

Från fartyg till fartyg: Alla AIS-utrustade fartyg kan ta emot statisk och dynamisk information från alla andra AIS-utrustade fartyg inom radiohåll.

| b) | Från fartyg till land: Uppgifter från AIS-utrustade fartyg kan även tas emot av AIS-landstationer som är kopplade till RIS-centret där en trafikbild (taktisk trafikbild och/eller strategisk trafikbild) kan skapas. |
| --- | --- |

b)

Från fartyg till land: Uppgifter från AIS-utrustade fartyg kan även tas emot av AIS-landstationer som är kopplade till RIS-centret där en trafikbild (taktisk trafikbild och/eller strategisk trafikbild) kan skapas.

| c) | Från land till fartyg: Rutt- och säkerhetsrelaterade uppgifter från land till fartyg kan överföras. |
| --- | --- |

c)

Från land till fartyg: Rutt- och säkerhetsrelaterade uppgifter från land till fartyg kan överföras.

En utmärkande egenskap för AIS är att systemet är självständigt och använder självorganiserad tidsdelad samtidig tillgång (self-organized time division multiple access, SOTDMA) utan behov av en samordnande huvudstation. Radioprotokollet är utformat så att fartygsstationerna fungerar självständigt på ett självorganiserande sätt genom att utbyta parametrar för länktillgång. Tiden uppdelas i intervaller på en minut med 2 250 tidsperioder per radiokanal, vilka synkroniseras efter GNSS UTC-tid. Varje deltagare ordnar sin åtkomst till radiokanalen genom att välja lediga tidsperioder med hänsyn till andra stationers kommande användning av tidsperioderna. Det finns inget behov av en central funktion för att kontrollera tidstilldelningen.

En mobil station för AIS för inre vattenvägar omfattar i allmänhet följande delar:

| a) | VHF-sändtagare (1 sändare, 2 mottagare). |
| --- | --- |

a)

VHF-sändtagare (1 sändare, 2 mottagare).

| b) | GNSS-mottagare. |
| --- | --- |

b)

GNSS-mottagare.

| c) | Databehandlare. |
| --- | --- |

c)

Databehandlare.

Universellt fartygsburet AIS, som definieras av IMO, ITU och IEC och rekommenderas för användning i inlandssjöfart, använder SOTDMA i det marina mobila VHF-bandet. AIS fungerar på de internationellt fastställda VHF-frekvenserna AIS 1 (161,975 MHz) och AIS 2 (162,025 MHz), och kan växlas över till andra frekvenser i det marina mobila VHF-bandet.

För att uppfylla de särskilda kraven för inlandssjöfart måste AIS vidareutvecklas till ett AIS för inre vattenvägar samtidigt som det fortfarande måste vara driftskompatibelt med AIS för havssjöfart.

Fartygsspårningssystem för inlandssjöfart ska vara kompatibla med mobila stationer för AIS i klass A enligt IMO:s definition. Därför måste AIS-meddelanden för inre vattenvägar kunna tillhandahålla följande typer av information:

| a) | Statisk information, till exempel officiellt fartygsnummer, fartygets anropssignal, fartygets namn, fartygstyp. |
| --- | --- |

a)

Statisk information, till exempel officiellt fartygsnummer, fartygets anropssignal, fartygets namn, fartygstyp.

| b) | Dynamisk information, till exempel fartygsposition med angivelse av noggrannhet och integritetsstatus. |
| --- | --- |

b)

Dynamisk information, till exempel fartygsposition med angivelse av noggrannhet och integritetsstatus.

| c) | Ruttrelaterad information, till exempel en konvojs längd och bredd, farlig last ombord. |
| --- | --- |

c)

Ruttrelaterad information, till exempel en konvojs längd och bredd, farlig last ombord.

| d) | Specifik information för inlandssjöfart, till exempel antal blå koner/lanternor enligt ADN eller beräknad ankomsttid (ETA) till sluss/bro/terminal/gräns. |
| --- | --- |

d)

Specifik information för inlandssjöfart, till exempel antal blå koner/lanternor enligt ADN eller beräknad ankomsttid (ETA) till sluss/bro/terminal/gräns.

För fartyg under förflyttning ska uppdateringshastigheten för dynamisk information på taktisk nivå vara mellan 2 och 10 sekunder. För ankrade fartyg rekommenderas en uppdateringshastighet på flera minuter, eller en uppdatering vid varje tillfälle som informationen ändras.

En mobil station för AIS för inre vattenvägar ersätter inte navigeringstjänster som radarmålspårning och VTS, utan fungerar som stöd till sådana tjänster. En mobil station för AIS för inre vattenvägar ger ytterligare uppgifter till navigeringsinformationen, och dess mervärde ligger i att möjliggöra övervakning och spårning av fartyg som är utrustade med AIS för inre vattenvägar. Positionsnoggrannheten i mobila stationer för AIS för inre vattenvägar som använder intern (okorrigerad) GNSS är vanligen över 10 meter. Om positionen korrigeras med hjälp av DGNSS, antingen från en marin fyrtjänst för differentiell korrigering, AIS-meddelande 17 eller EGNOS (SBAS), är noggrannheten i normala fall mindre än 5 meter. På grund av deras olika egenskaper fungerar mobila stationer för AIS för inre vattenvägar och radar som komplement till varandra.

3.3   Krav

3.3.1   Allmänna krav

Mobila stationer för AIS för inre vattenvägar baseras på mobila stationer för AIS i klass A i enlighet med SOLAS-konventionen.

Mobila stationer för AIS för inre vattenvägar ska omfatta de viktigaste funktionerna i mobila stationer för AIS i klass A, men samtidigt ta hänsyn till de särskilda behoven inom inlandssjöfart.

AIS för inre vattenvägar ska vara kompatibelt med AIS för havssjöfart och tillåta ett direkt datautbyte mellan havsgående fartyg och fartyg i inlandssjöfart som navigerar i områden med blandad trafik.

De krav som fastställs i punkterna 3.3–3.5 är kompletterande eller ytterligare krav för AIS för inre vattenvägar, som skiljer sig från mobila stationer för AIS i klass A.

Utformningen av mobila stationer för AIS för inre vattenvägar ska ta hänsyn till dokumentet ”
  Technical clarifications on the Vessel Tracking and Tracing standard
  ” (tekniska förtydliganden av standarden för fartygsspårning).

Överföringseffekten ska vara inställd på hög effekt som standard och endast minskas till låg effekt om detta beordras av den behöriga myndigheten.

3.3.2   Informationens innehåll

Endast spårnings- och säkerhetsrelaterad information ska överföras via mobila stationer för AIS för inre vattenvägar.

Den information som fastställs i punkterna 3.3.2.1–3.3.2.5 ska implementeras på ett sätt som gör att den kan skickas från en mobil station för AIS för inre vattenvägar utan behov av ett externt program.

Meddelandena från AIS för inre vattenvägar ska innehålla följande information (poster som markerats med ”*” måste hanteras på ett annat sätt än för havsgående fartyg):

3.3.2.1   Statisk fartygsinformation

Den statiska fartygsinformationen för fartyg i inlandssjöfart ska ha samma parametrar och samma struktur som i mobila stationer för AIS i klass A, i den utsträckning de är tillämpliga. Eventuella konverteringar av parametrarna från inlandssjöfart till havssjöfart ska om möjligt ske automatiskt. Parameterfält som inte används ska ha inställningen ”ej tillgänglig”.

Statisk fartygsinformation som är specifik för inlandssjöfart ska läggas till.

Statisk fartygsinformation ska sändas autonomt från fartyget eller på begäran.

| Användarnamn (MMSI) | I alla meddelanden |
| --- | --- |
| Fartygets namn | AIS-meddelande 5 |
| Fartygets anropssignal | AIS-meddelande 5 |
| IMO-nummer | AIS-meddelande 5 (ej tillgängligt för fartyg i inlandssjöfart) |
| Typ av fartyg/konvoj och last * | AIS-meddelande 5 + FI 10 för inlandssjöfart |
| Längd totalt (noggrannhet på decimeter) * | AIS-meddelande 5 + FI 10 för inlandssjöfart |
| Bredd totalt (noggrannhet på decimeter) * | AIS-meddelande 5 + FI 10 för inlandssjöfart |
| Unikt europeiskt identifieringsnummer för fartyg (ENI) | FI 10 för inlandssjöfart |
| Den rapporterade positionens referenspunkt på fartyget (antennens placering) * | AIS-meddelande 5 |

Användarnamn (MMSI)

I alla meddelanden

Fartygets namn

AIS-meddelande 5

Fartygets anropssignal

AIS-meddelande 5

IMO-nummer

AIS-meddelande 5 (ej tillgängligt för fartyg i inlandssjöfart)

Typ av fartyg/konvoj och last *

AIS-meddelande 5 + FI 10 för inlandssjöfart

Längd totalt (noggrannhet på decimeter) *

AIS-meddelande 5 + FI 10 för inlandssjöfart

Bredd totalt (noggrannhet på decimeter) *

AIS-meddelande 5 + FI 10 för inlandssjöfart

Unikt europeiskt identifieringsnummer för fartyg (ENI)

FI 10 för inlandssjöfart

Den rapporterade positionens referenspunkt på fartyget (antennens placering) *

AIS-meddelande 5

3.3.2.2   Dynamisk fartygsinformation

Den dynamiska fartygsinformationen för fartyg i inlandssjöfart ska ha samma parametrar och samma struktur som i mobila stationer för AIS i klass A, i den utsträckning de är tillämpliga. Parameterfält som inte används ska ha inställningen ”ej tillgänglig”.

Dynamisk fartygsinformation som är specifik för inlandssjöfart ska läggas till.

Dynamisk fartygsinformation ska sändas autonomt från fartyget eller på begäran.

| Position enligt World Geodetic System 1984 (WGS 84) | AIS-meddelande 1, 2 och 3 |
| --- | --- |
| Fart över grund (SOG) | AIS-meddelande 1, 2 och 3 |
| Kurs över grund (COG) | AIS-meddelande 1, 2 och 3 |
| Stävriktning (HDG) | AIS-meddelande 1, 2 och 3 |
| Girhastighet (ROT) | AIS-meddelande 1, 2 och 3 |
| Positionsnoggrannhet (GNSS/DGNSS) | AIS-meddelande 1, 2 och 3 |
| Tidpunkt för elektronisk positioneringsutrustning | AIS-meddelande 1, 2 och 3 |
| Navigeringsstatus | AIS-meddelande 1, 2 och 3 |
| Status för Blå signal * | AIS-meddelande 1, 2 och 3 |
| Kvalitet på fartinformation | FI 10 för inlandssjöfart |
| Kvalitet på kursinformation | FI 10 för inlandssjöfart |
| Kvalitet på information om stävriktning | FI 10 för inlandssjöfart |

Position enligt World Geodetic System 1984 (WGS 84)

AIS-meddelande 1, 2 och 3

Fart över grund (SOG)

AIS-meddelande 1, 2 och 3

Kurs över grund (COG)

AIS-meddelande 1, 2 och 3

Stävriktning (HDG)

AIS-meddelande 1, 2 och 3

Girhastighet (ROT)

AIS-meddelande 1, 2 och 3

Positionsnoggrannhet (GNSS/DGNSS)

AIS-meddelande 1, 2 och 3

Tidpunkt för elektronisk positioneringsutrustning

AIS-meddelande 1, 2 och 3

Navigeringsstatus

AIS-meddelande 1, 2 och 3

Status för Blå signal *

AIS-meddelande 1, 2 och 3

Kvalitet på fartinformation

FI 10 för inlandssjöfart

Kvalitet på kursinformation

FI 10 för inlandssjöfart

Kvalitet på information om stävriktning

FI 10 för inlandssjöfart

3.3.2.3   Ruttrelaterad fartygsinformation

Den ruttrelaterade fartygsinformationen för fartyg i inlandssjöfart ska ha samma parametrar och samma struktur som i mobila stationer för AIS i klass A, i den utsträckning de är tillämpliga. Parameterfält som inte används ska ha inställningen ”ej tillgänglig”.

Ruttrelaterad fartygsinformation som är specifik för inlandssjöfart ska läggas till.

Ruttrelaterad fartygsinformation ska sändas autonomt från fartyget eller på begäran.

| Destination (ISRS-lokaliseringskod) | AIS-meddelande 5 |
| --- | --- |
| Kategori av farlig last | AIS-meddelande 5 |
| Beräknad ankomsttid (ETA) | AIS-meddelande 5 |
| Högsta nuvarande statiska djupgående * | AIS-meddelande 5 + FI 10 för inlandssjöfart |
| Beteckning för farlig last | FI 10 för inlandssjöfart |
| Lastat/lossat fartyg | FI 10 för inlandssjöfart |

Destination (ISRS-lokaliseringskod)

AIS-meddelande 5

Kategori av farlig last

AIS-meddelande 5

Beräknad ankomsttid (ETA)

AIS-meddelande 5

Högsta nuvarande statiska djupgående *

AIS-meddelande 5 + FI 10 för inlandssjöfart

Beteckning för farlig last

FI 10 för inlandssjöfart

Lastat/lossat fartyg

FI 10 för inlandssjöfart

3.3.2.4   Antal personer ombord

Information om antalet personer ombord ska överföras antingen som ett rundradiomeddelande eller som ett adresserat meddelande från fartyget till land på begäran eller vid behov.

| Antal besättningsmedlemmar ombord | FI 55 för inlandssjöfart |
| --- | --- |
| Antal passagerare ombord | FI 55 för inlandssjöfart |
| Antal personal ombord | FI 55 för inlandssjöfart |

Antal besättningsmedlemmar ombord

FI 55 för inlandssjöfart

Antal passagerare ombord

FI 55 för inlandssjöfart

Antal personal ombord

FI 55 för inlandssjöfart

3.3.2.5   Säkerhetsrelaterade meddelanden

Säkerhetsrelaterade meddelanden (dvs. textmeddelanden) sänds vid behov som rundradiomeddelanden eller som adresserade meddelanden.

| Adresserade säkerhetsrelaterade meddelanden | AIS-meddelande 12 |
| --- | --- |
| Säkerhetsrelaterade meddelanden som rundradiomeddelanden | AIS-meddelande 14 |

Adresserade säkerhetsrelaterade meddelanden

AIS-meddelande 12

Säkerhetsrelaterade meddelanden som rundradiomeddelanden

AIS-meddelande 14

3.3.3   Rapporteringsintervall för informationsöverföring

De olika typerna av information i meddelanden från AIS för inre vattenvägar ska överföras med olika rapporteringsintervall.

Rapporteringshastigheten för dynamisk information kan ställas om mellan autonomt läge och tilldelat läge för fartyg under förflyttning i områden med inre vattenvägar. Rapporteringshastigheten kan ökas upp till 2 sekunder i tilldelat läge. Det ska gå att växla rapporteringsbeteende mellan en AIS-basstation (via AIS-meddelande 23 för grupptilldelning eller meddelande 16 för individuell tilldelning) och genom kommandon från externa fartygsburna system via gränssnittet IEC 61162 enligt definitionen i tillägg B.

För statisk och ruttrelaterad information ska rapporteringshastigheten vara 6 minuter, på begäran, eller om informationen ändras.

Följande rapporteringshastigheter ska tillämpas:

| Statisk fartygsinformation: | Var 6:e minut, på begäran eller om uppgifterna har ändrats |
| --- | --- |
| Dynamisk fartygsinformation: | Beror på fartygets navigeringsstatus och driftsläge, antingen autonomt (standard) eller tilldelat läge, se Tabell 3.1 |
| Ruttrelaterad fartygsinformation: | Var 6:e minut, på begäran eller om uppgifterna har ändrats |
| Antal personer ombord: | Efter behov eller på begäran |
| Säkerhetsrelaterade meddelanden: | Efter behov |
| Tillämpningsspecifika meddelanden: | Efter behov (definieras av behörig myndighet) |

Statisk fartygsinformation:

Var 6:e minut, på begäran eller om uppgifterna har ändrats

Dynamisk fartygsinformation:

Beror på fartygets navigeringsstatus och driftsläge, antingen autonomt (standard) eller tilldelat läge, se Tabell 3.1

Ruttrelaterad fartygsinformation:

Var 6:e minut, på begäran eller om uppgifterna har ändrats

Antal personer ombord:

Efter behov eller på begäran

Säkerhetsrelaterade meddelanden:

Efter behov

Tillämpningsspecifika meddelanden:

Efter behov (definieras av behörig myndighet)

Tabell 3.1

Uppdateringshastighet för dynamisk fartygsinformation

| Dynamiska fartygsförhållanden | Nominellt rapporteringsintervall |
| --- | --- |
| Fartygsstatus ”ankrat” och i rörelse med en fart av högst 3 knop | 3 minuter (6) |
| Fartygsstatus ”ankrat” och i rörelse med en fart av mer än 3 knop | 10 sekunder (6) |
| Fartyg i autonomt läge, med en fart av 0–14 knop | 10 sekunder (6) |
| Fartyg i autonomt läge, med en fart av 0–14 knop under kursändring | 3 1/3 sekunder (6) |
| Fartyg i autonomt läge, med en fart av 14–23 knop | 6 sekunder (6) |
| Fartyg i autonomt läge, med en fart av 14–23 knop under kursändring | 2 sekunder |
| Fartyg i autonomt läge, med en fart av mer än 23 knop | 2 sekunder |
| Fartyg i autonomt läge, med en fart av mer än 23 knop under kursändring | 2 sekunder |
| Fartyg i tilldelat läge (7) | Tilldelat mellan 2 sekunder och 10 sekunder |

Dynamiska fartygsförhållanden

Nominellt rapporteringsintervall

Fartygsstatus ”ankrat” och i rörelse med en fart av högst 3 knop

3 minuter (6)

Fartygsstatus ”ankrat” och i rörelse med en fart av mer än 3 knop

10 sekunder (6)

Fartyg i autonomt läge, med en fart av 0–14 knop

10 sekunder (6)

Fartyg i autonomt läge, med en fart av 0–14 knop under kursändring

3 1/3 sekunder (6)

Fartyg i autonomt läge, med en fart av 14–23 knop

6 sekunder (6)

Fartyg i autonomt läge, med en fart av 14–23 knop under kursändring

2 sekunder

Fartyg i autonomt läge, med en fart av mer än 23 knop

2 sekunder

Fartyg i autonomt läge, med en fart av mer än 23 knop under kursändring

2 sekunder

Fartyg i tilldelat läge (7)

Tilldelat mellan 2 sekunder och 10 sekunder

3.3.4   Teknisk plattform

Plattformen för en mobil station för AIS för inre vattenvägar är den mobila stationen för AIS i klass A.

Den tekniska lösningen för mobila stationer för AIS för inre vattenvägar baseras på samma tekniska standarder som för mobila stationer för AIS i klass A (rekommendation ITU-R M.1371 och internationell standard IEC 61993-2).

3.3.5   Kompatibilitet med mobila stationer för AIS i klass A

Mobila stationer för AIS för inre vattenvägar ska vara kompatibla med mobila stationer för AIS i klass A och ska kunna ta emot och bearbeta alla AIS-meddelanden (enligt rekommendation ITU-R M.1371 och de tekniska förtydligandena av rekommendation ITU-R M.1371 från International Association of aids to navigation and Lighthouse Authorities [IALA]), såväl som de meddelanden som anges i punkt 3.4.

3.3.6   Unik identifikation

För att garantera kompatibiliteten med marina fartyg ska användarnamnet (Maritime Mobile Service Identifier, MMSI) användas som unik identifiering (radioutrustningsidentifiering) av de mobila stationerna för AIS för inre vattenvägar.

3.3.7   Tillämpningskrav

Den information som avses i punkt 3.3.2 ska matas in, lagras och visas direkt i den mobila stationen för AIS för inre vattenvägar.

Den mobila stationen för AIS för inre vattenvägar ska även kunna lagra uppgifter som är specifika för inre vattenvägar i internminnet, så att informationen kan bevaras även när enheterna saknar strömförsörjning.

Nödvändiga datakonverteringar för att uppfylla minimikraven för presentation (Minimum Keyboard Display, MKD) av informationen från AIS för inre vattenvägar (t.ex. knop till km/tim) eller minimikraven för inmatning och visning av information om typer av fartyg för inlandssjöfart ska hanteras i den mobila stationen för AIS för inre vattenvägar.

Tillämpningsspecifika meddelanden (Application Specific Messages, ASM) bör matas in och visas med hjälp av ett externt program, med undantag av ASM DAC = 200 FI = 10 (Statisk fartygsinformation och ruttrelaterade uppgifter för inlandssjöfart) och DAC = 200 FI = 55 (Totalt antal personer ombord vid inlandssjöfart), vilka implementeras direkt i den mobila stationen för AIS för inre vattenvägar.

För att programmera in de uppgifter som är specifika för inre vattenvägar i AIS-transpondern ska de digitala gränssnittsmeningar som anges i tillägg B användas.

Den mobila stationen för AIS för inre vattenvägar ska åtminstone innehålla ett externt gränssnitt för inmatning av DGNSS-korrigeringar och integritetsinformation i enlighet med bestämmelserna i Radio Technical Commission for Maritime Services särskilda kommitté 104 om DGNSS.

3.3.8   Typgodkännande

En mobil station för AIS för inre vattenvägar ska vara typgodkänd för överensstämmelse med dessa tekniska specifikationer.

3.4   Protokolländringar för mobila stationer AIS för inre vattenvägar

På grund av utvecklingen av rekommendation ITU-R M.1371 kan nya statuskoder användas för flera av parametrarna. Detta påverkar inte AIS-systemets funktion, men kan leda till att okända statuskoder visas i utrustning som baseras på tidigare versioner av standarden.

3.4.1   Tabell 3.2 Positionsrapport

Tabell 3.2

Positionsrapport

| Parametrar | Antal bitar | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Meddelande nr | 6 | Identifiering för detta meddelande 1, 2 eller 3 |
| Upprepningsindikator | 2 | Används av sändaren för att ange hur många gånger ett meddelande har upprepats.
  0–3, standard = 0, 3 = upprepa ej fler gånger |
| Användarnamn (MMSI) | 30 | MMSI-nummer |
| Navigeringsstatus | 4 | 0 = på väg för maskin, 1 = ankrat, 2 = ej under befäl, 3 = begränsad manövrerbarhet, 4 = begränsad av fartygets djupgående, 5 = förtöjd, 6 = på grund,
  7 = används för fiske, 8 = på väg under seglats,
  9 = reserverad för kommande ändring av navigeringsstatus för höghastighetsfartyg (High Speed Craft, HSC),
  10 = reserverad för kommande ändring av navigeringsstatus för WIG (Wing in Ground),
  11 = motordrivet fartyg bogserar akter ut (regional användning) (8),
  12 = motordrivet fartyg skjuter på framåt eller bogserar vid sidan (regional användning) (8),
  13 = reserverad för framtida bruk, 14 = AIS-SART (Automatic Identification Systems Search And Resque Transponder) (aktiv),
  15 = ej definierad = standard (används även av AIS) |
| Girhastighet (Rate of turn, ROT) AIS | 8 | 0 till +126 = svänger höger med upp till 708 grader per minut eller mer
  0 till – 126 = svänger vänster med upp till 708 grader per minut eller mer
  Värden mellan 0 och 708 grader per minut kodas med ROTAIS = 4,733 SQRT(ROTsensor) grader per minut där ROTsensor är girhastigheten som den anges av en extern girhastighetsindikator. ROTAIS avrundas till närmaste heltal.
  - 127 = svänger höger med mer än 5 grader per 30 sekunder (ingen girindikator tillgänglig)
  – 127 = svänger vänster med mer än 5 grader per 30 sekunder (ingen girindikator tillgänglig)
  – 128 (80 hexadecimal) anger att ingen girinformation finns tillgänglig (standard).
  ROT-uppgifter bör inte härledas från information om kurs över grund (COG) |
| Fart över grund | 10 | Fart över grund i steg om 1/10 knop (0–102,2 knop)
  1 023 = ej tillgänglig, 1 022 = 102,2 knop eller mer (9) |
| Positionsnoggrannhet | 1 | Flaggan för positionsnoggrannhet (PA) bör fastställas i enlighet med ITU-R M. 1371.
  1 = hög (≤ 10 m)
  0 = låg (> 10 m)
  0 = standard |
| Longitud | 28 | Longitud i 1/10 000 min (± 180o, Ost = positiv (i tvåkomplementsform), Väst = negativ (i tvåkomplementsform),
  181 = (6791AC0 hexadecimal) = ej tillgänglig = standard) |
| Latitud | 27 | Latitud i 1/10 000 min (± 90o, Nord = positiv (i tvåkomplementsform), Syd = negativ (i tvåkomplementsform), 91= (3412140 hexadecimal) = ej tillgänglig = standard) |
| Kurs över grund | 12 | Kurs över grund i 1/10o (0–3 599 ). 3 600 (E10 hexadecimal)
  = ej tillgänglig = standard,
  3 601 –4 095 ska inte användas. |
| Verklig stävriktning | 9 | Grader (0–359) (511 betyder ej tillgänglig = standard). |
| Tidsstämpel | 6 | UTC-sekund när rapporten skapades av det elektroniska positioneringssystemet (EPFS) (0–59, eller 60 om ingen tidsstämpel finns tillgänglig, vilket också ska vara standardvärdet, eller 61 om positioneringssystemet är i manuellt inmatningsläge, eller 62 om det elektroniska positioneringssystemet är i uppskattningsläge (död räkning), eller 63 om positioneringssystemet är ur drift) |
| Indikator för särskild manöver: blå signal | 2 | Indikation om blå signal är inställd (10)

  0 = ej tillgänglig = standard,
  1 = inte upptagen med särskild manöver = blå signal inte inställd
  2 = upptagen med särskild manöver = blå signal inställd
  ja,
  3 används inte |
| Reserv | 3 | Används inte. Bör anges till noll. Reserverad för framtida bruk. |
| RAIM-flagga | 1 | Mottagaroberoende integritetsövervakning (Receiver Autonomous Integrity Monitoring, RAIM) för elektronisk positioneringsutrustning, 0 = RAIM ej i bruk = standard, 1 = RAIM i bruk. RAIM-flaggan bör fastställas i enlighet med ITU-R M. 1371. |
| Kommunikationsstatus | 19 | Kommunikationsstatus bör fastställas i enlighet med ITU-R M. 1371. |
| Totalt | 168 | Tar upp 1 position |

Parametrar

Antal bitar

Beskrivning

Meddelande nr

6

Identifiering för detta meddelande 1, 2 eller 3

Upprepningsindikator

2

Används av sändaren för att ange hur många gånger ett meddelande har upprepats.

0–3, standard = 0, 3 = upprepa ej fler gånger

Användarnamn (MMSI)

30

MMSI-nummer

Navigeringsstatus

4

0 = på väg för maskin, 1 = ankrat, 2 = ej under befäl, 3 = begränsad manövrerbarhet, 4 = begränsad av fartygets djupgående, 5 = förtöjd, 6 = på grund,

7 = används för fiske, 8 = på väg under seglats,

9 = reserverad för kommande ändring av navigeringsstatus för höghastighetsfartyg (High Speed Craft, HSC),

10 = reserverad för kommande ändring av navigeringsstatus för WIG (Wing in Ground),

11 = motordrivet fartyg bogserar akter ut (regional användning) (8),

12 = motordrivet fartyg skjuter på framåt eller bogserar vid sidan (regional användning) (8),

13 = reserverad för framtida bruk, 14 = AIS-SART (Automatic Identification Systems Search And Resque Transponder) (aktiv),

15 = ej definierad = standard (används även av AIS)

Girhastighet (Rate of turn, ROT) AIS

8

0 till +126 = svänger höger med upp till 708 grader per minut eller mer

0 till – 126 = svänger vänster med upp till 708 grader per minut eller mer

Värden mellan 0 och 708 grader per minut kodas med ROTAIS = 4,733 SQRT(ROTsensor) grader per minut där ROTsensor är girhastigheten som den anges av en extern girhastighetsindikator. ROTAIS avrundas till närmaste heltal.

- 127 = svänger höger med mer än 5 grader per 30 sekunder (ingen girindikator tillgänglig)

– 127 = svänger vänster med mer än 5 grader per 30 sekunder (ingen girindikator tillgänglig)

– 128 (80 hexadecimal) anger att ingen girinformation finns tillgänglig (standard).

ROT-uppgifter bör inte härledas från information om kurs över grund (COG)

Fart över grund

10

Fart över grund i steg om 1/10 knop (0–102,2 knop)

1 023 = ej tillgänglig, 1 022 = 102,2 knop eller mer (9)

Positionsnoggrannhet

1

Flaggan för positionsnoggrannhet (PA) bör fastställas i enlighet med ITU-R M. 1371.

1 = hög (≤ 10 m)

0 = låg (> 10 m)

0 = standard

Longitud

28

Longitud i 1/10 000 min (± 180o, Ost = positiv (i tvåkomplementsform), Väst = negativ (i tvåkomplementsform),

181 = (6791AC0 hexadecimal) = ej tillgänglig = standard)

Latitud

27

Latitud i 1/10 000 min (± 90o, Nord = positiv (i tvåkomplementsform), Syd = negativ (i tvåkomplementsform), 91= (3412140 hexadecimal) = ej tillgänglig = standard)

Kurs över grund

12

Kurs över grund i 1/10o (0–3 599 ). 3 600 (E10 hexadecimal)

= ej tillgänglig = standard,

3 601 –4 095 ska inte användas.

Verklig stävriktning

9

Grader (0–359) (511 betyder ej tillgänglig = standard).

Tidsstämpel

6

UTC-sekund när rapporten skapades av det elektroniska positioneringssystemet (EPFS) (0–59, eller 60 om ingen tidsstämpel finns tillgänglig, vilket också ska vara standardvärdet, eller 61 om positioneringssystemet är i manuellt inmatningsläge, eller 62 om det elektroniska positioneringssystemet är i uppskattningsläge (död räkning), eller 63 om positioneringssystemet är ur drift)

Indikator för särskild manöver: blå signal

2

Indikation om blå signal är inställd (10)

0 = ej tillgänglig = standard,

1 = inte upptagen med särskild manöver = blå signal inte inställd

2 = upptagen med särskild manöver = blå signal inställd

ja,

3 används inte

Reserv

3

Används inte. Bör anges till noll. Reserverad för framtida bruk.

RAIM-flagga

1

Mottagaroberoende integritetsövervakning (Receiver Autonomous Integrity Monitoring, RAIM) för elektronisk positioneringsutrustning, 0 = RAIM ej i bruk = standard, 1 = RAIM i bruk. RAIM-flaggan bör fastställas i enlighet med ITU-R M. 1371.

Kommunikationsstatus

19

Kommunikationsstatus bör fastställas i enlighet med ITU-R M. 1371.

Totalt

168

Tar upp 1 position

3.4.2   Fartygets statiska och ruttrelaterade uppgifter (meddelande 5)

Tabell 3.3

Rapport om statisk fartygsinformation och dynamiska data

| Parametrar | Antal bitar | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Meddelande nr | 6 | Identifiering för meddelande 5 |
| Upprepningsindikator | 2 | Skickas av sändaren för att ange hur många gånger ett meddelande har upprepats. 0–3, standard = 0, 3 = upprepa ej fler gånger |
| Användarnamn (MMSI) | 30 | MMSI-nummer |
| AIS-versionsangivelse | 2 | 0 = Stationen är kompatibel med rekommendation ITU-R M. 1371-1,
  1 = Stationen är kompatibel med rekommendation ITU-R M. 1371-3 (eller senare),
  2 = Stationen är kompatibel med rekommendation ITU-R M. 1371-5 (eller senare),
  3 = Stationen är kompatibel med framtida utgåvor |
| IMO-nummer | 30 | 0 = ej tillgänglig = standard – ej tillämplig för räddningsflygplan
  0000000001–0000999999 används ej,
  0001000000–0009999999 = giltigt IMO-nummer,
  0010000000–1073741823 = officiellt nummer för flaggstat. (11) |
| Anropssignal | 42 | 7 × 6 bitars ASCII-tecken, ”@@@@@@@” = ej tillgänglig = standard
  Fartyg som hör ihop med ett moderfartyg bör använda ”A” följt av de sista 6 siffrorna i moderfartygets användarnamn (MMSI). Sådana fartyg kan till exempel vara bogserade fartyg, räddningsbåtar, jollar, livbåtar och räddningsflottar. |
| Namn | 120 | Högst 20 tecken med användning av 6 bitars ASCII, se ITU-R M. 1371,
  @@@@@@@@@@@@@@@@@@@@ = ej tillgänglig = standard. För räddningsflygplan (Search And Rescue
  aircraft, SAR) bör det anges som ”SAR AIRCRAFT NNNNNNN”, där NNNNNNN motsvarar flygplanets registreringsnummer |
| Typ av fartyg och last | 8 | 0 = ej tillgänglig eller inget fartyg = standard,
  1–99 = enligt definitionen i ITU-R M. 1371 (12),
  100–199 = reserverad, för regionalt bruk,
  200–255 = reserverad, för framtida bruk.
  Ej tillämplig för räddningsflygplan |
| Fartygets/konvojens totala storlek och referens för position | 30 | Referenspunkt för rapporterad position. Används även för att ange fartygets dimension i meter (se ITU-R M. 1371).
  När det gäller räddningsflygplan kan ansvarig myndighet besluta om användningen av detta fält. Om fältet används bör det ange flygplanets största dimensioner. Som standard bör A = B = C = D anges som ”0” (13)
   (14)
   (15) |
| Typ av elektronisk positioneringsutrustning | 4 | 0 = Odefinierad (standard)
  1 = GPS
  2 = GLONASS
  3 = Kombinerad GPS/GLONASS
  4 = Loran-C
  5 = Chayka
  6 = Integrerat navigeringssystem
  7 = Övervakat
  8 = Galileo
  9–14 = används ej
  15 = intern GNSS |
| Beräknad ankomsttid (ETA) | 20 | ETA, MMDDHHMM UTC
  Bitar 19–16: månad, 1–12, 0 = ej tillgänglig = standard,
  Bitar 15–11: dag, 1–31, 0 = ej tillgänglig = standard,
  Bitar 10–6: timme, 0–23, 24 = ej tillgänglig = standard,
  Bitar 5–0: minut, 0–59, 60 = ej tillgänglig = standard
  När det gäller räddningsflygplan kan ansvarig myndighet besluta om användningen av detta fält. |
| Högsta nuvarande statiska djupgående | 8 | i 1/10 m, 255 = djupgående 25,5 m eller mer, 0 = ej tillgänglig = standard (16) |
| Bestämmelseort | 120 | Högst 20 tecken med användning av 6 bitars ASCII, @@@@@@@@@@@@@@@@@@@@ = ej tillgänglig. (17) |
| Dataterminalutrustning (Data Terminal Equipment, DTE) | 1 | Klar för dataterminal (0 = tillgänglig, 1 = ej tillgänglig = standard) |
| Reserv | 1 | Reserv. Används inte. Ska vara inställd på noll. Reserverad för framtida bruk. |
| Totalt | 424 | Tar upp 2 positioner |

Parametrar

Antal bitar

Beskrivning

Meddelande nr

6

Identifiering för meddelande 5

Upprepningsindikator

2

Skickas av sändaren för att ange hur många gånger ett meddelande har upprepats. 0–3, standard = 0, 3 = upprepa ej fler gånger

Användarnamn (MMSI)

30

MMSI-nummer

AIS-versionsangivelse

2

0 = Stationen är kompatibel med rekommendation ITU-R M. 1371-1,

1 = Stationen är kompatibel med rekommendation ITU-R M. 1371-3 (eller senare),

2 = Stationen är kompatibel med rekommendation ITU-R M. 1371-5 (eller senare),

3 = Stationen är kompatibel med framtida utgåvor

IMO-nummer

30

0 = ej tillgänglig = standard – ej tillämplig för räddningsflygplan

0000000001–0000999999 används ej,

0001000000–0009999999 = giltigt IMO-nummer,

0010000000–1073741823 = officiellt nummer för flaggstat. (11)

Anropssignal

42

7 × 6 bitars ASCII-tecken, ”@@@@@@@” = ej tillgänglig = standard

Fartyg som hör ihop med ett moderfartyg bör använda ”A” följt av de sista 6 siffrorna i moderfartygets användarnamn (MMSI). Sådana fartyg kan till exempel vara bogserade fartyg, räddningsbåtar, jollar, livbåtar och räddningsflottar.

Namn

120

Högst 20 tecken med användning av 6 bitars ASCII, se ITU-R M. 1371,

@@@@@@@@@@@@@@@@@@@@ = ej tillgänglig = standard. För räddningsflygplan (Search And Rescue
  aircraft, SAR) bör det anges som ”SAR AIRCRAFT NNNNNNN”, där NNNNNNN motsvarar flygplanets registreringsnummer

Typ av fartyg och last

8

0 = ej tillgänglig eller inget fartyg = standard,

1–99 = enligt definitionen i ITU-R M. 1371 (12),

100–199 = reserverad, för regionalt bruk,

200–255 = reserverad, för framtida bruk.

Ej tillämplig för räddningsflygplan

Fartygets/konvojens totala storlek och referens för position

30

Referenspunkt för rapporterad position. Används även för att ange fartygets dimension i meter (se ITU-R M. 1371).

När det gäller räddningsflygplan kan ansvarig myndighet besluta om användningen av detta fält. Om fältet används bör det ange flygplanets största dimensioner. Som standard bör A = B = C = D anges som ”0” (13)
   (14)
   (15)

Typ av elektronisk positioneringsutrustning

4

0 = Odefinierad (standard)

1 = GPS

2 = GLONASS

3 = Kombinerad GPS/GLONASS

4 = Loran-C

5 = Chayka

6 = Integrerat navigeringssystem

7 = Övervakat

8 = Galileo

9–14 = används ej

15 = intern GNSS

Beräknad ankomsttid (ETA)

20

ETA, MMDDHHMM UTC

Bitar 19–16: månad, 1–12, 0 = ej tillgänglig = standard,

Bitar 15–11: dag, 1–31, 0 = ej tillgänglig = standard,

Bitar 10–6: timme, 0–23, 24 = ej tillgänglig = standard,

Bitar 5–0: minut, 0–59, 60 = ej tillgänglig = standard

När det gäller räddningsflygplan kan ansvarig myndighet besluta om användningen av detta fält.

Högsta nuvarande statiska djupgående

8

i 1/10 m, 255 = djupgående 25,5 m eller mer, 0 = ej tillgänglig = standard (16)

Bestämmelseort

120

Högst 20 tecken med användning av 6 bitars ASCII, @@@@@@@@@@@@@@@@@@@@ = ej tillgänglig. (17)

Dataterminalutrustning (Data Terminal Equipment, DTE)

1

Klar för dataterminal (0 = tillgänglig, 1 = ej tillgänglig = standard)

Reserv

1

Reserv. Används inte. Ska vara inställd på noll. Reserverad för framtida bruk.

Totalt

424

Tar upp 2 positioner

Figur 3.1

Referenspunkt för rapporterad position och fartygets/konvojens totala dimension

| | Antal bitar | Bitfält | Avstånd (m) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 9 | Bit 21 — Bit 29 | 0 — 511
  511 = 511 m eller mer | Referenspunkt för rapporterad position |
| B | 9 | Bit 12 — Bit 20 | 0 — 511
  511 = 511 m eller mer |
| C | 6 | Bit 6 — Bit 11 | 0 — 63
  63 = 63 m eller mer |
| D | 6 | Bit 0 — Bit 5 | 0 — 63
  63 = 63 m eller mer |
| L = A + B | Definieras i FI 10 för inlandssjöfart | Total dimension som används i en mobil station för AIS för inre vattenvägar |
| W = C + D |
| Dimensionerna bör anges i samma riktning som den information som överförts om stävriktning (bog).
  Referenspunkt för rapporterad position ej tillgänglig, men uppgifter om fartygets/konvojens dimensioner finns tillgängliga: A = C = 0 och B ≠ 0 och D ≠ 0.
  Varken referenspunkt för rapporterad position eller uppgifter om fartygets/konvojens dimensioner finns tillgängliga: A = B = C = D = 0 (= standard).
  Vid användning av meddelandetabellen är A = det viktigaste fältet och D = det minst viktiga fältet |

Antal bitar

Bitfält

Avstånd (m)

A

9

Bit 21 — Bit 29

0 — 511

511 = 511 m eller mer

Referenspunkt för rapporterad position

B

9

Bit 12 — Bit 20

0 — 511

511 = 511 m eller mer

C

6

Bit 6 — Bit 11

0 — 63

63 = 63 m eller mer

D

6

Bit 0 — Bit 5

0 — 63

63 = 63 m eller mer

L = A + B

Definieras i FI 10 för inlandssjöfart

Total dimension som används i en mobil station för AIS för inre vattenvägar

W = C + D

Dimensionerna bör anges i samma riktning som den information som överförts om stävriktning (bog).

Referenspunkt för rapporterad position ej tillgänglig, men uppgifter om fartygets/konvojens dimensioner finns tillgängliga: A = C = 0 och B ≠ 0 och D ≠ 0.

Varken referenspunkt för rapporterad position eller uppgifter om fartygets/konvojens dimensioner finns tillgängliga: A = B = C = D = 0 (= standard).

Vid användning av meddelandetabellen är A = det viktigaste fältet och D = det minst viktiga fältet

3.4.3   Grupptilldelningskommando (meddelande 23)

Mobila stationer för AIS för inre vattenvägar ska adresseras för grupptilldelning genom meddelande 23 med användning av stationstyp ”6 = inre vattenvägar”.

3.5   Meddelanden för AIS för inre vattenvägar

3.5.1   Ytterligare meddelanden för AIS för inre vattenvägar

För att uppfylla behoven av information definieras särskilda meddelanden för AIS för inre vattenvägar. Utöver den information som ska implementeras direkt i stationen för AIS för inre vattenvägar kan den mobila stationen överföra ytterligare information genom tillämpningsspecifika meddelanden (Application Specific Messages, ASM). Denna information hanteras i normala fall av ett externt program, t.ex. ECDIS för inre vattenvägar.

Användningen av tillämpningsspecifika meddelanden i AIS för inre vattenvägar ligger inom flodkommissionens eller de behöriga myndigheternas ansvarsområde.

3.5.2   Tillämpningsidentifiering för särskilda meddelanden för AIS för inre vattenvägar

De tillämpningsspecifika meddelandena består av ramen för de mobila stationerna för AIS i klass A enligt rekommendation ITU-R M.1371 (meddelande-id, upprepningsindikator, käll-ID, destinations-ID), tillämpningsidentifiering (AI = DAC + FI) samt datainnehåll (variabel längd upp till ett fastställt maximum).

Tillämpningsidentifieringen på 16 bitar (AI = DAC + FI) består av följande delar:

| a) | 10-bitars tilldelad områdeskod (Designated Area Code, DAC): internationell (DAC = 1) eller regional (DAC > 1). |
| --- | --- |

a)

10-bitars tilldelad områdeskod (Designated Area Code, DAC): internationell (DAC = 1) eller regional (DAC > 1).

| b) | 6-bitars funktionsidentifiering (FI) – ger utrymme för 64 unika tillämpningsspecifika meddelanden. |
| --- | --- |

b)

6-bitars funktionsidentifiering (FI) – ger utrymme för 64 unika tillämpningsspecifika meddelanden.

För de tillämpningsspecifika meddelandena för det europeiska harmoniserade AIS-systemet för inre vattenvägar används DAC 200.

Dessutom kan nationella (regionala) DAC-koder användas i lokala tillämpningsspecifika meddelanden, t.ex. testpiloter. Det rekommenderas emellertid starkt att undvika användning av regionala tillämpningsspecifika meddelanden.

3.5.3   Information genom tillämpningsspecifika meddelanden

De tillämpningsspecifika meddelandena DAC = 200 FI = 10 (Statisk fartygsinformation och ruttrelaterade uppgifter för inlandssjöfart) och DAC = 200 FI = 55 (Totalt antal personer ombord vid inlandssjöfart) implementeras direkt i den mobila stationen för AIS för inre vattenvägar (se punkterna 3.5.3.1 och 3.5.3.2).

3.5.3.1   Fartygets statiska och ruttrelaterade uppgifter vid inlandssjöfart (Specifikt meddelande för inlandssjöfart FI 10)

Detta meddelande ska endast användas av fartyg i inlandssjöfart för att sända statisk fartygsinformation och ruttrelaterade uppgifter i tillägg till meddelande 5. Meddelandet ska sändas med binärt meddelande 8 så snart som möjligt (ur AIS-synvinkel) efter meddelande 5.

Tabell 3.4

Uppgiftsrapport om fartyg för inlandssjöfart

| | Parametrar | Antal bitar | Beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Meddelande nr | 6 | Identifiering av meddelande 8, alltid 8 |
| Upprepningsindikator | 2 | Används av sändaren för att ange hur många gånger ett meddelande har upprepats.
  0–3, standard = 0, 3 = upprepa ej fler gånger |
| Käll-ID | 30 | MMSI-nummer |
| Reserv | 2 | Används ej, ska vara inställd på noll. Reserverad för framtida bruk. |
| Binär data | Tillämpningsidentifiering | 16 | DAC = 200, FI = 10 |
| Unikt europeiskt identifieringsnummer för fartyg (ENI) | 48 | 8*6 bitar ASCII-tecken
  00000000 = ENI ej tilldelad = standard |
| Fartygets/konvojens längd | 13 | 1 — 8 000 (resten ska inte användas) fartygets/konvojens längd i 1/10 m, 0 = standard |
| Fartygets/konvojens bredd | 10 | 1 — 1 000 (resten ska inte användas) fartygets/konvojens bredd i 1/10 m, 0 = standard |
| Fartygs- och konvojtyp | 14 | Fartygs- och konvojtyp med siffror enligt beskrivningen i tillägg C

  0 = ej tillgänglig = standard |
| Beteckning för farlig last | 3 | Antal blå koner/lanternor 0–3, 4 = B-flagg, 5 = standard = okänt |
| Högsta nuvarande statiska djupgående | 11 | 1 — 2 000 (resten används inte) djupgående i 1/100 m, 0 = standard = okänt |
| Lastat/lossat | 2 | 1 = lastat, 2 = lossat, 0 = ej tillgänglig/standard, 3 ska ej användas |
| Kvalitet på fartinformation | 1 | 1 = hög, 0 = låg/GNSS = standard (*1) |
| Kvalitet på kursinformation | 1 | 1 = hög, 0 = låg/GNSS = standard (*1) |
| Kvalitet på information om stävriktning | 1 | 1 = hög, 0 = låg = standard (*1) |
| Reserv | 8 | Används ej, ska vara inställd på noll. Reserverad för framtida bruk. |
| | Totalt | 168 | Tar upp 1 position |

Parametrar

Antal bitar

Beskrivning

Meddelande nr

6

Identifiering av meddelande 8, alltid 8

Upprepningsindikator

2

Används av sändaren för att ange hur många gånger ett meddelande har upprepats.

0–3, standard = 0, 3 = upprepa ej fler gånger

Käll-ID

30

MMSI-nummer

Reserv

2

Används ej, ska vara inställd på noll. Reserverad för framtida bruk.

Binär data

Tillämpningsidentifiering

16

DAC = 200, FI = 10

Unikt europeiskt identifieringsnummer för fartyg (ENI)

48

8*6 bitar ASCII-tecken

00000000 = ENI ej tilldelad = standard

Fartygets/konvojens längd

13

1 — 8 000 (resten ska inte användas) fartygets/konvojens längd i 1/10 m, 0 = standard

Fartygets/konvojens bredd

10

1 — 1 000 (resten ska inte användas) fartygets/konvojens bredd i 1/10 m, 0 = standard

Fartygs- och konvojtyp

14

Fartygs- och konvojtyp med siffror enligt beskrivningen i tillägg C

0 = ej tillgänglig = standard

Beteckning för farlig last

3

Antal blå koner/lanternor 0–3, 4 = B-flagg, 5 = standard = okänt

Högsta nuvarande statiska djupgående

11

1 — 2 000 (resten används inte) djupgående i 1/100 m, 0 = standard = okänt

Lastat/lossat

2

1 = lastat, 2 = lossat, 0 = ej tillgänglig/standard, 3 ska ej användas

Kvalitet på fartinformation

1

1 = hög, 0 = låg/GNSS = standard (*1)

Kvalitet på kursinformation

1

1 = hög, 0 = låg/GNSS = standard (*1)

Kvalitet på information om stävriktning

1

1 = hög, 0 = låg = standard (*1)

Reserv

8

Används ej, ska vara inställd på noll. Reserverad för framtida bruk.

Totalt

168

Tar upp 1 position

3.5.3.2   Antal personer ombord (Specifikt meddelande för inlandssjöfart FI 55)

Detta meddelande ska endast sändas av fartyg i inlandssjöfart för att informera om antalet personer (passagerare, besättning, personal) ombord. Meddelandet ska sändas med binärt meddelande 6, företrädesvis vid händelse, eller på begäran med den internationella tillämpningsidentifieringen binärt funktionsmeddelande 2.

Tabell 3.5

Rapport om antalet personer ombord

| | Parametrar | Bit | Beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Meddelande nr | 6 | Identifiering av meddelande 6, alltid 6 |
| Upprepningsindikator | 2 | Används av sändaren för att ange hur många gånger ett meddelande har upprepats.
  0–3, standard = 0, 3 = upprepa ej fler gånger |
| Käll-ID | 30 | MMSI-nummer för källstationen |
| Sekvensnummer | 2 | 0–3 |
| Destinations-ID | 30 | MMSI-nummer för destinationsstationen |
| Återsändningsflagga | 1 | Återsändningsflaggan ska sättas upp vid återutsändning: 0 = ingen återutsändning = standard,
  1 = återutsänt. |
| Reserv | 1 | Används ej, ska vara inställd på noll. Reserverad för framtida bruk. |
| Binär data | Tillämpningsidentifiering | 16 | DAC = 200, FI = 55 |
| Antal besättningsmedlemmar ombord | 8 | 0–254 besättningsmedlemmar, 255 = okänt = standard |
| Antal passagerare ombord | 13 | 0–8 190 passagerare, 8 191 = okänt = standard |
| Antal personal ombord | 8 | 0–254 personal ombord, 255 = okänt = standard |
| Reserv | 51 | Används ej, ska vara inställd på noll. Reserverad för framtida bruk. |
| | Totalt | 168 | Tar upp 1 position |

Parametrar

Bit

Beskrivning

Meddelande nr

6

Identifiering av meddelande 6, alltid 6

Upprepningsindikator

2

Används av sändaren för att ange hur många gånger ett meddelande har upprepats.

0–3, standard = 0, 3 = upprepa ej fler gånger

Käll-ID

30

MMSI-nummer för källstationen

Sekvensnummer

2

0–3

Destinations-ID

30

MMSI-nummer för destinationsstationen

Återsändningsflagga

1

Återsändningsflaggan ska sättas upp vid återutsändning: 0 = ingen återutsändning = standard,

1 = återutsänt.

Reserv

1

Används ej, ska vara inställd på noll. Reserverad för framtida bruk.

Binär data

Tillämpningsidentifiering

16

DAC = 200, FI = 55

Antal besättningsmedlemmar ombord

8

0–254 besättningsmedlemmar, 255 = okänt = standard

Antal passagerare ombord

13

0–8 190 passagerare, 8 191 = okänt = standard

Antal personal ombord

8

0–254 personal ombord, 255 = okänt = standard

Reserv

51

Används ej, ska vara inställd på noll. Reserverad för framtida bruk.

Totalt

168

Tar upp 1 position

4.   ANDRA MOBILA STATIONER FÖR AIS FÖR INRE VATTENVÄGAR

4.1   Inledning

Fartyg som inte är skyldiga att använda mobila stationer för AIS för inre vattenvägar får använda andra mobila stationer för AIS. Följande mobila stationer får användas:

| a) | En mobil station för AIS i klass A i enlighet med artiklarna 35.2 och 35.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/90/EU (18). |
| --- | --- |

a)

En mobil station för AIS i klass A i enlighet med artiklarna 35.2 och 35.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/90/EU (18).

| b) | En mobil station för AIS i klass B i enlighet med punkt 4.2. |
| --- | --- |

b)

En mobil station för AIS i klass B i enlighet med punkt 4.2.

Användningen av sådana stationer på inre vattenvägar ska beslutas av den behöriga myndighet som är ansvarig för navigeringen i området.

Om sådana stationer används frivilligt ska befälhavaren säkerställa att de AIS-uppgifter som matas in manuellt alltid är uppdaterade. Inga felaktiga uppgifter får överföras via AIS.

4.2   Allmänna krav för mobila stationer för AIS för inre vattenvägar i klass B

Mobila stationer för AIS för inre vattenvägar i klass B har begränsade funktioner jämfört med stationer i klass A. De meddelanden som skickas ut av en mobil station för AIS i klass B överförs med lägre prioritet i jämförelse med mobila stationer i klass A.

Utöver de krav som följer av andra av unionens rättsakter, i synnerhet Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG (19) och kommissionens beslut 2005/53/EG (20), ska mobila stationer för AIS i klass B som installerats på fartyg som navigerar på inre vattenvägar i unionen uppfylla de krav som fastställs i följande dokument:

| a) | Rekommendation ITU-R M. 1371. |
| --- | --- |

a)

Rekommendation ITU-R M. 1371.

| b) | IEC:s internationella standard 62287 (inbegripet hantering av DSC-kanaler). |
| --- | --- |

b)

IEC:s internationella standard 62287 (inbegripet hantering av DSC-kanaler).

| OBS: | Den behöriga myndighet som är ansvarig för navigeringen i området är även ansvarig för att säkerställa att mobila stationer för AIS i klass B uppfyller de standarder och krav som anges i det andra stycket innan myndigheten utfärdar ett tillstånd för radiostationen på fartyget och tilldelar ett användarnamn (MMSI), till exempel genom typgodkännande av de relevanta mobila stationerna för AIS i klass B. |
| --- | --- |

OBS:

5.   NAVIGERINGSSTÖD I AIS FÖR INRE VATTENVÄGAR

5.1   Inledning

Ett navigeringsstöd (Aids to Navigation eller AtoN) är en markör som ger stöd under navigeringen. Sådana stöd omfattar markeringar för fyrar, bojar, dimsignaler och sjömärken. En förteckning över olika typer av navigeringsstöd finns i tabell 5.2.

AIS-tekniken skapar möjligheter för dynamisk överföring av information om navigeringsstöd.

För användning vid inlandssjöfart måste rapporten om navigeringsstöd i AIS för havssjöfart (meddelande 21) utökas så att det återspeglar systemet med bojar på de inre vattenvägarna.

Rapporten om navigeringsstöd i AIS för havssjöfart baseras på bojsystemet enligt IALA. För inlandssjöfart måste rapporten om navigeringsstöd i AIS återspegla det system med navigeringsstöd på de europeiska vattenvägarna som beskrivs i avsnitt 5.

Rapporten om navigeringsstöd i AIS används för att överföra navigeringsstödets position och innebörd såväl som information om en boj sitter på föreskriven plats (i position) eller ej (ur position).

5.2   Användning av meddelande 21: Rapport om navigeringsstöd

Vid navigering på inre vattenvägar används den rapport om navigeringsstöd i AIS (meddelande 21) som definieras i rekommendation ITU-R M.1371. De kompletterande typerna av navigeringsstöd på europeiska vattenvägar kodas med bitarna ”Status för navigeringsstöd”.

Tabell 5.1

Rapport om navigeringsstöd i AIS

| Parametrar | Antal bitar | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Meddelande nr | 6 | Identifiering för meddelande 21 |
| Upprepningsindikator | 2 | Används av sändaren för att ange hur många gånger ett meddelande har upprepats.
  0–3, standard = 0, 3 = upprepa ej fler gånger |
| ID | 30 | MMSI-nummer, (se artikel 19 i RR och rekommendation ITU-R M.585) |
| Typ av navigeringsstöd | 5 | 0 = ej tillgänglig = standard, se tillämplig definition som fastställts av IALA, se Figur 5-1 (21) |
| Beteckning på navigeringsstöd | 120 | Högst 20 tecken med användning av 6-bitars ASCII, enligt definitionen i tabell 47 ”@@@@@@@@@@@@@@@@@@@@” = ej tillgänglig = standard.
  Beteckningen på navigeringsstödet kan utökas med parametern ”Utökning av beteckning på navigeringsstöd” nedan. |
| Positionsnoggrannhet (PA) | 1 | 1 = hög (≤ 10 m) 0 = låg (> 10 m) 0 = standard. PA-flaggan bör fastställas i enlighet med rekommendation ITU-R M.1371, tabellen ”Fastställande av information om positionsnoggrannhet” |
| Longitud | 28 | Longitud i 1/10 000 min för positionen för ett navigeringsstöd (± 180°, Ost = positiv, Väst = negativ 181 = (6791AC0h) = ej tillgänglig = standard) |
| Latitud | 27 | Latitud i 1/10 000 min för ett navigeringsstöd (± 90°, Nord = positiv, Syd = negativ 91 = (3412140h) = ej tillgänglig = standard) |
| Dimension/ referens för position | 30 | Referenspunkt för rapporterad position, anger även navigeringsstödets dimension (m) (se figur 5-1), om relevant (22) |
| Typ av elektronisk positioneringsutrustning | 4 | 0 = Odefinierad (standard)
  1 = GPS
  2 = GLONASS
  3 = Kombinerad GPS/GLONASS
  4 = Loran-C
  5 = Chayka
  6 = Integrerat navigeringssystem
  7 = Övervakat. För fasta och virtuella navigeringsstöd bör positionen på sjökortet användas. Den exakta positionen förstärker stödets funktion som referensmål för radarsystemet.
  8 = Galileo
  9–14 = Används ej
  15 = Intern GNSS |
| Tidsstämpel | 6 | UTC-sekund när rapporten skapades av det elektroniska positioneringssystemet (EPFS) (0–59, eller 60 om ingen tidsstämpel finns tillgänglig, vilket också ska vara standardvärdet, eller 61 om positioneringssystemet är i manuellt inmatningsläge, eller 62 om det elektroniska positioneringssystemet är i uppskattningsläge (död räkning), eller 63 om positioneringssystemet är ur drift. |
| Indikator för navigeringsstöd ur position | 1 | Endast för flytande navigeringsstöd: 0 = i position, 1 = ur position.
  ANMÄRKNING 1 – Denna flagga bör endast bedömas som giltig av mottagarstationen om navigeringsstödet är ett flytande hjälpmedel och om tidsstämpeln är lika med eller lägre än 59. För flytande navigeringsstöd bör parametrarna för skyddszonen ställas in vid installationen. |
| Status för navigeringsstöd | 8 | Reserverad för angivande av navigeringsstödets status
  00000000 = standard (23) |
| RAIM-flagga | 1 | RAIM-flagga (Receiver Autonomous Integrity Monitoring) för elektronisk positioneringsutrustning, 0 = RAIM ej i bruk = standard, 1 = RAIM i bruk, se rekommendation ITU-R M.1371, tabellen ”Fastställande av information om positionsnoggrannhet” |
| Flagga för virtuellt navigeringsstöd | 1 | 0 = standard = fysiskt navigeringsstöd vid angiven position, 1 = virtuellt navigeringsstöd, existerar inte fysiskt (24) |
| Flagga för tilldelat läge | 1 | 0 = Stationen drivs i autonomt och kontinuerligt läge = standard, 1 = Stationen drivs i tilldelat läge |
| Reserv | 1 | Reserv. Används inte. Bör anges till noll. Reserverad för framtida bruk |
| Beteckning på utökning av navigeringsstöd | 0, 6, 12, 18, 24, 30, 36, ... 84 | Denna parameter med upp till 14 ytterligare tecken i 6-bitars ASCII för ett meddelande med 2 positioner kan kombineras med parametern ”Beteckning på navigeringsstöd” i slutet av parametern om fler än 20 tecken behövs för navigeringsstödets beteckning. Denna parameter bör utelämnas om inte fler än 20 tecken behövs för navigeringsstödets beteckning. Endast det nödvändiga antalet tecken bör överföras, dvs. inget @-tecken bör användas |
| Reserv | 0, 2, 4 eller 6 | Reserv. Används endast om parametern ”Utökning av beteckning på navigeringsstöd” används. Bör anges till noll. Antalet överflödiga bitar bör justeras så att gränserna mellan bitsekvenserna upprätthålls |
| Totalt | 272–360 | Tar upp 2 positioner |

Parametrar

Antal bitar

Beskrivning

Meddelande nr

6

Identifiering för meddelande 21

Upprepningsindikator

2

Används av sändaren för att ange hur många gånger ett meddelande har upprepats.

0–3, standard = 0, 3 = upprepa ej fler gånger

ID

30

MMSI-nummer, (se artikel 19 i RR och rekommendation ITU-R M.585)

Typ av navigeringsstöd

5

0 = ej tillgänglig = standard, se tillämplig definition som fastställts av IALA, se Figur 5-1 (21)

Beteckning på navigeringsstöd

120

Högst 20 tecken med användning av 6-bitars ASCII, enligt definitionen i tabell 47 ”@@@@@@@@@@@@@@@@@@@@” = ej tillgänglig = standard.

Beteckningen på navigeringsstödet kan utökas med parametern ”Utökning av beteckning på navigeringsstöd” nedan.

Positionsnoggrannhet (PA)

1

1 = hög (≤ 10 m) 0 = låg (> 10 m) 0 = standard. PA-flaggan bör fastställas i enlighet med rekommendation ITU-R M.1371, tabellen ”Fastställande av information om positionsnoggrannhet”

Longitud

28

Longitud i 1/10 000 min för positionen för ett navigeringsstöd (± 180°, Ost = positiv, Väst = negativ 181 = (6791AC0h) = ej tillgänglig = standard)

Latitud

27

Latitud i 1/10 000 min för ett navigeringsstöd (± 90°, Nord = positiv, Syd = negativ 91 = (3412140h) = ej tillgänglig = standard)

Dimension/ referens för position

30

Referenspunkt för rapporterad position, anger även navigeringsstödets dimension (m) (se figur 5-1), om relevant (22)

Typ av elektronisk positioneringsutrustning

4

0 = Odefinierad (standard)

1 = GPS

2 = GLONASS

3 = Kombinerad GPS/GLONASS

4 = Loran-C

5 = Chayka

6 = Integrerat navigeringssystem

7 = Övervakat. För fasta och virtuella navigeringsstöd bör positionen på sjökortet användas. Den exakta positionen förstärker stödets funktion som referensmål för radarsystemet.

8 = Galileo

9–14 = Används ej

15 = Intern GNSS

Tidsstämpel

6

UTC-sekund när rapporten skapades av det elektroniska positioneringssystemet (EPFS) (0–59, eller 60 om ingen tidsstämpel finns tillgänglig, vilket också ska vara standardvärdet, eller 61 om positioneringssystemet är i manuellt inmatningsläge, eller 62 om det elektroniska positioneringssystemet är i uppskattningsläge (död räkning), eller 63 om positioneringssystemet är ur drift.

Indikator för navigeringsstöd ur position

1

Endast för flytande navigeringsstöd: 0 = i position, 1 = ur position.

ANMÄRKNING 1 – Denna flagga bör endast bedömas som giltig av mottagarstationen om navigeringsstödet är ett flytande hjälpmedel och om tidsstämpeln är lika med eller lägre än 59. För flytande navigeringsstöd bör parametrarna för skyddszonen ställas in vid installationen.

Status för navigeringsstöd

8

Reserverad för angivande av navigeringsstödets status

00000000 = standard (23)

RAIM-flagga

1

RAIM-flagga (Receiver Autonomous Integrity Monitoring) för elektronisk positioneringsutrustning, 0 = RAIM ej i bruk = standard, 1 = RAIM i bruk, se rekommendation ITU-R M.1371, tabellen ”Fastställande av information om positionsnoggrannhet”

Flagga för virtuellt navigeringsstöd

1

0 = standard = fysiskt navigeringsstöd vid angiven position, 1 = virtuellt navigeringsstöd, existerar inte fysiskt (24)

Flagga för tilldelat läge

1

0 = Stationen drivs i autonomt och kontinuerligt läge = standard, 1 = Stationen drivs i tilldelat läge

Reserv

1

Reserv. Används inte. Bör anges till noll. Reserverad för framtida bruk

Beteckning på utökning av navigeringsstöd

0, 6, 12, 18, 24, 30, 36, ... 84

Denna parameter med upp till 14 ytterligare tecken i 6-bitars ASCII för ett meddelande med 2 positioner kan kombineras med parametern ”Beteckning på navigeringsstöd” i slutet av parametern om fler än 20 tecken behövs för navigeringsstödets beteckning. Denna parameter bör utelämnas om inte fler än 20 tecken behövs för navigeringsstödets beteckning. Endast det nödvändiga antalet tecken bör överföras, dvs. inget @-tecken bör användas

Reserv

0, 2, 4 eller 6

Reserv. Används endast om parametern ”Utökning av beteckning på navigeringsstöd” används. Bör anges till noll. Antalet överflödiga bitar bör justeras så att gränserna mellan bitsekvenserna upprätthålls

Totalt

272–360

Tar upp 2 positioner

Figur 5-1

Referenspunkt för rapporterad position för ett navigeringsstöd till havs, eller ett navigeringsstöds dimensioner

| | | Antal bitar | Bitfält | Avstånd (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 9 | Bit 21 – Bit 29 | 0–511
  511 – 511 m eller större |
| B | 9 | Bit 12 – Bit 20 | 0–511
  511 – 511 m eller större |
| C | 6 | Bit 6 – Bit 11 | 0–63
  63 – 63 m eller större |
| D | 6 | Bit 0 – Bit 5 | 0–63
  63 – 63 m eller större |

Image 7

Antal bitar

Bitfält

Avstånd (m)

A

9

Bit 21 – Bit 29

0–511

511 – 511 m eller större

B

9

Bit 12 – Bit 20

0–511

511 – 511 m eller större

C

6

Bit 6 – Bit 11

0–63

63 – 63 m eller större

D

6

Bit 0 – Bit 5

0–63

63 – 63 m eller större

Om den typ av navigeringsstöd som ska överföras ingår bland de befintliga typerna av navigeringsstöd i IALA (enligt Tabell Tabell 5.2) behöver inga ändringar göras.

Tabell 5.2

Typer av navigeringsstöd

| Kod | Definition för havssjöfart |
| --- | --- |
| | 0 | Standard, typ av navigeringsstöd ej definierad |
| | 1 | Referenspunkt |
| | 2 | RACON |
| | 3 | Fasta konstruktioner till havs, däribland oljeplattformar, vindkraftsparker.
  (ANMÄRKNING 1 – Denna kod bör användas för att identifiera ett hinder som är utrustat med en AIS-station med navigeringsstöd) |
| | 4 | Boj för markering av nya hinder |
| Fast navigeringsstöd | 5 | Fyr, utan sektorer |
| 6 | Fyr, med sektorer |
| 7 | Ensfyr främre |
| 8 | Ensfyr bakre |
| 9 | Prick, kardinalkurs N |
| 10 | Prick, kardinalkurs O |
| 11 | Prick, kardinalkurs S |
| 12 | Prick, kardinalkurs V |
| 13 | Prick, babord |
| 14 | Prick, styrbord |
| 15 | Prick, huvudfarled babord |
| 16 | Prick, huvudfarled styrbord |
| 17 | Prick, isolerad fara |
| 18 | Prick, säkert vatten |
| 19 | Prick, särskilt märke |
| Flytande navigeringsstöd | 20 | Kardinalmärke N |
| 21 | Kardinalmärke O |
| 22 | Kardinalmärke S |
| 23 | Kardinalmärke V |
| 24 | Babordsmärke |
| 25 | Styrbordsmärke |
| 26 | Huvudfarled babord |
| 27 | Huvudfarled styrbord |
| 28 | Isolerad fara |
| 29 | Säkert vatten |
| 30 | Särskilt märke |
| 31 | Fyrskepp/LANBY (Large Automatic Navigation Buoy)/riggar |
| ANMÄRKNING 1 – De typer av navigeringsstöd som ingår i ovanstående förteckning baseras i tillämpliga fall på IALA:s bojsystem för havssjöfart.

  ANMÄRKNING 2 – Det kan uppstå förvirring vid bedömningen av huruvida ett navigeringshjälpmedel har eller saknar belysning. Behöriga myndigheter kan använda det regionala/lokala avsnittet av meddelandet för att ange detta. |

Kod

Definition för havssjöfart

0

Standard, typ av navigeringsstöd ej definierad

1

Referenspunkt

2

RACON

3

Fasta konstruktioner till havs, däribland oljeplattformar, vindkraftsparker.

(ANMÄRKNING 1 – Denna kod bör användas för att identifiera ett hinder som är utrustat med en AIS-station med navigeringsstöd)

4

Boj för markering av nya hinder

Fast navigeringsstöd

5

Fyr, utan sektorer

6

Fyr, med sektorer

7

Ensfyr främre

8

Ensfyr bakre

9

Prick, kardinalkurs N

10

Prick, kardinalkurs O

11

Prick, kardinalkurs S

12

Prick, kardinalkurs V

13

Prick, babord

14

Prick, styrbord

15

Prick, huvudfarled babord

16

Prick, huvudfarled styrbord

17

Prick, isolerad fara

18

Prick, säkert vatten

19

Prick, särskilt märke

Flytande navigeringsstöd

20

Kardinalmärke N

21

Kardinalmärke O

22

Kardinalmärke S

23

Kardinalmärke V

24

Babordsmärke

25

Styrbordsmärke

26

Huvudfarled babord

27

Huvudfarled styrbord

28

Isolerad fara

29

Säkert vatten

30

Särskilt märke

31

Fyrskepp/LANBY (Large Automatic Navigation Buoy)/riggar

ANMÄRKNING 1 – De typer av navigeringsstöd som ingår i ovanstående förteckning baseras i tillämpliga fall på IALA:s bojsystem för havssjöfart.

ANMÄRKNING 2 – Det kan uppstå förvirring vid bedömningen av huruvida ett navigeringshjälpmedel har eller saknar belysning. Behöriga myndigheter kan använda det regionala/lokala avsnittet av meddelandet för att ange detta.

5.3   Utökning av meddelande 21 med navigeringsstöd för inlandssjöfart

Parameterfältet ”Status för navigeringsstöd” används för utökningen av meddelande 21 med typer av navigeringsstöd som är specifika för inlandssjöfart.

Parameterfältet ”Status för navigeringsstöd” innehåller åtta sidor, varav sido-ID 0 är 0 = standard, sido-ID 1–3 är för regional användning, och sido-ID 4–7 är för internationell användning. De första tre bitarna i statusen för ett navigeringsstöd som registrerats anger fältets sido-ID, medan de återstående fem bitarna innehåller sidans information.

Den region i vilken sido-ID 1–3 är tillämplig definieras med identifieringssiffror för havssjöfart (Maritime Identification Digits) i användarnamnet (MMSI) för den sändande AIS-stationen med navigeringsstöd. Bitkodningen av de fem informationsbitarna i navigeringsstödets statusfält är således endast tillämplig i denna specifika region.

När det gäller unionens inre vattenvägar innehåller sido-ID 1 i navigeringsstödets statusfält en förteckning över de inlandsspecifika typer av navigeringsstöd som används.

Fastställandet av en inlandsspecifik typ av navigeringsstöd i meddelande 21 måste ske i två steg. Först måste parametern ”Typ av navigeringsstöd” i meddelande 21 anges till ”0 = standard, typ av navigeringsstöd ej definierad”. Därefter måste parametern ”Status för AIS” anges till sido-ID 1 följt av den tillämpliga koden för den inlandsspecifika typen av navigeringsstöd enligt följande:

Meddelande 21 – Status för navigeringsstöd:

| Bitar: | | | LSB |
| --- | --- | --- | --- |
| Kodning: | Sido-ID | Typ av navigeringsstöd (0–31) | |

Bitar:

Image 8

Image 9

LSB

Kodning:

Sido-ID

Typ av navigeringsstöd (0–31)

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (EUT L 194, 19.7.2016, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG av den 7 september 2005 om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (EUT L 255, 30.9.2005, s. 152).

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 414/2007 av den 13 mars 2007 om de tekniska riktlinjer för planering, genomförande och drift av flodinformationstjänster (RIS) som avses i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (EUT L 105, 23.4.2007, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG av den 27 juni 2002 om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen och om upphävande av rådets direktiv 93/75/EEG (EGT L 208, 5.8.2002, s. 10).

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 909/2013 av den 10 september 2013 om fastställande av de tekniska specifikationerna för systemet för elektroniska sjökort och information för inlandssjöfart (ECDIS) som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG (EUT L 258, 28.9.2013, s. 1).

(6)  Om en mobil station fastställer att den är semafor (se punkt 3.1.1.4 i bilaga 2 till rekommendation ITU-R M.1371) ska rapporteringshastigheten ökas till en gång på 2 sekunder (se punkt 3.1.3.3.2 i bilaga 2 till rekommendation ITU-R M.1371).

(7)  Ändras av den behöriga myndigheten vid behov.

(8)  Ej tillämplig inom unionen vid tillämpning av denna förordning.

(9)  Knop ska beräknas i km/tim av extern utrustning ombord.

(10)  Ska endast bedömas om rapporten kommer från en mobil station för AIS för inre vattenvägar och om informationen härleds automatiskt (direkt koppling till växel).

(11)  Ska vara inställt på 0 för fartyg i inlandssjöfart.

(12)  Bästa tillämpliga fartygstyp ska användas för inlandssjöfart (se tillägg C).

(13)  Dimensionerna ska anges till konvojens största rektangulära storlek.

(14)  Decimeterangivelsen för information för inre vattenvägar ska avrundas uppåt.

(15)  Information om referenspunkten måste hämtas från SSD-gränssnittsmeningen genom att fältet ”källidentifiering” markeras. Information om positioneringsreferenspunkt med källidentifiering AI ska lagras som intern information. Andra källidentifieringar ska leda till referenspunktsinformation för den externa referenspunkten.

(16)  Centimeterangivelsen för information för inre vattenvägar ska avrundas uppåt.

(17)  De ISRS-lokaliseringskoder som ingår i RIS-indexet ska hämtas från det europeiska systemet för hantering av referensuppgifter (European Reference Data Management System, ERDMS) som förvaltas av Europeiska kommissionen.

(*1)  Ska anges till 0 om ingen typgodkänd sensor (t.ex. gyro) är kopplad till transpondern.

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/90/EU av den 23 juli 2014 om marin utrustning och om upphävande av rådets direktiv 96/98/EG (EUT L 257, 28.8.2014, s. 146).

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (EGT L 91, 7.4.1999, s. 10).

(20)  Kommissionens beslut 2005/53/EG av den 25 januari 2005 om tillämpningen av artikel 3.3 e i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG på radioutrustning som är avsedd att ingå i det automatiska identifieringssystemet (AIS) (EUT L 22, 26.1.2005, s. 14).

(21)  Om en typkod för ett navigeringsstöd för inlandssjöfart överförs ska detta fält (typ av navigeringsstöd) anges till 0 = ej definierad.

(22)  Vid användning av Figur 5-1 för navigeringsstöd ska följande noteras:

| — | För fasta navigeringsstöd, virtuella navigeringsstöd och konstruktioner till havs ska den orientering som fastställs av dimension A vara riktad rakt norrut. |
| --- | --- |

—

För fasta navigeringsstöd, virtuella navigeringsstöd och konstruktioner till havs ska den orientering som fastställs av dimension A vara riktad rakt norrut.

| — | För flytande navigeringsstöd som är större än 2 m * 2 m ska navigeringsstödets dimensioner alltid anges i form av en ungefärlig cirkel, dvs. dimensionerna ska alltid anges enligt A = B = C = D ≠ 0. (Detta beror på att det flytande navigeringsstödets orientering inte överförs. Referenspunkten för rapporterad position är cirkelns centrum.) |
| --- | --- |

—

För flytande navigeringsstöd som är större än 2 m * 2 m ska navigeringsstödets dimensioner alltid anges i form av en ungefärlig cirkel, dvs. dimensionerna ska alltid anges enligt A = B = C = D ≠ 0. (Detta beror på att det flytande navigeringsstödets orientering inte överförs. Referenspunkten för rapporterad position är cirkelns centrum.)

| — | A = B = C = D = 1 ska ange föremål (fasta eller flytande) vars storlek är mindre än eller lika med 2 m * 2 m. (Referenspunkten för rapporterad position är cirkelns centrum). |
| --- | --- |

—

A = B = C = D = 1 ska ange föremål (fasta eller flytande) vars storlek är mindre än eller lika med 2 m * 2 m. (Referenspunkten för rapporterad position är cirkelns centrum).

| — | Flytande konstruktioner till havs som inte är fasta, däribland riggar, ska betraktas som tillhörande typkod 31 i tabell 5.2. För dessa konstruktioner ska parametern ”Dimension/referens för position” fastställas i enlighet med fotnot 1 ovan.
  För fasta konstruktioner till havs med typkod 3 i tabell 5.2, ska parametern ”Dimension/referens för position” fastställas i enlighet med fotnot 1 ovan. På så sätt fastställs dimensionerna för alla navigeringsstöd och konstruktioner till havs på samma sätt, och de faktiska dimensionerna ingår i meddelande 21. |
| --- | --- |

—

Flytande konstruktioner till havs som inte är fasta, däribland riggar, ska betraktas som tillhörande typkod 31 i tabell 5.2. För dessa konstruktioner ska parametern ”Dimension/referens för position” fastställas i enlighet med fotnot 1 ovan.

För fasta konstruktioner till havs med typkod 3 i tabell 5.2, ska parametern ”Dimension/referens för position” fastställas i enlighet med fotnot 1 ovan. På så sätt fastställs dimensionerna för alla navigeringsstöd och konstruktioner till havs på samma sätt, och de faktiska dimensionerna ingår i meddelande 21.

(23)  För rapporten om navigeringsstöd i AIS för inre vattenvägar ska detta fält användas för att ange typen av navigeringsstöd för inre vattenvägar med användning av sida 001.

(24)  Vid överföring av information om virtuella navigeringsstöd, dvs. om målflaggan för virtuellt stöd/pseudostöd har angivits till ett (1), ska dimensionerna anges till A = B=C = D = 0 (standard). Detta ska även vara fallet vid överföring av information om ”referenspunkt”.

Tillägg A

FÖRKORTNINGAR

| AI | Application Identifier (tillämpningsidentifierare) |
| --- | --- |
| AIS | Automatic Identification System (Automatiskt identifieringssystem) |
| ADN | Europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på inre vattenvägar. |
| ASCII | American Standard Code for Information Interchange (Amerikansk standardkod för informationsutbyte) |
| ASM | Application Specific Message (Tillämpningsspecifikt meddelande) |
| AtoN | Aids to Navigation (Navigeringsstöd) |
| DAC | Designated Area Code (Tilldelad områdeskod) |
| DGNSS | Differential GNSS (Differentiell GNSS) |
| FI | Functional Identifier (Funktionsidentifiering) |
| GLONASS | Global Navigation Satellite System (Globalt satellitnavigeringssystem i Ryssland) |
| GNSS | Global Navigation Satellite System (globalt satellitnavigeringssystem) |
| GPS | Global Positioning System (Globalt positionsbestämningssystem) |
| HDG | Heading (Stävriktning) |
| IAI | International Application Identifier (Internationell tillämpningsidentifierare) |
| ID | Identifier (Identifiering) |
| ITU | International Telecommunication Union (Internationella teleunionen) |
| MMSI | Maritime Mobile Service Identifier (Användarnamn) enligt rekommendation ITU-R M585 |
| ROT | Rate Of Turn (Girhastighet) |
| Klass B SO/CS | Mobila stationer i klass B som antingen använder tekniken Carrier-Sense Time Division Multiple Access (CSTDMA eller ”CO”), eller tekniken Self Organizing Time Division Multiple Access (SOTDMA eller ”SO”) |
| SOLAS | Safety Of Life At Sea (Säkerheten för människoliv till sjöss) |
| SQRT | Square Root (Kvadratrot) |
| UTC | Universal Time Coordinated (Koordinerad världstid) |
| VHF | Very High Frequency (Metervågsfrekvens) |
| VTS | Vessel Traffic Services (Sjötrafikinformationstjänster) |

AI

Application Identifier (tillämpningsidentifierare)

AIS

Automatic Identification System (Automatiskt identifieringssystem)

ADN

Europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på inre vattenvägar.

ASCII

American Standard Code for Information Interchange (Amerikansk standardkod för informationsutbyte)

ASM

Application Specific Message (Tillämpningsspecifikt meddelande)

AtoN

Aids to Navigation (Navigeringsstöd)

DAC

Designated Area Code (Tilldelad områdeskod)

DGNSS

Differential GNSS (Differentiell GNSS)

FI

Functional Identifier (Funktionsidentifiering)

GLONASS

Global Navigation Satellite System (Globalt satellitnavigeringssystem i Ryssland)

GNSS

Global Navigation Satellite System (globalt satellitnavigeringssystem)

GPS

Global Positioning System (Globalt positionsbestämningssystem)

HDG

Heading (Stävriktning)

IAI

International Application Identifier (Internationell tillämpningsidentifierare)

ID

Identifier (Identifiering)

ITU

International Telecommunication Union (Internationella teleunionen)

MMSI

Maritime Mobile Service Identifier (Användarnamn) enligt rekommendation ITU-R M585

ROT

Rate Of Turn (Girhastighet)

Klass B SO/CS

Mobila stationer i klass B som antingen använder tekniken Carrier-Sense Time Division Multiple Access (CSTDMA eller ”CO”), eller tekniken Self Organizing Time Division Multiple Access (SOTDMA eller ”SO”)

SOLAS

Safety Of Life At Sea (Säkerheten för människoliv till sjöss)

SQRT

Square Root (Kvadratrot)

UTC

Universal Time Coordinated (Koordinerad världstid)

VHF

Very High Frequency (Metervågsfrekvens)

VTS

Vessel Traffic Services (Sjötrafikinformationstjänster)

Tillägg B

DIGITALA GRÄNSSNITTSMENINGAR FÖR AIS FÖR INRE VATTENVÄGAR

B.1   Inmatningsmeningar

Det seriella digitala gränssnittet för AIS stöds av befintliga IEC 61162-meningar. En detaljerad beskrivning av de digitala gränssnittsmeningarna återfinns i IEC 61162.

Dessutom definieras följande digitala gränssnittsmeningar för mobila stationer för AIS för inre vattenvägar.

B.2   Statiska fartygsuppgifter för inlandssjöfart

Denna mening används för att ändra inställningar som inte omfattas av SSD och VSD.

$PIWWSSD,cccccccc,xxxx,x.x,x.x,x,x,x,x.x,x.x,x.x,x.x*hh<CR><LF>

fält 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11

| Fält | Värdeformat | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| 1 | cccccccc | ENI-nummer |
| 2 | xxxx | typ av fartyg för inlandssjöfart enligt TILLÄGG C |
| 3 | x.x | fartygets längd 0–800,0 meter |
| 4 | x.x | fartygets bredd 0–100,0 meter |
| 5 | x | kvalitet i fartinformation 1 = hög eller 0 = låg |
| 6 | x | kvalitet i kursinformation 1 = hög eller 0 = låg |
| 7 | x | kvalitet i stävriktningsinformation 1 = hög eller 0 = låg |
| 8 | x.x | B-värde för intern referensposition (avstånd från referenspunkten till aktern) |
| 9 | x.x | C-värde för intern referensposition (avstånd från referenspunkten till babordssidan) |
| 10 | x.x | B-värde för extern referensposition (avstånd från referenspunkten till aktern) |
| 11 | x.x | C-värde för extern referensposition (avstånd från referenspunkten till babordssidan) |

Fält

Värdeformat

Beskrivning

1

cccccccc

ENI-nummer

2

xxxx

typ av fartyg för inlandssjöfart enligt TILLÄGG C

3

x.x

fartygets längd 0–800,0 meter

4

x.x

fartygets bredd 0–100,0 meter

5

x

kvalitet i fartinformation 1 = hög eller 0 = låg

6

x

kvalitet i kursinformation 1 = hög eller 0 = låg

7

x

kvalitet i stävriktningsinformation 1 = hög eller 0 = låg

8

x.x

B-värde för intern referensposition (avstånd från referenspunkten till aktern)

9

x.x

C-värde för intern referensposition (avstånd från referenspunkten till babordssidan)

10

x.x

B-värde för extern referensposition (avstånd från referenspunkten till aktern)

11

x.x

C-värde för extern referensposition (avstånd från referenspunkten till babordssidan)

B.3   Ruttuppgifter för inlandssjöfart

Denna mening används för att lägga in statiska fartygsuppgifter vid inlandssjöfart i en mobil station för AIS för inre vattenvägar. För inställning av ruttrelaterade uppgifter för inlandssjöfart används meningen $PIWWIVD med följande innehåll:

$PIWWIVD,x,x,x,x.x,x.x,x,xxx,xxxx,xxx,x.x,x.x,x.x,x.x*hh<CR><LF>

fält 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13

| Fält | Värdeformat | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| 1 | x | Se rekommendation ITU-R M.1371, meddelande 23 om inställningar för rapporteringsintervall, standardinställning: 0 |
| 2 | x | Antal blå koner: 0–3, 4 = B-flagg, 5 = standard = okänd |
| 3 | x | 0 = ej tillgänglig = standard, 1 = lastad, 2 = lossad, resten används inte |
| 4 | x.x | Fartygets statiska djupgående 0–20,00 meter, 0 = okänd = standard, resten används inte |
| 5 | x.x | Fartygets höjdgående 0–40,00 meter, 0 = okänd = standard, resten används inte |
| 6 | x | antal assisterande bogserbåtar 0–6, 7 = standard = okänd, resten används inte |
| 7 | xxx | antal besättningsmedlemmar ombord 0–254, 255 = okänt = standard, resten används inte |
| 8 | xxxx | antal passagerare ombord 0–8 190 , 8 191 = okänt = standard, resten används inte |
| 9 | xxx | antal personal ombord 0–254, 255 = okänt = standard, resten används inte |
| 10 | x.x | Konvojens utsträckning till fören i (meter.decimeter = upplösning i dm) |
| 11 | x.x | Konvojens utsträckning till aktern i (meter.decimeter = upplösning i dm) |
| 12 | x.x | Konvojens utsträckning till babordssidan i (meter.decimeter = upplösning i dm) |
| 13 | x.x | Konvojens utsträckning till styrbordssidan i (meter.decimeter = upplösning i dm) |

Fält

Värdeformat

Beskrivning

1

x

Se rekommendation ITU-R M.1371, meddelande 23 om inställningar för rapporteringsintervall, standardinställning: 0

2

x

Antal blå koner: 0–3, 4 = B-flagg, 5 = standard = okänd

3

x

0 = ej tillgänglig = standard, 1 = lastad, 2 = lossad, resten används inte

4

x.x

Fartygets statiska djupgående 0–20,00 meter, 0 = okänd = standard, resten används inte

5

x.x

Fartygets höjdgående 0–40,00 meter, 0 = okänd = standard, resten används inte

6

x

antal assisterande bogserbåtar 0–6, 7 = standard = okänd, resten används inte

7

xxx

antal besättningsmedlemmar ombord 0–254, 255 = okänt = standard, resten används inte

8

xxxx

antal passagerare ombord 0–8 190 , 8 191 = okänt = standard, resten används inte

9

xxx

antal personal ombord 0–254, 255 = okänt = standard, resten används inte

10

x.x

Konvojens utsträckning till fören i (meter.decimeter = upplösning i dm)

11

x.x

Konvojens utsträckning till aktern i (meter.decimeter = upplösning i dm)

12

x.x

Konvojens utsträckning till babordssidan i (meter.decimeter = upplösning i dm)

13

x.x

Konvojens utsträckning till styrbordssidan i (meter.decimeter = upplösning i dm)

Vid förekomst av fält med nollvärde ska motsvarande konfigurationsinställning inte ändras.

Tillägg C

FARTYGS- OCH KOMBINATIONSTYPER

Denna jämförelsetabell baseras på ett utdrag av ”
  Codes for Types of Means of Transport
  ” (”Koder för transportmedelstyper”) enligt Uneces rekommendation 28 och de typer av fartyg för havssjöfart som definieras i rekommendation ITU-R M.1371 ”
  Technical characteristics for a universal shipborne automatic identification system using time division multiple access in the VHF maritime mobile band
  ” (”Tekniska egenskaper för ett universellt fartygsburet automatiskt identifieringssystem med tidsdelad samtidig tillgång i det mobila VHF-bandet för havssjöfart”).

| Fartygs- och konvojtyp | typ av fartyg för havssjöfart |
| --- | --- |
| kod | fartygets namn | 1:a siffran | 2:a siffran |
| 8000 | Fartyg, typ okänd | 9 | 9 |
| 8010 | Motorfraktfartyg | 7 | 9 |
| 8020 | Motortankfartyg | 8 | 9 |
| 8021 | Motortankfartyg, flytande last, typ N | 8 | 0 |
| 8022 | Motortankfartyg, flytande last, typ C | 8 | 0 |
| 8023 | Motortankfartyg, torr last som flytande (t.ex. cement) | 8 | 9 |
| 8030 | Containerfartyg | 7 | 9 |
| 8040 | Gastankfartyg | 8 | 0 |
| 8050 | Motorfraktfartyg, bogserfartyg | 7 | 9 |
| 8060 | Motortankfartyg, bogserfartyg | 8 | 9 |
| 8070 | Motorfraktfartyg med ett eller flera fartyg långsides | 7 | 9 |
| 8080 | Motorfraktfartyg med tankfartyg | 8 | 9 |
| 8090 | Motorfraktfartyg som skjuter på ett eller flera fraktfartyg | 7 | 9 |
| 8100 | Motorfraktfartyg som skjuter på minst ett tankfartyg | 8 | 9 |
| 8110 | Bogserfartyg, fraktfartyg | 7 | 9 |
| 8120 | Bogserfartyg, tankfartyg | 8 | 9 |
| 8130 | Bogserfartyg, fraktfartyg, kopplade | 3 | 1 |
| 8140 | Bogserfartyg, fraktfartyg/tankfartyg, kopplade | 3 | 1 |
| 8150 | Fraktpråm | 9 | 9 |
| 8160 | Tankpråm | 9 | 9 |
| 8161 | Tankpråm, flytande last, typ N | 9 | 0 |
| 8162 | Tankpråm, flytande last, typ C | 9 | 0 |
| 8163 | Tankpråm, torr last som flytande (t.ex. cement) | 9 | 9 |
| 8170 | Fraktpråm med containrar | 8 | 9 |
| 8180 | Tankpråm, gas | 9 | 0 |
| 8210 | Skjutbogserare, en lastpråm | 7 | 9 |
| 8220 | Skjutbogserare, två lastpråmar | 7 | 9 |
| 8230 | Skjutbogserare, tre lastpråmar | 7 | 9 |
| 8240 | Skjutbogserare, fyra lastpråmar | 7 | 9 |
| 8250 | Skjutbogserare, fem lastpråmar | 7 | 9 |
| 8260 | Skjutbogserare, sex lastpråmar | 7 | 9 |
| 8270 | Skjutbogserare, sju lastpråmar | 7 | 9 |
| 8280 | Skjutbogserare, åtta lastpråmar | 7 | 9 |
| 8290 | Skjutbogserare, nio eller fler lastpråmar | 7 | 9 |
| 8310 | Skjutbogserare, en tank- eller gaspråm | 8 | 0 |
| 8320 | Skjutbogserare, två pråmar varav minst en tank- eller gaspråm | 8 | 0 |
| 8330 | Skjutbogserare, tre pråmar varav minst en tank- eller gaspråm | 8 | 0 |
| 8340 | Skjutbogserare, fyra pråmar varav minst en tank- eller gaspråm | 8 | 0 |
| 8350 | Skjutbogserare, fem pråmar varav minst en tank- eller gaspråm | 8 | 0 |
| 8360 | Skjutbogserare, sex pråmar varav minst en tank- eller gaspråm | 8 | 0 |
| 8370 | Skjutbogserare, sju pråmar varav minst en tank- eller gaspråm | 8 | 0 |
| 8380 | Skjutbogserare, åtta pråmar varav minst en tank- eller gaspråm | 8 | 0 |
| 8390 | Skjutbogserare, nio eller fler pråmar varav minst en tank- eller gaspråm | 8 | 0 |
| 8400 | Bogserfartyg, enskilt | 5 | 2 |
| 8410 | Bogserfartyg, en eller fler bogseringar | 3 | 1 |
| 8420 | Bogserfartyg som assisterar ett fartyg eller en sammankopplad kombination | 3 | 1 |
| 8430 | Skjutfartyg, enskilt | 9 | 9 |
| 8440 | Passagerarfartyg, färja, sjukhusfartyg, kryssningsfartyg | 6 | 9 |
| 8441 | Färja | 6 | 9 |
| 8442 | Sjukhusfartyg | 5 | 8 |
| 8443 | Kryssningsfartyg | 6 | 9 |
| 8444 | Passagerarfartyg utan logi | 6 | 9 |
| 8445 | Höghastighetsfartyg för dagsturer | 6 | 9 |
| 8446 | Bärplansfartyg för dagsturer | 6 | 9 |
| 8447 | Segelbåt för kryssningar | 6 | 9 |
| 8448 | Segelbåt för passagerare utan logi | 6 | 9 |
| 8450 | Servicefartyg, polisfartyg, hamnfartyg | 9 | 9 |
| 8451 | Servicefartyg | 9 | 9 |
| 8452 | Polisfartyg | 5 | 5 |
| 8453 | Hamnfartyg | 9 | 9 |
| 8454 | Fartyg för navigeringsövervakning | 9 | 9 |
| 8460 | Fartyg, underhållsfartyg, flytande lyftkran, kabelutläggningsfartyg, bojfartyg, mudderverk | 3 | 3 |
| 8470 | Objekt, bogserat, utan närmare specifikation | 9 | 9 |
| 8480 | Fiskebåt | 3 | 0 |
| 8490 | Bunkerfartyg | 9 | 9 |
| 8500 | Pråm, tankfartyg, kemisk | 8 | 0 |
| 8510 | Objekt, utan närmare specifikation | 9 | 9 |
| 1500 | Lastfartyg för havssjöfart | 7 | 9 |
| 1510 | Containerfartyg för havssjöfart | 7 | 9 |
| 1520 | Bulkfartyg för havssjöfart | 7 | 9 |
| 1530 | Tankfartyg | 8 | 0 |
| 1540 | Tankfartyg för flytande gas | 8 | 0 |
| 1850 | Fritidsfartyg, längre än 20 meter | 3 | 7 |
| 1900 | Snabbgående fartyg | 4 | 9 |
| 1910 | Bärplansfartyg | 4 | 9 |
| 1920 | Snabbgående katamaran | 4 | 9 |

Fartygs- och konvojtyp

typ av fartyg för havssjöfart

kod

fartygets namn

1:a siffran

2:a siffran

8000

Fartyg, typ okänd

9

9

8010

Motorfraktfartyg

7

9

8020

Motortankfartyg

8

9

8021

Motortankfartyg, flytande last, typ N

8

0

8022

Motortankfartyg, flytande last, typ C

8

0

8023

Motortankfartyg, torr last som flytande (t.ex. cement)

8

9

8030

Containerfartyg

7

9

8040

Gastankfartyg

8

0

8050

Motorfraktfartyg, bogserfartyg

7

9

8060

Motortankfartyg, bogserfartyg

8

9

8070

Motorfraktfartyg med ett eller flera fartyg långsides

7

9

8080

Motorfraktfartyg med tankfartyg

8

9

8090

Motorfraktfartyg som skjuter på ett eller flera fraktfartyg

7

9

8100

Motorfraktfartyg som skjuter på minst ett tankfartyg

8

9

8110

Bogserfartyg, fraktfartyg

7

9

8120

Bogserfartyg, tankfartyg

8

9

8130

Bogserfartyg, fraktfartyg, kopplade

3

1

8140

Bogserfartyg, fraktfartyg/tankfartyg, kopplade

3

1

8150

Fraktpråm

9

9

8160

Tankpråm

9

9

8161

Tankpråm, flytande last, typ N

9

0

8162

Tankpråm, flytande last, typ C

9

0

8163

Tankpråm, torr last som flytande (t.ex. cement)

9

9

8170

Fraktpråm med containrar

8

9

8180

Tankpråm, gas

9

0

8210

Skjutbogserare, en lastpråm

7

9

8220

Skjutbogserare, två lastpråmar

7

9

8230

Skjutbogserare, tre lastpråmar

7

9

8240

Skjutbogserare, fyra lastpråmar

7

9

8250

Skjutbogserare, fem lastpråmar

7

9

8260

Skjutbogserare, sex lastpråmar

7

9

8270

Skjutbogserare, sju lastpråmar

7

9

8280

Skjutbogserare, åtta lastpråmar

7

9

8290

Skjutbogserare, nio eller fler lastpråmar

7

9

8310

Skjutbogserare, en tank- eller gaspråm

8

0

8320

Skjutbogserare, två pråmar varav minst en tank- eller gaspråm

8

0

8330

Skjutbogserare, tre pråmar varav minst en tank- eller gaspråm

8

0

8340

Skjutbogserare, fyra pråmar varav minst en tank- eller gaspråm

8

0

8350

Skjutbogserare, fem pråmar varav minst en tank- eller gaspråm

8

0

8360

Skjutbogserare, sex pråmar varav minst en tank- eller gaspråm

8

0

8370

Skjutbogserare, sju pråmar varav minst en tank- eller gaspråm

8

0

8380

Skjutbogserare, åtta pråmar varav minst en tank- eller gaspråm

8

0

8390

Skjutbogserare, nio eller fler pråmar varav minst en tank- eller gaspråm

8

0

8400

Bogserfartyg, enskilt

5

2

8410

Bogserfartyg, en eller fler bogseringar

3

1

8420

Bogserfartyg som assisterar ett fartyg eller en sammankopplad kombination

3

1

8430

Skjutfartyg, enskilt

9

9

8440

Passagerarfartyg, färja, sjukhusfartyg, kryssningsfartyg

6

9

8441

Färja

6

9

8442

Sjukhusfartyg

5

8

8443

Kryssningsfartyg

6

9

8444

Passagerarfartyg utan logi

6

9

8445

Höghastighetsfartyg för dagsturer

6

9

8446

Bärplansfartyg för dagsturer

6

9

8447

Segelbåt för kryssningar

6

9

8448

Segelbåt för passagerare utan logi

6

9

8450

Servicefartyg, polisfartyg, hamnfartyg

9

9

8451

Servicefartyg

9

9

8452

Polisfartyg

5

5

8453

Hamnfartyg

9

9

8454

Fartyg för navigeringsövervakning

9

9

8460

Fartyg, underhållsfartyg, flytande lyftkran, kabelutläggningsfartyg, bojfartyg, mudderverk

3

3

8470

Objekt, bogserat, utan närmare specifikation

9

9

8480

Fiskebåt

3

0

8490

Bunkerfartyg

9

9

8500

Pråm, tankfartyg, kemisk

8

0

8510

Objekt, utan närmare specifikation

9

9

1500

Lastfartyg för havssjöfart

7

9

1510

Containerfartyg för havssjöfart

7

9

1520

Bulkfartyg för havssjöfart

7

9

1530

Tankfartyg

8

0

1540

Tankfartyg för flytande gas

8

0

1850

Fritidsfartyg, längre än 20 meter

3

7

1900

Snabbgående fartyg

4

9

1910

Bärplansfartyg

4

9

1920

Snabbgående katamaran

4

9

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/70

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2019/839

av den 7 mars 2019

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 540/2014 om motorfordons ljudnivå och om utbytesljuddämpningssystem

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 540/2014 av den 16 april 2014 om motorfordons ljudnivå och om utbytesljuddämpningssystem och om ändring av direktiv 2007/46/EG och om upphävande av direktiv 70/157/EEG (1), särskilt artikel 8 andra stycket och artikel 9, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) nr 540/2014 fastställs krav för EU-typgodkännande av alla nya fordon av kategorierna M (fordon för persontransport) och N (fordon för varutransport) avseende deras ljudnivå. I den förordningen fastställs också åtgärder avseende akustiska fordonsvarningssystem (AVAS-system) för hybridelfordon och fordon med endast eldrift för att varna oskyddade trafikanter. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) nr 540/2014 fastställs krav för EU-typgodkännande av alla nya fordon av kategorierna M (fordon för persontransport) och N (fordon för varutransport) avseende deras ljudnivå. I den förordningen fastställs också åtgärder avseende akustiska fordonsvarningssystem (AVAS-system) för hybridelfordon och fordon med endast eldrift för att varna oskyddade trafikanter.

| (2) | Informationsdokumentet enligt bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (2) för användning vid EU-typgodkännande av ett fordon med avseende på tillåten ljudnivå bör ses över så att det återspeglar de detaljerade kraven på AVAS-system. |
| --- | --- |

(2)

Informationsdokumentet enligt bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (2) för användning vid EU-typgodkännande av ett fordon med avseende på tillåten ljudnivå bör ses över så att det återspeglar de detaljerade kraven på AVAS-system.

| (3) | Efter antagandet av ändringsserie 01 till Uneceföreskrifter nr 138 om godkännande av tysta vägtransportfordon, vilket skedde vid det 171:a mötet i Uneces världsforum för harmonisering av fordonsföreskrifter, bör bilaga VIII till förordning (EU) nr 540/2014 ses över i syfte att införa förbudet mot pausfunktion för AVAS-system. |
| --- | --- |

(3)

Efter antagandet av ändringsserie 01 till Uneceföreskrifter nr 138 om godkännande av tysta vägtransportfordon, vilket skedde vid det 171:a mötet i Uneces världsforum för harmonisering av fordonsföreskrifter, bör bilaga VIII till förordning (EU) nr 540/2014 ses över i syfte att införa förbudet mot pausfunktion för AVAS-system.

| (4) | Förordning (EU) nr 540/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EU) nr 540/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Med tanke på att denna förordning innehåller en anpassning för att återspegla de krav angående AVAS-pausfunktion som redan är tillämpliga enligt 1958 års Uneceöverenskommelse, och inför nödvändiga övergångsbestämmelser för tillämpning under 2019, bör den träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på att denna förordning innehåller en anpassning för att återspegla de krav angående AVAS-pausfunktion som redan är tillämpliga enligt 1958 års Uneceöverenskommelse, och inför nödvändiga övergångsbestämmelser för tillämpning under 2019, bör den träda i kraft så snart som möjligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och VIII till förordning (EU) nr 540/2014 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 158, 27.5.2014, s. 131.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (”Ramdirektiv”) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

2

---

BILAGA

Förordning (EU) nr 540/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Tillägg 1 till bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 12.8 ska utgå. |
| --- | --- | --- |

1.

Tillägg 1 till bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 12.8 ska utgå.

| b) | Följande punkt ska läggas till som punkt 12.9:
  ”12.9   Akustiskt fordonsvarningssystem
  12.9.1   Godkännandenummer för en fordonstyp med avseende på dess ljudnivå enligt Uneceföreskrifter nr 138 (1)
  eller
  12.9.2   Fullständig hänvisning till provningsresultaten för ljudnivån från det akustiska fordonsvarningssystemet, uppmätt i enlighet med förordning (EU) nr 540/2014 (1)” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till som punkt 12.9:

”12.9   Akustiskt fordonsvarningssystem

12.9.1   Godkännandenummer för en fordonstyp med avseende på dess ljudnivå enligt Uneceföreskrifter nr 138 (1)

eller

12.9.2   Fullständig hänvisning till provningsresultaten för ljudnivån från det akustiska fordonsvarningssystemet, uppmätt i enlighet med förordning (EU) nr 540/2014 (1)”

| 2. | Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:






  a) | Avsnitt I ska ersättas med följande:

  ”Avsnitt I
  I denna bilaga föreskrivs åtgärder för akustiska fordonsvarningssystem (AVAS-system) för hybridelfordon och fordon med endast eldrift.
  I.1   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt I.2 a, I.2 b, I.3 a och I.3 b ska bestämmelserna i avsnitt II tillämpas på ett AVAS-system som installerats






  a) | i ett fordon som typgodkänts före den 1 juli 2019, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:

a)

Avsnitt I ska ersättas med följande:

”Avsnitt I

I denna bilaga föreskrivs åtgärder för akustiska fordonsvarningssystem (AVAS-system) för hybridelfordon och fordon med endast eldrift.

I.1   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt I.2 a, I.2 b, I.3 a och I.3 b ska bestämmelserna i avsnitt II tillämpas på ett AVAS-system som installerats

a)

i ett fordon som typgodkänts före den 1 juli 2019,

| b) | i ett nytt fordon som grundar sig på en typ som avses i led a och som registrerats före den 1 juli 2021. |
| --- | --- |

b)

i ett nytt fordon som grundar sig på en typ som avses i led a och som registrerats före den 1 juli 2021.

I.2   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt I.3 a och b ska bestämmelserna i avsnitt III tillämpas på ett AVAS-system som installerats

| a) | i ett fordon som typgodkänts före den 1 juli 2019, om tillverkaren så väljer, |
| --- | --- |

a)

i ett fordon som typgodkänts före den 1 juli 2019, om tillverkaren så väljer,

| b) | i ett nytt fordon som grundar sig på en typ som avses i led a, |
| --- | --- |

b)

i ett nytt fordon som grundar sig på en typ som avses i led a,

| c) | i ett fordon som typgodkänts från och med den 1 juli 2019 och före den 1 september 2021, |
| --- | --- |

c)

i ett fordon som typgodkänts från och med den 1 juli 2019 och före den 1 september 2021,

| d) | i ett nytt fordon som grundar sig på en typ som avses i led c och som registrerats före den 1 september 2023. |
| --- | --- |

d)

i ett nytt fordon som grundar sig på en typ som avses i led c och som registrerats före den 1 september 2023.

I.3   Bestämmelserna i avsnitt IV ska tillämpas på ett AVAS-system som installerats

| a) | i ett fordon som typgodkänts före den 1 september 2021, om tillverkaren så väljer, |
| --- | --- |

a)

i ett fordon som typgodkänts före den 1 september 2021, om tillverkaren så väljer,

| b) | i ett nytt fordon som grundar sig på en typ som avses i led a, |
| --- | --- |

b)

i ett nytt fordon som grundar sig på en typ som avses i led a,

| c) | i ett fordon som typgodkänts den 1 september 2021 eller senare, |
| --- | --- |

c)

i ett fordon som typgodkänts den 1 september 2021 eller senare,

| d) | i ett nytt fordon som grundar sig på en typ som avses i led c, |
| --- | --- |

d)

i ett nytt fordon som grundar sig på en typ som avses i led c,

| e) | i alla nya fordon som registreras den 1 september 2023 eller senare.” |
| --- | --- |

e)

i alla nya fordon som registreras den 1 september 2023 eller senare.”

| b) | Följande avsnitt ska läggas till som avsnitt IV:

  ”Avsnitt IV
  Bestämmelserna i avsnitt III ska tillämpas, med undantag för punkt III.2 b. Dessutom ska följande gälla:
  På- och avstängningsknapp
  Varje mekanism som gör det möjligt för föraren att stoppa driften av ett AVAS-system (’pausfunktion’) ska uppfylla kraven i punkt 6.2.6 i Uneceföreskrifter nr 138, supplement 1 till förordningen i dess ursprungliga lydelse, ändringsserie 01 (EUT L 204, 5.8.2017, s. 112).” |
| --- | --- |

b)

Följande avsnitt ska läggas till som avsnitt IV:

”Avsnitt IV

Bestämmelserna i avsnitt III ska tillämpas, med undantag för punkt III.2 b. Dessutom ska följande gälla:

På- och avstängningsknapp

Varje mekanism som gör det möjligt för föraren att stoppa driften av ett AVAS-system (’pausfunktion’) ska uppfylla kraven i punkt 6.2.6 i Uneceföreskrifter nr 138, supplement 1 till förordningen i dess ursprungliga lydelse, ändringsserie 01 (EUT L 204, 5.8.2017, s. 112).”

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/74

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2019/840

av den 12 mars 2019

om ändring av delegerad förordning (EU) 2018/273 vad gäller import av vin med ursprung i Kanada och undantag från återförsäljares skyldighet att föra register över mottagna och avsända leveranser

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artiklarna 89 a och 147.3 d, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 (2) fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller följedokument för övergången av importerade vinprodukter till fri omsättning i unionen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 (2) fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller följedokument för övergången av importerade vinprodukter till fri omsättning i unionen.

| (2) | I artikel 23 i avtalet som ingåtts mellan Europeiska unionen och Kanada om handel med vin och sprit (3) (nedan kallat avtalet) föreskrivs att vin med ursprung i Kanada, som framställs under överinsyn och kontroll av ett av de behöriga organ som förtecknas i bilaga VI till avtalet, får importeras i enlighet med de förenklade certifieringsbestämmelser som föreskrivs enligt unionsreglerna. I enlighet med artikel 26 i delegerad förordning (EU) 2018/273 får vinproducenter i tredjeländer upprätta och underteckna certifieringsdokumenten om de har godkänts var för sig av de behöriga myndigheterna i dessa tredjeländer och står under dessa myndigheters kontroll. För att genomföra artikel 23 i avtalet bör delegerad förordning (EU) 2018/273 ändras för att omfatta en bestämmelse som tillåter användning av det förenklade förfarande som föreskrivs i artikel 26 i samma förordning för import av viner med ursprung i Kanada till unionen. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 23 i avtalet som ingåtts mellan Europeiska unionen och Kanada om handel med vin och sprit (3) (nedan kallat avtalet) föreskrivs att vin med ursprung i Kanada, som framställs under överinsyn och kontroll av ett av de behöriga organ som förtecknas i bilaga VI till avtalet, får importeras i enlighet med de förenklade certifieringsbestämmelser som föreskrivs enligt unionsreglerna. I enlighet med artikel 26 i delegerad förordning (EU) 2018/273 får vinproducenter i tredjeländer upprätta och underteckna certifieringsdokumenten om de har godkänts var för sig av de behöriga myndigheterna i dessa tredjeländer och står under dessa myndigheters kontroll. För att genomföra artikel 23 i avtalet bör delegerad förordning (EU) 2018/273 ändras för att omfatta en bestämmelse som tillåter användning av det förenklade förfarande som föreskrivs i artikel 26 i samma förordning för import av viner med ursprung i Kanada till unionen.

| (3) | I enlighet med artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska fysiska eller juridiska personer som för sin yrkesutövning innehar vinprodukter föra register över mottagna och avsända leveranser av dessa produkter. I delegerad förordning (EU) 2018/273 fastställs undantag från denna skyldighet när det gäller vissa kategorier av aktörer. Syftet med dessa undantag är att befria de aktörer som säljer eller innehar lager med små kvantiteter av vinprodukter från en oproportionerlig administrativ börda. Återförsäljare vars affärsverksamhet per definition inbegriper försäljning av vin och must i små kvantiteter omfattas dock inte av undantagen. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska fysiska eller juridiska personer som för sin yrkesutövning innehar vinprodukter föra register över mottagna och avsända leveranser av dessa produkter. I delegerad förordning (EU) 2018/273 fastställs undantag från denna skyldighet när det gäller vissa kategorier av aktörer. Syftet med dessa undantag är att befria de aktörer som säljer eller innehar lager med små kvantiteter av vinprodukter från en oproportionerlig administrativ börda. Återförsäljare vars affärsverksamhet per definition inbegriper försäljning av vin och must i små kvantiteter omfattas dock inte av undantagen.

| (4) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 436/2009 (4), som upphävdes genom delegerad förordning (EU) 2018/273, undantogs återförsäljare från skyldigheten att föra register över mottagna och avsända leveranser. Skyldigheten att föra ett register över mottagna och avsända leveranser utgör en betydande administrativ börda för återförsäljare, samtidigt som ett återinfört undantag för återförsäljare inte hindrar att en tillfredsställande nivå av spårbarhet för vinprodukter uppnås. Det är därför lämpligt att ändra delegerad förordning (EU) 2018/273 för att undanta återförsäljare från skyldigheten att föra register över mottagna och avsända leveranser. |
| --- | --- |

(4)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 436/2009 (4), som upphävdes genom delegerad förordning (EU) 2018/273, undantogs återförsäljare från skyldigheten att föra register över mottagna och avsända leveranser. Skyldigheten att föra ett register över mottagna och avsända leveranser utgör en betydande administrativ börda för återförsäljare, samtidigt som ett återinfört undantag för återförsäljare inte hindrar att en tillfredsställande nivå av spårbarhet för vinprodukter uppnås. Det är därför lämpligt att ändra delegerad förordning (EU) 2018/273 för att undanta återförsäljare från skyldigheten att föra register över mottagna och avsända leveranser.

| (5) | Med tanke på att denna förordning återinför det undantag som tidigare beviljades enligt förordning (EG) nr 436/2009, bör det undvikas att återförsäljare är skyldiga att föra register över mottagna och avsända leveranser för perioden mellan ikraftträdandet av delegerad förordning (EU) 2018/273 och ikraftträdandet av den här förordningen. Av denna anledning, och för att skapa ett entydigt rättsläge, bör undantaget gälla retroaktivt från och med ikraftträdandet av delegerad förordning (EU) 2018/273. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på att denna förordning återinför det undantag som tidigare beviljades enligt förordning (EG) nr 436/2009, bör det undvikas att återförsäljare är skyldiga att föra register över mottagna och avsända leveranser för perioden mellan ikraftträdandet av delegerad förordning (EU) 2018/273 och ikraftträdandet av den här förordningen. Av denna anledning, och för att skapa ett entydigt rättsläge, bör undantaget gälla retroaktivt från och med ikraftträdandet av delegerad förordning (EU) 2018/273.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Delegerad förordning (EU) 2018/273 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 28.1 ska följande led läggas till som led c:






  ”c) | Återförsäljare.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 28.1 ska följande led läggas till som led c:

”c)

| 2. | Del IV avsnitt B i bilaga VII ska ersättas med följande:






  ”B. | Förteckning över de tredjeländer som avses i artikel 26:






  — | Australien |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Del IV avsnitt B i bilaga VII ska ersättas med följande:

”B.

—

Australien

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Chile |
| --- | --- |

—

Chile

| — | Förenta staterna” |
| --- | --- |

—

Förenta staterna”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.1 ska tillämpas från och med den 3 mars 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 av den 11 december 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, vinodlingsregistret, följedokument och certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer, anmälningar och offentliggörande av anmäld information, komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller relevanta kontroller och sanktioner, ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 555/2008, (EG) nr 606/2009 och (EG) nr 607/2009 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 436/2009 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/560 (EUT L 58, 28.2.2018, s. 1).

2

(3)  Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om handel med vin och spritdrycker av den 16 september 2003, ändrat och införlivat i det övergripande avtalet om ekonomi och handel (Ceta) mellan Kanada, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan (EUT L 11, 14.1.2017, s. 23).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 436/2009 av den 26 maj 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 när det gäller vinodlingsregistret, de obligatoriska deklarationerna och framtagningen av uppgifter för marknadsuppföljning, följedokumenten vid transport av produkter och de register som ska föras inom vinsektorn (EUT L 128, 27.5.2009, s. 15).

4

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/76

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2019/841

av den 14 mars 2019

om rättelse av vissa språkversioner av delegerad förordning (EU) 2015/2446 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 7, 62, 156, 160, 212 och 253, och

av följande skäl:

| (1) | Den tyska språkversionen av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (2) innehåller ett fel i definitionen i artikel 1.21 när det gäller varorna för personligt bruk, vilket ändrar definitionens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(1)

Den tyska språkversionen av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (2) innehåller ett fel i definitionen i artikel 1.21 när det gäller varorna för personligt bruk, vilket ändrar definitionens tillämpningsområde.

| (2) | Den slovakiska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2015/2446 innehåller ett fel i artikel 128.2, som infördes genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/341 (3), vad gäller värdet av varor med tullstatus som unionsvaror, vilket innebär att innebörden av bestämmelsen blir den motsatta till den som avsågs. |
| --- | --- |

(2)

Den slovakiska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2015/2446 innehåller ett fel i artikel 128.2, som infördes genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/341 (3), vad gäller värdet av varor med tullstatus som unionsvaror, vilket innebär att innebörden av bestämmelsen blir den motsatta till den som avsågs.

| (3) | Den italienska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2015/2446 innehåller ett fel i artikel 226.1 b vad gäller den anställde person som nämns i den. |
| --- | --- |

(3)

Den italienska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2015/2446 innehåller ett fel i artikel 226.1 b vad gäller den anställde person som nämns i den.

| (4) | Den estniska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2015/2446 innehåller ett fel i inledningsfrasen i artikel 226.3 som gör att innebörden av bestämmelsen blir den motsatta till den som avsågs. |
| --- | --- |

(4)

Den estniska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2015/2446 innehåller ett fel i inledningsfrasen i artikel 226.3 som gör att innebörden av bestämmelsen blir den motsatta till den som avsågs.

| (5) | De danska, finska, franska, grekiska, nederländska, spanska och tyska språkversionerna av delegerad förordning (EU) 2015/2446 innehåller ett fel i bilaga 22–01 när det gäller de varor som förtecknas i den bilagan. |
| --- | --- |

(5)

De danska, finska, franska, grekiska, nederländska, spanska och tyska språkversionerna av delegerad förordning (EU) 2015/2446 innehåller ett fel i bilaga 22–01 när det gäller de varor som förtecknas i den bilagan.

| (6) | De danska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, slovakiska, spanska och tyska språkversionerna av delegerad förordning (EU) 2015/2446 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte. |
| --- | --- |

(6)

De danska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, slovakiska, spanska och tyska språkversionerna av delegerad förordning (EU) 2015/2446 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

(berör ej den svenska versionen)

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex (EUT L 343, 29.12.2015, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/341 av den 17 december 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller övergångsregler för vissa bestämmelser i unionens tullkodex i de fall de relevanta elektroniska systemen ännu inte är i funktion, och om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (EUT L 69, 15.3.2016, s. 1).

3

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/79

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/842

av den 22 maj 2019

om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 183 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 av den 16 april 2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 (2), särskilt artikel 5.6 a, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung.

| (3) | Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så snart som uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så snart som uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 maj 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 av den 28 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import och om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin samt om upphävande av förordning nr 163/67/EEG (EGT L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

| KN-nummer | Varuslag | Representativt pris
  (euro/100 kg) | Säkerhet som avses i artikel 3
  (euro/100 kg) | Ursprung (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 65 %-kycklingar), frysta | 120,2 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta | 255,6 | 13 | AR |
| 207,8 | 28 | BR |
| 219,7 | 24 | TH |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus | 276,2 | 3 | BR |

KN-nummer

Varuslag

Representativt pris

(euro/100 kg)

Säkerhet som avses i artikel 3

(euro/100 kg)

Ursprung (1)

0207 12 90

Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 65 %-kycklingar), frysta

120,2

0

AR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta

255,6

13

AR

207,8

28

BR

219,7

24

TH

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus

276,2

3

BR

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7).

1

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/81

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/843

av den 23 maj 2019

om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den trettiosjätte delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 av den 18 maj 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring (2), särskilt artikel 32, och

av följande skäl:

| (1) | På grundval av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 (3) inleddes försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

På grundval av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 (3) inleddes försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran.

| (2) | Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den trettiosjätte delanbudsinfordran bör det fastställas ett lägsta försäljningspris. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den trettiosjätte delanbudsinfordran bör det fastställas ett lägsta försäljningspris.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den trettiosjätte delanbudsinfordran för försäljning av skummjölkspulver inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080, för vilken tidsfristen för inlämnande av anbud löpte ut den 21 maj 2019, ska det lägsta försäljningspriset vara 167,50 euro/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 maj 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 206, 30.7.2016, s. 71.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 av den 25 november 2016 om inledande av försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran (EUT L 321, 29.11.2016, s. 45).

3

---

BESLUT

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/82 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/82

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/844

av den 14 maj 2019

om rådets generalsekreterares utövande av befogenheter vad gäller klagomål som ingetts till rådet av kandidater till posten som europeisk chefsåklagare

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1696 av den 13 juli 2018 om arbetssättet för den urvalskommitté som anges i artikel 14.3 i förordning (EU) 2017/1939 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (1), särskilt reglerna VI.1 och VII.1 i bilagan till det genomförandebeslutet,

med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, fastställda genom rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (2) (nedan kallade tjänsteföreskrifterna), särskilt artiklarna 2 och 90.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med regel VI.1 i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2018/1696 (nedan kallat urvalskommitténs arbetssätt) kan kandidater som har uteslutits från urvalsförfarandet för utnämnande av den europeiska chefsåklagaren inge klagomål till rådet enligt artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med regel VI.1 i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2018/1696 (nedan kallat urvalskommitténs arbetssätt) kan kandidater som har uteslutits från urvalsförfarandet för utnämnande av den europeiska chefsåklagaren inge klagomål till rådet enligt artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna.

| (2) | I enlighet med regel VII.1 i urvalskommitténs arbetssätt kan kandidater som inte har förts upp på den slutlista över kvalificerade kandidater som upprättats av urvalskommittén för utnämnande av den europeiska chefsåklagaren inge klagomål till rådet enligt artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med regel VII.1 i urvalskommitténs arbetssätt kan kandidater som inte har förts upp på den slutlista över kvalificerade kandidater som upprättats av urvalskommittén för utnämnande av den europeiska chefsåklagaren inge klagomål till rådet enligt artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna.

| (3) | I enlighet med artikel 2 i tjänsteföreskrifterna måste varje institution fastställa vem inom institutionen som ska utöva de befogenheter som tilldelas genom tjänsteföreskrifterna, bland annat tillsättningsmyndighetens befogenheter enligt artikel 90.2. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 2 i tjänsteföreskrifterna måste varje institution fastställa vem inom institutionen som ska utöva de befogenheter som tilldelas genom tjänsteföreskrifterna, bland annat tillsättningsmyndighetens befogenheter enligt artikel 90.2.

| (4) | I enlighet med artikel 240.2 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska rådet biträdas av ett generalsekretariat, som ska lyda under en generalsekreterare. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 240.2 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska rådet biträdas av ett generalsekretariat, som ska lyda under en generalsekreterare.

| (5) | Tillsättningsmyndighetens befogenheter enligt artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna angående klagomål som kandidater i urvalsförfarandet för utnämnande av den europeiska chefsåklagaren har ingett till rådet enligt reglerna VI.1 och VII.1 i urvalskommitténs arbetssätt bör utövas av rådets generalsekreterare. |
| --- | --- |

(5)

Tillsättningsmyndighetens befogenheter enligt artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna angående klagomål som kandidater i urvalsförfarandet för utnämnande av den europeiska chefsåklagaren har ingett till rådet enligt reglerna VI.1 och VII.1 i urvalskommitténs arbetssätt bör utövas av rådets generalsekreterare.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De befogenheter som enligt artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna ska tillkomma tillsättningsmyndigheten angående klagomål som enligt regel VI.1 eller VII.1 i urvalskommitténs arbetssätt har ingetts till rådet av kandidater som har uteslutits från urvalsförfarandet eller som inte har förts upp på den slutlista över kvalificerade kandidater som har upprättats av urvalskommittén för utnämnande av den europeiska chefsåklagaren ska utövas av rådets generalsekreterare på rådets vägnar och ansvar.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 14 maj 2019.

På rådets vägnar

P. DAEA

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 282, 12.11.2018, s. 8.

1

(2)  
  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

2

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/84 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/84

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/845

av den 17 maj 2019

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i arbetsgruppen för geografiska beteckningar som inrättats genom frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, vad gäller antagandet av arbetsgruppens arbetsordning

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet) ingicks av unionen genom rådets beslut (EU) 2015/2169 (2). Avtalet trädde i kraft den 13 december 2015. |
| --- | --- |

(1)

Frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet) ingicks av unionen genom rådets beslut (EU) 2015/2169 (2). Avtalet trädde i kraft den 13 december 2015.

| (2) | Genom artikel 15.3.1 i avtalet inrättas arbetsgruppen för geografiska beteckningar under ledning av den handelskommitté som inrättas genom artikel 15.1.1 i avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 15.3.1 i avtalet inrättas arbetsgruppen för geografiska beteckningar under ledning av den handelskommitté som inrättas genom artikel 15.1.1 i avtalet.

| (3) | Enligt artikel 15.4 i handelskommitténs arbetsordning, som antogs genom beslut nr 1 av EU–Korea-handelskommittén (3), får var och en av arbetsgrupperna anta sin egen arbetsordning, vilken ska rapporteras till handelskommittén. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 15.4 i handelskommitténs arbetsordning, som antogs genom beslut nr 1 av EU–Korea-handelskommittén (3), får var och en av arbetsgrupperna anta sin egen arbetsordning, vilken ska rapporteras till handelskommittén.

| (4) | En arbetsordning bör fastställas för arbetsgruppen för geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(4)

En arbetsordning bör fastställas för arbetsgruppen för geografiska beteckningar.

| (5) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i arbetsgruppen för geografiska beteckningar vad gäller dess arbetsordning, eftersom den kommer att bli bindande för unionen. |
| --- | --- |

(5)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i arbetsgruppen för geografiska beteckningar vad gäller dess arbetsordning, eftersom den kommer att bli bindande för unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i arbetsgruppen för geografiska beteckningar vad gäller antagandet av dess arbetsordning ska baseras på det utkast till arbetsgruppens beslut som åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 17 maj 2019.

På rådets vägnar

E.O. TEODORIVICI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 127, 14.5.2011, s. 6.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/2169 av den 1 oktober 2015 om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (EUT L 307, 25.11.2015, s. 2).

2

(3)  Beslut nr 1 av EU–Korea-handelskommittén av den 23 december 2011 om antagande av handelskommitténs arbetsordning [2013/110/EU] (EUT L 58, 1.3.2013, s. 9).

3

---

BESLUT nr 1/2019 AV EU–KOREA-ARBETSGRUPPEN FÖR GEOGRAFISKA BETECKNINGAR

av den

om antagande av dess arbetsordning

EU–KOREA-ARBETSGRUPPEN FÖR GEOGRAFISKA BETECKNINGAR HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet),

med beaktande av beslut nr 1 av EU–Korea-handelskommittén av den 23 december 2011 om antagande av handelskommitténs arbetsordning [2013/110/EU] (2), särskilt artikel 15.4 i bilagan, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 15.4 i handelskommitténs arbetsordning, som antogs genom beslut nr 1 av EU–Korea-handelskommittén, får var och en av de specialiserade kommittéerna och arbetsgrupperna anta sin egen arbetsordning, vilken ska rapporteras till handelskommittén. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 15.4 i handelskommitténs arbetsordning, som antogs genom beslut nr 1 av EU–Korea-handelskommittén, får var och en av de specialiserade kommittéerna och arbetsgrupperna anta sin egen arbetsordning, vilken ska rapporteras till handelskommittén.

| (2) | En arbetsordning bör fastställas för arbetsgruppen för geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(2)

En arbetsordning bör fastställas för arbetsgruppen för geografiska beteckningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En arbetsordning för arbetsgruppen för geografiska beteckningar, såsom den fastställs i bilagan, antas härmed.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i

För arbetsgruppen för geografiska beteckningar

Gruppledare

Enhetschef

Ministeriet för handel, industri och energi i Republiken Korea

Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling

Medordförande i arbetsgruppen för geografiska beteckningar

Medordförande i arbetsgruppen för geografiska beteckningar

---

(1)  
  EUT L 127, 14.5.2011, s. 6.

1

(2)  
  EUT L 58, 1.3.2013, s. 9.

2

BILAGA

ARBETSORDNING FÖR ARBETSGRUPPEN FÖR GEOGRAFISKA BETECKNINGAR

Artikel 1

Sammansättning och ordförandeskap

1.   Den arbetsgrupp för geografiska beteckningar (nedan kallad arbetsgruppen) som inrättas i enlighet med artikel 15.3.1 g i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, (nedan kallat avtalet) ska utföra sina uppgifter i enlighet med artikel 10.25 i avtalet.

2.   Arbetsgruppen ska bestå av företrädare för Republiken Korea (nedan kallad Korea), å ena sidan, och företrädare för Europeiska unionen, å andra sidan.

3.   Enligt artikel 15.3.3 i avtalet ska arbetsgruppen ha en företrädare för Korea och en för Europeiska unionen som ordförande.

4.   Varje medordförande får delegera samtliga eller delar av sina arbetsuppgifter som medordförande till ett utsett ombud, i vilket fall alla hänvisningar till medordföranden nedan gäller även det utsedda ombudet.

5.   Varje medordförande ska utnämna en kontaktpunkt för alla frågor som rör arbetsgruppen. Kontaktpunkterna ska gemensamt ansvara för arbetsgruppens sekretariatsuppgifter.

Artikel 2

Sammanträden

Enligt artikel 10.25.2 i avtalet ska parterna turas om att anordna sammanträdena på sina respektive territorier. Arbetsgruppen ska sammanträda vid en tidpunkt, på en plats och på ett sätt som kan inbegripa en videokonferens och som parterna gemensamt ska komma överens om, dock senast 90 dagar från det att begäran ingavs av någon av parterna.

Artikel 3

Korrespondens

1.   Korrespondens till ordförandena i arbetsgruppen ska sändas till kontaktpunkterna för vidarebefordran till ledamöterna i arbetsgruppen.

2.   Korrespondensen kan framföras i valfritt skriftligt format, även e-post.

3.   Enligt artikel 15 i handelskommitténs arbetsordning ska handelskommittén underrättas om de kontaktpunkter som arbetsgruppen utsett. All korrespondens, alla dokument och meddelanden, inbegripet utväxling av e-post, mellan arbetsgruppens kontaktpunkter rörande tillämpningen av avtalet ska samtidigt sändas till handelskommitténs sekretariat, Europeiska unionens delegation i Republiken Korea och Republiken Koreas delegation vid Europeiska unionen.

Artikel 4

Dagordning för sammanträdena

1.   Kontaktpunkterna ska upprätta en preliminär dagordning före varje sammanträde. Den ska tillsammans med relevanta dokument sändas till ledamöterna i arbetsgruppen, inbegripet till arbetsgruppens medordförande, senast 15 dagar före sammanträdet. Alla punkter som omfattas av artikel 10.25 i avtalet får tas upp på den preliminära dagordningen.

2.   Endera parten får begära att punkter som omfattas av artikel 10.25 i avtalet ska tas upp på den preliminära dagordningen senast 21 dagar före sammanträdet. Dessa punkter ska tas upp på den preliminära dagordningen.

3.   Den sista versionen av den preliminära dagordningen ska sändas till medordförandena senast fem dagar före sammanträdet.

4.   Dagordningen ska antas enhälligt av medordförandena i början av varje sammanträde. Andra punkter än de som är uppsatta på den preliminära dagordningen får, om de båda medordförandena är överens om det, föras upp på dagordningen.

Artikel 5

Begäran om ändringar av bilagorna 10-A eller 10-B till avtalet

1.   Endera parten får begära att enskilda geografiska beteckningar läggs till eller stryks från bilaga 10-A eller 10-B till avtalet genom en skrivelse som undertecknats av medordföranden för den berörda parten.

2.   Enligt artikel 10.25.1 och 10.25.3 i avtalet får arbetsgruppen med enhällighet besluta att ändra bilagorna 10-A och 10-B för att lägga till Europeiska unionens eller Koreas enskilda geografiska beteckningar efter att ha genomgått det förfarande som avses i avtalet. Arbetsgruppen får också med enhällighet besluta att rekommendera att ett slutligt beslut ska fattas i handelskommittén om tillägg eller strykning av geografiska beteckningar i enlighet med artiklarna 10.21.4, 10.24 och 10.25.

3.   Enligt artikel 15.3.5 kan handelskommittén åta sig den uppgift som givits till arbetsgruppen och besluta att ändra bilagorna 10-A och 10-B. Dessutom kan handelskommittén i enlighet med artikel 15.5.2 besluta att ändra bilagorna 10-A och 10-B, och parterna får anta beslutet i enlighet med sina respektive tillämpliga rättsliga krav och förfaranden.

4.   När beslut fattas om att ändra bilagorna 10-A och 10-B ska parterna bemöda sig om att ta vederbörlig hänsyn till båda parternas intressen vad gäller geografiska beteckningar.

Artikel 6

Beslut och rekommendationer

1.   Arbetsgruppen ska utfärda rekommendationer och anta beslut med enhällighet i enlighet med artikel 10.25 i avtalet.

2.   Arbetsgruppens rekommendationer i den mening som avses i artikel 10.25 i avtalet ska sändas till parterna och vara undertecknade av medordförandena.

3.   Arbetsgruppens beslut i den mening som avses i artikel 10.25 i avtalet ska vara undertecknade av medordförandena. I varje beslut ska det anges när beslutet träder i kraft.

4.   De beslut som arbetsgruppen antagit och de rekommendationer som den utfärdat ska vara försedda med ett löpnummer, datum för antagandet och en beskrivning av ämnet.

Artikel 7

Skriftligt förfarande

1.   Rekommendationer får utfärdas eller beslut antas av arbetsgruppen genom ett skriftligt förfarande om parterna är överens om det. Det skriftliga förfarandet ska utgöras av en notväxling mellan arbetsgruppens medordförande.

2.   Medordföranden för den part som föreslår det skriftliga förfarandet ska lägga fram utkastet till rekommendation eller beslut för den andra partens medordförande, som ska svara och ange om han eller hon godtar eller förkastar utkastet till rekommendation eller beslut. Den andra partens medordförande får också föreslå ändringar eller kräva mer tid för eftertanke. Om utkastet godtas ska det antas i enlighet med artikel 6.

Artikel 8

Protokoll

1.   Ett utkast till protokoll ska utarbetas av kontaktpunkterna senast 21 dagar efter sammanträdets slut. De rekommendationer som utfärdats och de beslut som antagits samt alla andra slutsatser som nåtts ska noteras i utkastet till protokoll.

2.   Protokollet ska godkännas skriftligt av båda parterna inom 28 dagar efter sammanträdet eller inom en annan tidsfrist som parterna har enats om. När protokollet godkänts ska två exemplar av originalet undertecknas av medordförandena. Vardera ordföranden ska behålla ett exemplar av originalet.

Artikel 9

Rapporter

Arbetsgruppen ska rapportera till handelskommittén om sin verksamhet vid varje regelbundet sammanträde i handelskommittén i enlighet med artikel 15.3.4 i avtalet.

Artikel 10

Kostnader

1.   Varje part ska stå för sina egna utgifter för deltagande i arbetsgruppens sammanträden.

2.   Den part som är värd för ett sammanträde ska stå för kostnaderna för att anordna sammanträdet och för mångfaldigandet av handlingar.

Artikel 11

Offentliggörande och konfidentialitet

1.   Om inget annat beslutas av medordförandena, ska arbetsgruppens sammanträden inte vara offentliga.

2.   Om en part till arbetsgruppen överlämnar uppgifter som betraktas som konfidentiella enligt partens lagar och andra författningar, ska den andra parten, i enlighet med artikel 15.1.7 i avtalet, iaktta konfidentialitet beträffande dessa uppgifter.

3.   Varje part får besluta om offentliggörande av arbetsgruppens beslut och rekommendationer i sin respektive officiella tidning.

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/89 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/89

---

RÅDETS BESLUT (EU, Euratom) 2019/846

av den 21 maj 2019

om utseende av två ledamöter av revisionsrätten

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 286.2,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av förslagen från Rumänien och Republiken Kroatien,

med beaktande av Europaparlamentets yttranden (1), och

av följande skäl:

| (1) | Mandattiden för George PUFAN löper ut den 30 juni 2019. |
| --- | --- |

(1)

Mandattiden för George PUFAN löper ut den 30 juni 2019.

| (2) | Mandattiden för Neven MATES löper ut den 14 juli 2019. |
| --- | --- |

(2)

Mandattiden för Neven MATES löper ut den 14 juli 2019.

| (3) | Två nya ledamöter bör därför utses till revisionsrätten. |
| --- | --- |

(3)

Två nya ledamöter bör därför utses till revisionsrätten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer utses härmed till ledamöter av revisionsrätten:

| a) | Viorel ȘTEFAN för perioden 1 juli 2019–30 juni 2025. |
| --- | --- |

a)

Viorel ȘTEFAN för perioden 1 juli 2019–30 juni 2025.

| b) | Ivana MALETIĆ för perioden 15 juli 2019–14 juli 2025. |
| --- | --- |

b)

Ivana MALETIĆ för perioden 15 juli 2019–14 juli 2025.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 21 maj 2019.

På rådets vägnar

G. CIAMBA

Ordförande

---

(1)  Yttranden av den 16 april 2019 (ännu ej offentliggjorda i EUT).

1

---

| 24.5.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 138/90 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 138/90

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2019/847

av den 15 maj 2019

om det föreslagna medborgarinitiativet ”Rädda bina! Skydd av biologisk mångfald och bättre livsmiljöer för insekter i Europa”

[delgivet med nr C(2019) 3800]

(Endast den tyska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet (1), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Ämnet för det föreslagna medborgarinitiativet ”Rädda bina! Skydd av biologisk mångfald och bättre livsmiljöer för insekter i Europa” är följande: ”Vi behöver insekter för våra ekosystem och för att säkra vår livsmedelsförsörjning. Kommissionen måste anta lagstiftning för att bevara och förbättra livsmiljöerna för insekter som indikatorer på en oskadad miljö.” |
| --- | --- |

(1)

Ämnet för det föreslagna medborgarinitiativet ”Rädda bina! Skydd av biologisk mångfald och bättre livsmiljöer för insekter i Europa” är följande: ”Vi behöver insekter för våra ekosystem och för att säkra vår livsmedelsförsörjning. Kommissionen måste anta lagstiftning för att bevara och förbättra livsmiljöerna för insekter som indikatorer på en oskadad miljö.”

| (2) | Det föreslagna medborgarinitiativet har följande mål: ”För att märkbart förbättra våra naturliga livsförutsättningar efterlyser vi obligatoriska mål: att göra insatser för biologisk mångfald till ett övergripande mål för den gemensamma jordbrukspolitiken, att kraftigt minska användningen av bekämpningsmedel, förbjuda skadliga bekämpningsmedel utan undantag och reformera kriterierna för stödberättigande, att främja den strukturella mångfalden i jordbrukslandskapen, att effektivt minska halten näringsämnen (t.ex. Natura 2000), att effektivt inrätta bevarandeområden (t.ex. vattendirektivet), och att intensifiera forskning och övervakning och förbättra utbildningen.” |
| --- | --- |

(2)

Det föreslagna medborgarinitiativet har följande mål: ”För att märkbart förbättra våra naturliga livsförutsättningar efterlyser vi obligatoriska mål: att göra insatser för biologisk mångfald till ett övergripande mål för den gemensamma jordbrukspolitiken, att kraftigt minska användningen av bekämpningsmedel, förbjuda skadliga bekämpningsmedel utan undantag och reformera kriterierna för stödberättigande, att främja den strukturella mångfalden i jordbrukslandskapen, att effektivt minska halten näringsämnen (t.ex. Natura 2000), att effektivt inrätta bevarandeområden (t.ex. vattendirektivet), och att intensifiera forskning och övervakning och förbättra utbildningen.”

| (3) | Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) stärker unionsmedborgarskapet och förstärker unionens demokratiska funktion ytterligare, bland annat genom att det föreskriver att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

(3)

Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) stärker unionsmedborgarskapet och förstärker unionens demokratiska funktion ytterligare, bland annat genom att det föreskriver att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ.

| (4) | De förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet bör därför vara tydliga, enkla och användarvänliga och stå i proportion till medborgarinitiativets karaktär, så att medborgarna uppmuntras att delta och så att unionen blir mer tillgänglig. |
| --- | --- |

(4)

De förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet bör därför vara tydliga, enkla och användarvänliga och stå i proportion till medborgarinitiativets karaktär, så att medborgarna uppmuntras att delta och så att unionen blir mer tillgänglig.

| (5) | Unionsrättsakter för att genomföra fördragen kan antas






  — | för att upprätta en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och andra bestämmelser som behövs för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, på grundval av artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- | --- |

(5)

Unionsrättsakter för att genomföra fördragen kan antas

—

för att upprätta en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och andra bestämmelser som behövs för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, på grundval av artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera, på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera, på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget,

| — | för åtgärder på veterinär- och växtskyddsområdet som direkt syftar till att skydda folkhälsan, på grundval av artikel 168.4 b i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

för åtgärder på veterinär- och växtskyddsområdet som direkt syftar till att skydda folkhälsan, på grundval av artikel 168.4 b i EUF-fördraget,

| — | för antagandet av ett flerårigt ramprogram som omfattar alla EU:s verksamheter inom området forskning och teknisk utveckling, på grundval av artikel 182.1 i EUF-fördraget, och |
| --- | --- |

—

för antagandet av ett flerårigt ramprogram som omfattar alla EU:s verksamheter inom området forskning och teknisk utveckling, på grundval av artikel 182.1 i EUF-fördraget, och

| — | för att vidta åtgärder för att uppnå målen att bevara, skydda och förbättra miljön och utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt på grundval av artikel 192.1 i EUF-fördraget, jämförd med artikel 191.1 första och tredje strecksatserna i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

för att vidta åtgärder för att uppnå målen att bevara, skydda och förbättra miljön och utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt på grundval av artikel 192.1 i EUF-fördraget, jämförd med artikel 191.1 första och tredje strecksatserna i EUF-fördraget.

| (6) | Av dessa skäl faller det föreslagna medborgarinitiativet inte uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till en unionsrättsakt för att genomföra fördragen i enlighet med artikel 4.2 b i förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Av dessa skäl faller det föreslagna medborgarinitiativet inte uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till en unionsrättsakt för att genomföra fördragen i enlighet med artikel 4.2 b i förordningen.

| (7) | Vidare har en medborgarkommitté bildats och kontaktpersoner har utsetts i enlighet med artikel 3.2 i förordningen, och det föreslagna medborgarinitiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(7)

Vidare har en medborgarkommitté bildats och kontaktpersoner har utsetts i enlighet med artikel 3.2 i förordningen, och det föreslagna medborgarinitiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i EU-fördraget.

| (8) | Det föreslagna medborgarinitiativet ”Rädda bina! Skydd av biologisk mångfald och bättre livsmiljöer för insekter i Europa” bör därmed registreras. |
| --- | --- |

(8)

Det föreslagna medborgarinitiativet ”Rädda bina! Skydd av biologisk mångfald och bättre livsmiljöer för insekter i Europa” bör därmed registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det föreslagna medborgarinitiativet ”Rädda bina! Skydd av biologisk mångfald och bättre livsmiljöer för insekter i Europa” registreras härmed.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den 27 maj 2019.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till organisatörerna (ledamöterna av medborgarkommittén) av det föreslagna medborgarinitiativet ”Rädda bina! Skydd av biologisk mångfald och bättre livsmiljöer för insekter i Europa”, företrädda av Manuela Ripa och Clara Borasio i egenskap av kontaktpersoner.

Utfärdat i Bryssel den 15 maj 2019.

På kommissionens vägnar

Frans TIMMERMANS

Förste vice ordförande

---

(1)  
  EUT L 65, 11.3.2011, s. 1.

1

---