# Az Európai Unió L 176/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 176 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. július 1. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 176

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. július 1.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztatás a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés hatálybalépésének időpontjáról | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2019/1112 határozata (2019. június 12.) az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéhez (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2018/1219 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUNAVFOR MED/1/2019) | 2 |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2019/1113 határozata (2019. június 19.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről (EUTM RCA/1/2019) | 4 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2019/1114 határozata (2019. június 28.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló 2013/354/KKBP határozat módosításáról | 5 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2019/1115 határozata (2019. június 28.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1116 határozata (2017. december 19.) a máltai hajótéradó-rendszerrel, valamint a hajózási társaságok és részvényeseik javára végrehajtott egyéb állami intézkedésekkel kapcsolatos SA.33829. (2012/C) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2017) 8734. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1117 végrehajtási határozata (2019. június 24.) a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozatnak az említett határozatok címzettje tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 4523. számú dokumentummal történt) | 59 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1118 végrehajtási határozata (2019. június 27.) az Északi-tengeri–mediterrán törzshálózati folyosóra és az Atlanti-óceáni törzshálózati folyosóra vonatkozó, határokon átnyúló Szajna–Schelde projektről
  (az értesítés a C(2019) 4561. számú dokumentummal történt) | 61 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1119 végrehajtási határozata (2019. június 28.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a belső égésű motorral felszerelt és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművekben a fénykibocsátó diódákkal működő hatékony külső járművilágításnak a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként történő jóváhagyásáról (
  1
  ) | 67 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 136. számú előírása – Egységes rendelkezések L kategóriájú járművek elektromos erőátviteli rendszerük tekintetében történő jóváhagyásáról [2019/1120] | 80 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztatás a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés hatálybalépésének időpontjáról

1

HATÁROZATOK

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2019/1112 határozata (2019. június 12.) az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéhez (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2018/1219 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUNAVFOR MED/1/2019)

2

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2019/1113 határozata (2019. június 19.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről (EUTM RCA/1/2019)

4

*

A Tanács (KKBP) 2019/1114 határozata (2019. június 28.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló 2013/354/KKBP határozat módosításáról

5

*

A Tanács (KKBP) 2019/1115 határozata (2019. június 28.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról

6

*

A Bizottság (EU) 2019/1116 határozata (2017. december 19.) a máltai hajótéradó-rendszerrel, valamint a hajózási társaságok és részvényeseik javára végrehajtott egyéb állami intézkedésekkel kapcsolatos SA.33829. (2012/C) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2017) 8734. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2017) 8734. számú dokumentummal történt)

1

7

*

A Bizottság (EU) 2019/1117 végrehajtási határozata (2019. június 24.) a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozatnak az említett határozatok címzettje tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 4523. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 4523. számú dokumentummal történt)

59

*

A Bizottság (EU) 2019/1118 végrehajtási határozata (2019. június 27.) az Északi-tengeri–mediterrán törzshálózati folyosóra és az Atlanti-óceáni törzshálózati folyosóra vonatkozó, határokon átnyúló Szajna–Schelde projektről
  (az értesítés a C(2019) 4561. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 4561. számú dokumentummal történt)

61

*

A Bizottság (EU) 2019/1119 végrehajtási határozata (2019. június 28.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a belső égésű motorral felszerelt és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművekben a fénykibocsátó diódákkal működő hatékony külső járművilágításnak a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként történő jóváhagyásáról (
  1
  )

1

67

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 136. számú előírása – Egységes rendelkezések L kategóriájú járművek elektromos erőátviteli rendszerük tekintetében történő jóváhagyásáról [2019/1120]

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2019.7.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/1

---

Tájékoztatás a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés hatálybalépésének időpontjáról

Az Európai Unió és hat délkelet-európai partner által 2017. július 12-én (Trieszt), illetve október 9-én (Brüsszel) aláírt, a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés (1) – annak 41. cikke (2) bekezdésével összhangban – 2019. május 1-jén hatályba lépett. A szerződést minden fél megerősítette vagy jóváhagyta.

1

---

(1)  A szerződést közzétették a Hivatalos Lapban (HL L 278., 2017.10.27., 3. o.).

1

---

HATÁROZATOK

| 2019.7.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/2

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2019/1112 HATÁROZATA

(2019. június 12.)

az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéhez (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2018/1219 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUNAVFOR MED/1/2019)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,

tekintettel az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéről (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) szóló, 2015. május 18-i (KKBP) 2015/778 tanácsi határozatra (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | A (KKBP) 2015/778 határozat 6. cikkének (1) bekezdése alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az EUNAVFOR MED SOPHIA művelet tekintetében az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezéséről szóló határozatokat. |
| --- | --- |

(1)

A (KKBP) 2015/778 határozat 6. cikkének (1) bekezdése alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az EUNAVFOR MED SOPHIA művelet tekintetében az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezéséről szóló határozatokat.

| (2) | A PBB 2018. augusztus 23-án elfogadta a (KKBP) 2018/1219 határozatot (2), amellyel Stefano TURCHETTO flotillatengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2018. augusztus 23-án elfogadta a (KKBP) 2018/1219 határozatot (2), amellyel Stefano TURCHETTO flotillatengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává.

| (3) | Az EUNAVFOR MED SOPHIA művelet EU műveleti parancsnoka azt javasolta, hogy Stefano TURCHETTO flotillatengernagy utódjaként 2019. június 12-tól kezdődően Ettore SOCCI flotillatengernagyot nevezzék ki az EU-erők új parancsnokává. |
| --- | --- |

(3)

Az EUNAVFOR MED SOPHIA művelet EU műveleti parancsnoka azt javasolta, hogy Stefano TURCHETTO flotillatengernagy utódjaként 2019. június 12-tól kezdődően Ettore SOCCI flotillatengernagyot nevezzék ki az EU-erők új parancsnokává.

| (4) | Az Európai Unió Katonai Bizottsága 2019. június 5-én kinyilvánította, hogy támogatja az említett ajánlást. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió Katonai Bizottsága 2019. június 5-én kinyilvánította, hogy támogatja az említett ajánlást.

| (5) | A (KKBP) 2018/1219 határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(5)

A (KKBP) 2018/1219 határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2019. június 12-től kezdődően Ettore SOCCI flotillatengernagyot nevezi ki az EU-erők parancsnokává az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéhez (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet).

2. cikk

A (KKBP) 2018/1219 határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat 2019. június 12-én lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 12-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  HL L 122., 2015.5.19., 31. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2018/1219 határozata (2018. augusztus 23.) az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéhez (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2017/2432 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUNAVFOR MED/1/2018) (HL L 226., 2018.9.7., 5. o.).

2

---

| 2019.7.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/4

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2019/1113 HATÁROZATA

(2019. június 19.)

az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről (EUTM RCA/1/2019)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,

tekintettel az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójáról (EUTM RCA) szóló, 2016. április 19-i (KKBP) 2016/610 tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A (KKBP) 2016/610 határozata útján a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza az EUTM RCA politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, az uniós missziós erők következő parancsnokainak kinevezéséről szóló határozatokat is beleértve. |
| --- | --- |

(1)

A (KKBP) 2016/610 határozata útján a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza az EUTM RCA politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, az uniós missziós erők következő parancsnokainak kinevezéséről szóló határozatokat is beleértve.

| (2) | A PBB 2017. december 19-én elfogadta a (KKBP) 2017/2439 határozatot (2), amellyel Hermínio TEODORO MAIO dandártábornokot nevezte ki az EUTM RCA uniós missziós erői parancsnokává. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2017. december 19-én elfogadta a (KKBP) 2017/2439 határozatot (2), amellyel Hermínio TEODORO MAIO dandártábornokot nevezte ki az EUTM RCA uniós missziós erői parancsnokává.

| (3) | Az Európai Unió Katonai Bizottsága 2019. május 15-én Éric PELTIER dandártábornok jelölésének jóváhagyását ajánlotta, akit Hermínio TEODORO MAIO dandártábornok utódjaként 2019. július 8-tól kinevezhetnének az EUTM RCA uniós missziós erői parancsnokává. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió Katonai Bizottsága 2019. május 15-én Éric PELTIER dandártábornok jelölésének jóváhagyását ajánlotta, akit Hermínio TEODORO MAIO dandártábornok utódjaként 2019. július 8-tól kinevezhetnének az EUTM RCA uniós missziós erői parancsnokává.

| (4) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2019. július 8-i hatállyal Éric PELTIER dandártábornokot nevezi ki az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) uniós missziós erőinek parancsnokává.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 19-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság

az elnök

S. FROM-EMMERSBERGER

---

(1)  
  HL L 104., 2016.4.20., 21. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/2439 határozata (2017. december 19.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről (EUTM RCA/4/2017) (HL L 344., 2017.12.23., 40. o.).

2

---

| 2019.7.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/5

---

A TANÁCS (KKBP) 2019/1114 HATÁROZATA

(2019. június 28.)

az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló 2013/354/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. július 3-án elfogadta a 2013/354/KKBP határozatot (1), amely 2013. július 1-jétől meghosszabbította az az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójának (EUPOL COPPS) megbízatását. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. július 3-án elfogadta a 2013/354/KKBP határozatot (1), amely 2013. július 1-jétől meghosszabbította az az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójának (EUPOL COPPS) megbízatását.

| (2) | A Tanács 2018. június 29-én elfogadta a 2013/354/KKBP határozat módosításáról szóló (KKBP) 2018/942 határozatot (2), amellyel 2018. július 1-jétől2019. június 30-ig meghosszabbította a határozat alkalmazását. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2018. június 29-én elfogadta a 2013/354/KKBP határozat módosításáról szóló (KKBP) 2018/942 határozatot (2), amellyel 2018. július 1-jétől2019. június 30-ig meghosszabbította a határozat alkalmazását.

| (3) | Az EUPOL COPPS stratégiai felülvizsgálata nyomán az EUPOL COPPS-t további 12 hónappal, 2020. június 30-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

Az EUPOL COPPS stratégiai felülvizsgálata nyomán az EUPOL COPPS-t további 12 hónappal, 2020. június 30-ig meg kell hosszabbítani.

| (4) | A 2013/354/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2013/354/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az EUPOL COPPS végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
| --- | --- |

(5)

Az EUPOL COPPS végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/354/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | a 12. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az EUPOL COPPS misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2019. július 1-jétől2020. június 30-ig terjedő időszakra 12 430 000 EUR.”; |
| --- | --- |

1.

a 12. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az EUPOL COPPS misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2019. július 1-jétől2020. június 30-ig terjedő időszakra 12 430 000 EUR.”;

| 2. | a 15. cikk harmadik bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Ez a határozat 2020. június 30-án hatályát veszti.” |
| --- | --- |

2.

a 15. cikk harmadik bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a határozat 2020. június 30-án hatályát veszti.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2019. július 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt brüsszelben, 2019. június 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  A Tanács 2013/354/KKBP határozata (2013. július 3.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) (HL L 185., 2013.7.4., 12. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2018/942 határozata (2018. június 29.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló 2013/354/KKBP határozat módosításáról (HL L 166., 2018.7.3., 17. o.).

2

---

| 2019.7.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/6

---

A TANÁCS (KKBP) 2019/1115 HATÁROZATA

(2019. június 28.)

az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2005. november 25-én elfogadta az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2005. november 25-én elfogadta az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | A Tanács 2018. június 29-én elfogadta a 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról szóló (KKBP) 2018/943 határozatot (2), amellyel 2019. június 30-ig meghosszabbította az együttes fellépés alkalmazását. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2018. június 29-én elfogadta a 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról szóló (KKBP) 2018/943 határozatot (2), amellyel 2019. június 30-ig meghosszabbította az együttes fellépés alkalmazását.

| (3) | Az EU BAM Rafah stratégiai felülvizsgálata nyomán az EU BAM Rafah-ot további 12 hónappal, 2020. június 30-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

Az EU BAM Rafah stratégiai felülvizsgálata nyomán az EU BAM Rafah-ot további 12 hónappal, 2020. június 30-ig meg kell hosszabbítani.

| (4) | A 2005/889/KKBP együttes fellépést ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2005/889/KKBP együttes fellépést ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az EU BAM Rafah végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
| --- | --- |

(5)

Az EU BAM Rafah végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2005/889/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:

| 1. | a 13. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az EU BAM Rafah misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2019. július 1-jétől2020. június 30-ig terjedő időszakra 2 150 000 EUR.”; |
| --- | --- |

1.

a 13. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az EU BAM Rafah misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2019. július 1-jétől2020. június 30-ig terjedő időszakra 2 150 000 EUR.”;

| 2. | a 16. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Ez a határozat 2020. június 30-án hatályát veszti.” |
| --- | --- |

2.

a 16. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a határozat 2020. június 30-án hatályát veszti.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2019. július 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  A Tanács 2005/889/KKBP együttes fellépése (2005. november 25.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról (HL L 327., 2005.12.14., 28. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2018/943 határozata (2018. június 29.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 166., 2018.7.3., 19. o.).

2

---

| 2019.7.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1116 HATÁROZATA

(2017. december 19.)

a máltai hajótéradó-rendszerrel, valamint a hajózási társaságok és részvényeseik javára végrehajtott egyéb állami intézkedésekkel kapcsolatos SA.33829. (2012/C) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2017) 8734. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután a fent hivatkozott rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1) és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | Az egyik érdekelt féltől 2011 októberében kapott panasz alapján a Bizottság egyeztetést kezdeményezett a máltai hatóságokkal a máltai hajótéradó-rendszerről és más adóintézkedésekről. A máltai hatóságokkal 2011. november és 2012. június között folytatott írásbeli és szóbeli egyeztetéseket követően a Bizottság 2012. július 26-i levelében tájékoztatta Máltát, hogy a Málta által hajózási társaságok és azok részvényesei javára végrehajtott, esetlegesen jogellenes támogatási intézkedések tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) (2). |
| --- | --- |

(1)

Az egyik érdekelt féltől 2011 októberében kapott panasz alapján a Bizottság egyeztetést kezdeményezett a máltai hatóságokkal a máltai hajótéradó-rendszerről és más adóintézkedésekről. A máltai hatóságokkal 2011. november és 2012. június között folytatott írásbeli és szóbeli egyeztetéseket követően a Bizottság 2012. július 26-i levelében tájékoztatta Máltát, hogy a Málta által hajózási társaságok és azok részvényesei javára végrehajtott, esetlegesen jogellenes támogatási intézkedések tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) (2).

2

| (2) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az eljárás megindításáról szóló határozat (3)–(30) preambulumbekezdésében meghatározott intézkedésekkel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az eljárás megindításáról szóló határozat (3)–(30) preambulumbekezdésében meghatározott intézkedésekkel kapcsolatosan.

| (3) | A Bizottsághoz a következő hat érdekelt féltől érkeztek észrevételek: az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége, a Máltai Tengerjogi Szövetség, a Norvég Hajótulajdonosok Szövetsége, a Máltai Kereskedelmi, Vállalkozási és Iparkamara, a Máltai Nemzetközi Hajózási Tanács, a Máltai Szuperjachtágazati Hálózat. A Bizottság emellett észrevételeket kapott egy, a német hajózási ágazatban dolgozó munkavállalótól is, aki a névtelenségének megőrzését kérte. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz a következő hat érdekelt féltől érkeztek észrevételek: az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége, a Máltai Tengerjogi Szövetség, a Norvég Hajótulajdonosok Szövetsége, a Máltai Kereskedelmi, Vállalkozási és Iparkamara, a Máltai Nemzetközi Hajózási Tanács, a Máltai Szuperjachtágazati Hálózat. A Bizottság emellett észrevételeket kapott egy, a német hajózási ágazatban dolgozó munkavállalótól is, aki a névtelenségének megőrzését kérte.

| (4) | Az észrevételeket a Bizottság válaszadás céljából továbbította Máltának. Málta 2012. december 15-i levelével juttatta el észrevételeit a Bizottság részére. |
| --- | --- |

(4)

Az észrevételeket a Bizottság válaszadás céljából továbbította Máltának. Málta 2012. december 15-i levelével juttatta el észrevételeit a Bizottság részére.

| (5) | Málta a 2012. október 15-i, 2012. december 21-i, 2013. február 27-i, 2013. október 31-i, 2014. március 25-i és 2015. december 24-i levelében további észrevételeket nyújtott be. |
| --- | --- |

(5)

Málta a 2012. október 15-i, 2012. december 21-i, 2013. február 27-i, 2013. október 31-i, 2014. március 25-i és 2015. december 24-i levelében további észrevételeket nyújtott be.

| (6) | Málta 2016. december 9-i levelében lemondott az EUMSZ 342. cikke és az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló 1/1958/EGK rendelet (3) 3. cikke szerinti jogáról, hogy ezt a határozatot máltai nyelven fogadtassa el, és beleegyezett abba, hogy ezt a határozatot angol nyelven fogadják el. |
| --- | --- |

(6)

Málta 2016. december 9-i levelében lemondott az EUMSZ 342. cikke és az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló 1/1958/EGK rendelet (3) 3. cikke szerinti jogáról, hogy ezt a határozatot máltai nyelven fogadtassa el, és beleegyezett abba, hogy ezt a határozatot angol nyelven fogadják el.

3

2.   AZ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE

AZ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE

| (7) | Ennek a határozat az alábbi intézkedésekre vonatkozik:






  a) | a hajótéradó-rendszer és különösen:






  i. | hajótéradóra jogosult hajók, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Ennek a határozat az alábbi intézkedésekre vonatkozik:

a)

a hajótéradó-rendszer és különösen:

i.

hajótéradóra jogosult hajók,

| ii. | a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók (4) hajótéradó-köteles jövedelmének és tevékenységeinek konkrét típusai, ideértve a hajótéradó alá vont, fő tevékenységi körön kívüli hajózási tevékenységeket is, |
| --- | --- |

ii.

a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók (4) hajótéradó-köteles jövedelmének és tevékenységeinek konkrét típusai, ideértve a hajótéradó alá vont, fő tevékenységi körön kívüli hajózási tevékenységeket is,

4

| iii. | a hajótéradó mértéke, |
| --- | --- |

iii.

a hajótéradó mértéke,

| iv. | a lobogóhoz kötöttségi követelmény, |
| --- | --- |

iv.

a lobogóhoz kötöttségi követelmény,

| v. | elhatároló intézkedések; |
| --- | --- |

v.

elhatároló intézkedések;

| b) | a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége; |
| --- | --- |

b)

a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége;

| c) | a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége; |
| --- | --- |

c)

a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége;

| d) | a hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adómentessége; |
| --- | --- |

d)

a hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adómentessége;

| e) | a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége; |
| --- | --- |

e)

a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége;

| f) | az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó bizonyos illetékek alóli mentesség. |
| --- | --- |

f)

az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó bizonyos illetékek alóli mentesség.

2.1.   A hajótéradó-rendszer

A hajótéradó-rendszer

2.1.1.   Általános alapelvek – jogosult hajók, jövedelem és tevékenységek

Általános alapelvek – jogosult hajók, jövedelem és tevékenységek

| (8) | A kereskedelmi hajózásra vonatkozó adórendelettel (5) (a továbbiakban: adórendelet) külön kiegészített és módosított kereskedelmi hajózási törvény (6) értelmében az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek hajózási tevékenységekből származó jövedelme mentesülhet a jövedelemadóról szóló törvény (7) szerinti jövedelemadó alól, amennyiben szabályszerűen megfizetnek minden vonatkozó lajstromozási díjat és hajótéradót (8). A hajótéradó fizetésének lehetősége a hajótéradó hatálya alá tartozó hajó (9) üzemeltetéséből származó jövedelemhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(8)

A kereskedelmi hajózásra vonatkozó adórendelettel (5) (a továbbiakban: adórendelet) külön kiegészített és módosított kereskedelmi hajózási törvény (6) értelmében az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek hajózási tevékenységekből származó jövedelme mentesülhet a jövedelemadóról szóló törvény (7) szerinti jövedelemadó alól, amennyiben szabályszerűen megfizetnek minden vonatkozó lajstromozási díjat és hajótéradót (8). A hajótéradó fizetésének lehetősége a hajótéradó hatálya alá tartozó hajó (9) üzemeltetéséből származó jövedelemhez kapcsolódik.

5

6

7

8

9

| (9) | A hajózási szervezet a kereskedelmi hajózási törvényben rögzített fogalommeghatározás (10) szerint olyan szervezet, amelynek fő célkitűzése az alábbiak közül egy vagy több tevékenység folytatása, feltéve, ha arra engedéllyel rendelkezik:






  „a) | az e törvény értelmében máltai hajóként lajstromba vett hajó vagy hajók tulajdonlása, (bérleti vagy egyéb jogviszony keretében történő) üzemeltetése, igazgatása és kezelése, valamint az ehhez kapcsolódó összes kiegészítő pénzügyi, biztonsági és kereskedelmi tevékenység folytatása; |
| --- | --- | --- |

(9)

A hajózási szervezet a kereskedelmi hajózási törvényben rögzített fogalommeghatározás (10) szerint olyan szervezet, amelynek fő célkitűzése az alábbiak közül egy vagy több tevékenység folytatása, feltéve, ha arra engedéllyel rendelkezik:

10

„a)

az e törvény értelmében máltai hajóként lajstromba vett hajó vagy hajók tulajdonlása, (bérleti vagy egyéb jogviszony keretében történő) üzemeltetése, igazgatása és kezelése, valamint az ehhez kapcsolódó összes kiegészítő pénzügyi, biztonsági és kereskedelmi tevékenység folytatása;

| b) | másik állam lobogója alatt lajstromozott hajó vagy hajók tulajdonlása, (bérleti vagy egyéb jogviszony keretében történő) üzemeltetése, igazgatása és kezelése, valamint az ehhez kapcsolódó összes kiegészítő pénzügyi, biztonsági és kereskedelmi tevékenység folytatása; |
| --- | --- |

b)

másik állam lobogója alatt lajstromozott hajó vagy hajók tulajdonlása, (bérleti vagy egyéb jogviszony keretében történő) üzemeltetése, igazgatása és kezelése, valamint az ehhez kapcsolódó összes kiegészítő pénzügyi, biztonsági és kereskedelmi tevékenység folytatása;

| c) | az e szakaszban meghatározott bármely célra létrehozott – máltai vagy egyéb illetőségű – szervezet részvényeinek vagy tőkerészesedésének tulajdonlása, valamint az ehhez kapcsolódó összes kiegészítő pénzügyi, biztonsági és kereskedelmi tevékenység folytatása; |
| --- | --- |

c)

az e szakaszban meghatározott bármely célra létrehozott – máltai vagy egyéb illetőségű – szervezet részvényeinek vagy tőkerészesedésének tulajdonlása, valamint az ehhez kapcsolódó összes kiegészítő pénzügyi, biztonsági és kereskedelmi tevékenység folytatása;

| d) | tőkebevonás a társaság általi hitelfelvétel, biztosítéknyújtás vagy értékpapír-kibocsátás útján, amennyiben az ilyen tevékenység az e szakaszban rögzített célkitűzések elérésére irányul az adott hajózási szervezet vagy a vállalatcsoporton belüli más hajózási szervezetek javára; [...] |
| --- | --- |

d)

tőkebevonás a társaság általi hitelfelvétel, biztosítéknyújtás vagy értékpapír-kibocsátás útján, amennyiben az ilyen tevékenység az e szakaszban rögzített célkitűzések elérésére irányul az adott hajózási szervezet vagy a vállalatcsoporton belüli más hajózási szervezetek javára; [...]

| e) | olyan egyéb tevékenységek folytatása a tengerhasznosítási ágazatban, amelyeket a miniszter a Hatóság szakvéleménye alapján, rendelet útján mindenkor a fenti célra alkalmasnak minősít.” |
| --- | --- |

e)

olyan egyéb tevékenységek folytatása a tengerhasznosítási ágazatban, amelyeket a miniszter a Hatóság szakvéleménye alapján, rendelet útján mindenkor a fenti célra alkalmasnak minősít.”

| (10) | A hajótéradó-rendszer tárgya a hajózási tevékenységekből (11) származó jövedelem. Az adórendelet értelmében gondoskodni kell a hajózási és nem hajózási tevékenységek számviteli elkülönítéséről (12). A „hajózási tevékenységek” a fogalommeghatározás szerint „nemzetközi tengeri áru- vagy személyszállítás, illetve azt esetlegesen kiegészítő vagy ahhoz esetlegesen kapcsolódó egyéb szolgáltatások nyújtása hajó részére vagy hajóval, ideértve a bármely fenti tevékenységben részt vevő hajó tulajdonlását, bérbeadását vagy bármilyen egyéb módon történő üzemeltetését, valamint az egyébként esetlegesen előírt tevékenységek folytatását.” (13) |
| --- | --- |

(10)

A hajótéradó-rendszer tárgya a hajózási tevékenységekből (11) származó jövedelem. Az adórendelet értelmében gondoskodni kell a hajózási és nem hajózási tevékenységek számviteli elkülönítéséről (12). A „hajózási tevékenységek” a fogalommeghatározás szerint „nemzetközi tengeri áru- vagy személyszállítás, illetve azt esetlegesen kiegészítő vagy ahhoz esetlegesen kapcsolódó egyéb szolgáltatások nyújtása hajó részére vagy hajóval, ideértve a bármely fenti tevékenységben részt vevő hajó tulajdonlását, bérbeadását vagy bármilyen egyéb módon történő üzemeltetését, valamint az egyébként esetlegesen előírt tevékenységek folytatását.” (13)

11

12

13

| (11) | A kereskedelmi hajózási törvény 85. szakaszának (1) bekezdése rögzíti azokat a követelményeket, amelyek teljesülése esetén a hajó „hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak” minősül, és ezáltal részt vehet a hajótéradó-rendszerben: a „hajótéradó hatálya alá tartozó hajó”„a miniszter által e törvény 85A. szakasza értelmében hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak nyilvánított hajó vagy hajózási szervezet által teljes mértékben tulajdonolt, bérbe adott, kezelt, igazgatott vagy üzemeltetett, legalább 1 000 nettó tonna hajóterű hajó”. A kereskedelmi hajózási törvény 85A. szakaszának (1) bekezdése lehetővé teszi bármilyen – így akár 1 000 nettó tonnánál kisebb hajóterű (14) – hajó „hajótéradó hatálya alá tartozó hajóvá” nyilvánítását, amely hajó ezáltal jogosulttá válik a hajótéradó-rendszerben való részvételre. A hatályos szöveg szerint erre a „folytatott műveletektől vagy kereskedelmi tevékenységtől függetlenül” lehetőség van az illetékes miniszter által „megfelelőnek ítélt” feltételek mellett. |
| --- | --- |

(11)

A kereskedelmi hajózási törvény 85. szakaszának (1) bekezdése rögzíti azokat a követelményeket, amelyek teljesülése esetén a hajó „hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak” minősül, és ezáltal részt vehet a hajótéradó-rendszerben: a „hajótéradó hatálya alá tartozó hajó”„a miniszter által e törvény 85A. szakasza értelmében hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak nyilvánított hajó vagy hajózási szervezet által teljes mértékben tulajdonolt, bérbe adott, kezelt, igazgatott vagy üzemeltetett, legalább 1 000 nettó tonna hajóterű hajó”. A kereskedelmi hajózási törvény 85A. szakaszának (1) bekezdése lehetővé teszi bármilyen – így akár 1 000 nettó tonnánál kisebb hajóterű (14) – hajó „hajótéradó hatálya alá tartozó hajóvá” nyilvánítását, amely hajó ezáltal jogosulttá válik a hajótéradó-rendszerben való részvételre. A hatályos szöveg szerint erre a „folytatott műveletektől vagy kereskedelmi tevékenységtől függetlenül” lehetőség van az illetékes miniszter által „megfelelőnek ítélt” feltételek mellett.

14

| (12) | Az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek hajózási tevékenységekből származó jövedelme mentesül a jövedelemadóról szóló törvény (15) szerinti jövedelemadó alól. |
| --- | --- |

(12)

Az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek hajózási tevékenységekből származó jövedelme mentesül a jövedelemadóról szóló törvény (15) szerinti jövedelemadó alól.

15

| (13) | Összefoglalva tehát a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó, hajótéradóra jogosult, egyúttal a jövedelemadó alól mentesülő hajók (a továbbiakban: a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók) „hajózási szervezetek által teljes mértékben tulajdonolt, bérbe adott, kezelt, igazgatott vagy üzemeltetett” (16) és hajózási tevékenységekben részt vevő hajók (17). |
| --- | --- |

(13)

Összefoglalva tehát a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó, hajótéradóra jogosult, egyúttal a jövedelemadó alól mentesülő hajók (a továbbiakban: a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók) „hajózási szervezetek által teljes mértékben tulajdonolt, bérbe adott, kezelt, igazgatott vagy üzemeltetett” (16) és hajózási tevékenységekben részt vevő hajók (17).

16

17

| (14) | Emellett a jövedelemadóról szóló törvény értelmében adómentességet élveznek a következők: engedéllyel rendelkező hajózási szervezet hajótéradó hatálya alá tartozó hajó eladásából vagy egyéb módon történő átruházásából vagy szállításakor vagy elkészültekor hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak minősülő hajó megvásárlásához fűződő jog elidegenítéséből származó bármilyen jövedelem, haszon vagy nyereség (18). |
| --- | --- |

(14)

Emellett a jövedelemadóról szóló törvény értelmében adómentességet élveznek a következők: engedéllyel rendelkező hajózási szervezet hajótéradó hatálya alá tartozó hajó eladásából vagy egyéb módon történő átruházásából vagy szállításakor vagy elkészültekor hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak minősülő hajó megvásárlásához fűződő jog elidegenítéséből származó bármilyen jövedelem, haszon vagy nyereség (18).

18

2.1.2.   A hajótéradóra jogosult jövedelem és tevékenységek konkrét típusa

A hajótéradóra jogosult jövedelem és tevékenységek konkrét típusa

2.1.2.1.   Személyzet nélküli hajóbérbeadás

| (15) | A máltai jogszabályok értelmében a személyzet nélküli hajóbérbeadásból származó összes bevétel korlátozás nélkül jogosult a hajótéradóra. |
| --- | --- |

(15)

A máltai jogszabályok értelmében a személyzet nélküli hajóbérbeadásból származó összes bevétel korlátozás nélkül jogosult a hajótéradóra.

2.1.2.2.   Időbérlet/útbérlet

| (16) | mivel a máltai jogszabályok a „hajózási szervezet” (19) fogalmát a „hajózási tevékenységek” (20) fogalmával együtt tágan határozzák meg, ezért értelmezhető úgy, hogy a személyzetért vagy műszaki irányításért felelősséggel nem tartozó, kizárólag kereskedelmi hajókezelők (tehát olyan társaságok, amelyek szállítási szerződéseket kötnek, és idő- vagy útbérlet útján más társaságokat vonnak be a szolgáltatás nyújtása céljából) is jogosultak a hajótéradóra. |
| --- | --- |

(16)

mivel a máltai jogszabályok a „hajózási szervezet” (19) fogalmát a „hajózási tevékenységek” (20) fogalmával együtt tágan határozzák meg, ezért értelmezhető úgy, hogy a személyzetért vagy műszaki irányításért felelősséggel nem tartozó, kizárólag kereskedelmi hajókezelők (tehát olyan társaságok, amelyek szállítási szerződéseket kötnek, és idő- vagy útbérlet útján más társaságokat vonnak be a szolgáltatás nyújtása céljából) is jogosultak a hajótéradóra.

19

20

| (17) | Az időbérletbe adott hajók igénybevételére a (24) preambulumbekezdésben ismertetett lobogóhoz kötöttségi követelmények vonatkoznak. Azonban jelenleg nincs kifejezett szabály, amely a hajótéradó-rendszer hatálya alá újonnan bejelentkezők EGT-lobogóval való fellobogózására vonatkozó minimumkövetelményt határozna meg. |
| --- | --- |

(17)

Az időbérletbe adott hajók igénybevételére a (24) preambulumbekezdésben ismertetett lobogóhoz kötöttségi követelmények vonatkoznak. Azonban jelenleg nincs kifejezett szabály, amely a hajótéradó-rendszer hatálya alá újonnan bejelentkezők EGT-lobogóval való fellobogózására vonatkozó minimumkövetelményt határozna meg.

| (18) | A hajólajstromozási hivatal vezetője 2012. január 6-án belső szabályzatot adott ki a máltai hajótéradó-rendszer alkalmazására való jogosultságról (a továbbiakban: a 2012. évi belső eljárási szabályzat) (21). Ez a szabályzat a flotta teljes hajóterének hányadában kifejezett korlátozásokat határoz meg az időbérletre és a hasonló tevékenységekre. Ugyanez a belső eljárási szabályzat megengedi az eltéréseket legfeljebb hároméves időtartamra:

  „A hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezés időpontjában a bérelt és a hajótéradó-rendszer hatálya alá vont hajók teljes nettó tonnatartalma nem haladja meg a jogosult hajóbérlő és az esetlegesen ugyanabba a vállalatcsoportba tartozó bármely egyéb szervezet által bérelt és üzemeltetett összes hajó teljes nettó tonnatartalmának 80 %-át. A bérelt hajó időbérletbe vagy útbérletbe vett vagy fuvarbérleti szerződés tárgyát képező hajó. Az említett hányad a 90 %-ot is elérheti, amennyiben az összes bérelt hajó közösségi lobogó alatt közlekedik, vagy azok (személyzeti és műszaki) irányítása teljes mértékben az EU/EGT területéről zajlik. A rendszer hatálya alá való bejelentkezést követően a hajóbérlő túllépheti a bérelt hajók nettó tonnatartalmának fent említett maximális hányadát, feltéve, ha ez a túllépés legfeljebb három egymást követő adóidőszakban fordul elő.” |
| --- | --- |

(18)

A hajólajstromozási hivatal vezetője 2012. január 6-án belső szabályzatot adott ki a máltai hajótéradó-rendszer alkalmazására való jogosultságról (a továbbiakban: a 2012. évi belső eljárási szabályzat) (21). Ez a szabályzat a flotta teljes hajóterének hányadában kifejezett korlátozásokat határoz meg az időbérletre és a hasonló tevékenységekre. Ugyanez a belső eljárási szabályzat megengedi az eltéréseket legfeljebb hároméves időtartamra:

21

„A hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezés időpontjában a bérelt és a hajótéradó-rendszer hatálya alá vont hajók teljes nettó tonnatartalma nem haladja meg a jogosult hajóbérlő és az esetlegesen ugyanabba a vállalatcsoportba tartozó bármely egyéb szervezet által bérelt és üzemeltetett összes hajó teljes nettó tonnatartalmának 80 %-át. A bérelt hajó időbérletbe vagy útbérletbe vett vagy fuvarbérleti szerződés tárgyát képező hajó. Az említett hányad a 90 %-ot is elérheti, amennyiben az összes bérelt hajó közösségi lobogó alatt közlekedik, vagy azok (személyzeti és műszaki) irányítása teljes mértékben az EU/EGT területéről zajlik. A rendszer hatálya alá való bejelentkezést követően a hajóbérlő túllépheti a bérelt hajók nettó tonnatartalmának fent említett maximális hányadát, feltéve, ha ez a túllépés legfeljebb három egymást követő adóidőszakban fordul elő.”

2.1.2.3.   Kiegészítő bevételek

| (19) | A teher- és személyszállítást illetően a 2012. Évi belső eljárási szabályzat részletesebben meghatározza, hogy a máltai hatóságok rendszerint mely „kiegészítő tevékenységeket” tekintik úgy, hogy azok a „hajózási tevékenységek” fogalomkörébe tartoznak. A szabályzat rögzíti, hogy általában véve „[a] jogosult hajók üzemeltetése során kínált hajóüzemeltetési szolgáltatással jelentős mértékben összefüggő vagy annak szokásos részét képező összes tevékenység feljogosít a hajótéradó-rendszer igénybevételére”. Különösen az alábbi tevékenységek tartoznak e körbe:






  a) | a tengeri személyszállítás (üdülőhajók) esetében a jogosult hajó fedélzetén folytatott szálláshely-szolgáltatási, vendéglátási, szórakoztatási és kiskereskedelmi tevékenységek, feltéve, ha ezeket a szolgáltatásokat az adott hajóval végzett tengeri utasszállítási tevékenységet kiegészítő tevékenységként nyújtják, és kivétel nélkül az adott hajó fedélzetén veszik igénybe; |
| --- | --- | --- |

(19)

A teher- és személyszállítást illetően a 2012. Évi belső eljárási szabályzat részletesebben meghatározza, hogy a máltai hatóságok rendszerint mely „kiegészítő tevékenységeket” tekintik úgy, hogy azok a „hajózási tevékenységek” fogalomkörébe tartoznak. A szabályzat rögzíti, hogy általában véve „[a] jogosult hajók üzemeltetése során kínált hajóüzemeltetési szolgáltatással jelentős mértékben összefüggő vagy annak szokásos részét képező összes tevékenység feljogosít a hajótéradó-rendszer igénybevételére”. Különösen az alábbi tevékenységek tartoznak e körbe:

a)

a tengeri személyszállítás (üdülőhajók) esetében a jogosult hajó fedélzetén folytatott szálláshely-szolgáltatási, vendéglátási, szórakoztatási és kiskereskedelmi tevékenységek, feltéve, ha ezeket a szolgáltatásokat az adott hajóval végzett tengeri utasszállítási tevékenységet kiegészítő tevékenységként nyújtják, és kivétel nélkül az adott hajó fedélzetén veszik igénybe;

| b) | irodai létesítmények üzemeltetése a hajótéradó hatálya alá tartozó hajózási tevékenységekkel összefüggésben; |
| --- | --- |

b)

irodai létesítmények üzemeltetése a hajótéradó hatálya alá tartozó hajózási tevékenységekkel összefüggésben;

| c) | jegykiadó létesítmények és utasterminálok üzemeltetése a hajótéradó hatálya alá tartozó hajózási tevékenységekkel összefüggésben (22); |
| --- | --- |

c)

jegykiadó létesítmények és utasterminálok üzemeltetése a hajótéradó hatálya alá tartozó hajózási tevékenységekkel összefüggésben (22);

22

| d) | a társaság által üzemeltetett, jogosult hajó utasai számára szervezett kirándulások, amelyeknél az utasok a rendelkezésükre bocsátott kabinokat kizárólagosan használják; |
| --- | --- |

d)

a társaság által üzemeltetett, jogosult hajó utasai számára szervezett kirándulások, amelyeknél az utasok a rendelkezésükre bocsátott kabinokat kizárólagosan használják;

| e) | a forgótőke bármilyen kamata vagy hasonló hozama, amennyiben e kamatot/hozamot az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetnek vagy tevékenységeinek a finanszírozására, illetve hajótéradó hatálya alá tartozó hajó beszerzésére vagy karbantartására fordítják. |
| --- | --- |

e)

a forgótőke bármilyen kamata vagy hasonló hozama, amennyiben e kamatot/hozamot az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetnek vagy tevékenységeinek a finanszírozására, illetve hajótéradó hatálya alá tartozó hajó beszerzésére vagy karbantartására fordítják.

| (20) | Málta szerint a (19) preambulumbekezdés a) pontjában leírt tevékenység és különösen a szolgáltatás fedélzeten történő igénybevétele úgy értelmezendő, hogy e körbe tartozik a fedélzeten még kabinnal rendelkező utasoknak értékesített árukból és nyújtott szolgáltatásokból származó összes bevétel, feltéve, ha a hajó bevétele elsősorban hagyományos tevékenységekből származik. |
| --- | --- |

(20)

Málta szerint a (19) preambulumbekezdés a) pontjában leírt tevékenység és különösen a szolgáltatás fedélzeten történő igénybevétele úgy értelmezendő, hogy e körbe tartozik a fedélzeten még kabinnal rendelkező utasoknak értékesített árukból és nyújtott szolgáltatásokból származó összes bevétel, feltéve, ha a hajó bevétele elsősorban hagyományos tevékenységekből származik.

fedélzeten még kabinnal rendelkező utasoknak

2.1.3.   A hajótéradó mértéke

A hajótéradó mértéke

| (21) | Málta egyösszegű átalány formájában számít fel éves hajótéradót (23):

  1. táblázat








  A hajó nettó tonnatartalma (nettó tonna) | Éves hajótéradó |
| --- | --- | --- |
| 0 | 2 500 | 1 000 EUR |
| 2 500 | 8 000 | 1 000 EUR, valamint 40 eurocent a tonnatartalom 2 500 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után |
| 8 000 | 10 000 | 3 200 EUR, valamint 19 eurocent a tonnatartalom 8 000 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után |
| 10 000 | 15 000 | 3 580 EUR, valamint 14 eurocent a tonnatartalom 10 000 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után |
| 15 000 | 20 000 | 4 280 EUR, valamint 12 eurocent a tonnatartalom 15 000 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után |
| 20 000 | 30 000 | 4 880 EUR, valamint 9 eurocent a tonnatartalom 20 000 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után |
| 30 000 | 50 000 | 5 780 EUR, valamint 7 eurocent a tonnatartalom 30 000 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után |
| több, mint 50 000 | 7 180 EUR, valamint 5 eurocent a tonnatartalom 50 000 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után |

(21)

Málta egyösszegű átalány formájában számít fel éves hajótéradót (23):

23

1. táblázat

1. táblázat

A hajó nettó tonnatartalma (nettó tonna)

Éves hajótéradó

0

2 500

1 000 EUR

2 500

8 000

1 000 EUR, valamint 40 eurocent a tonnatartalom 2 500 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után

8 000

10 000

3 200 EUR, valamint 19 eurocent a tonnatartalom 8 000 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után

10 000

15 000

3 580 EUR, valamint 14 eurocent a tonnatartalom 10 000 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után

15 000

20 000

4 280 EUR, valamint 12 eurocent a tonnatartalom 15 000 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után

20 000

30 000

4 880 EUR, valamint 9 eurocent a tonnatartalom 20 000 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után

30 000

50 000

5 780 EUR, valamint 7 eurocent a tonnatartalom 30 000 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után

több, mint 50 000

7 180 EUR, valamint 5 eurocent a tonnatartalom 50 000 nettó tonnát meghaladó részének minden tonnája után

| (22) | Az általános adómértéket a hajó korának függvényében kiigazítják. Az általános adómértéket csak a 10–15 éves hajóknál alkalmazzák. A 15 évnél idősebb hajók után az általános adómérték legfeljebb 50 %-ának megfelelő pótdíj fizetendő. A 0–5 éves hajóknál 30 %-os, az 5–10 éves hajóknál pedig 15 %-os csökkentést alkalmaznak (24). |
| --- | --- |

(22)

Az általános adómértéket a hajó korának függvényében kiigazítják. Az általános adómértéket csak a 10–15 éves hajóknál alkalmazzák. A 15 évnél idősebb hajók után az általános adómérték legfeljebb 50 %-ának megfelelő pótdíj fizetendő. A 0–5 éves hajóknál 30 %-os, az 5–10 éves hajóknál pedig 15 %-os csökkentést alkalmaznak (24).

24

| (23) | A kereskedelmi hajózási törvény első melléklete rögzíti, hogy „[a] miniszter az általa megfelelőnek ítélt feltételek mellettbármely hajót vagy hajóosztályt mentesítheti az e rendelet értelmében esedékes díjak teljes összegének vagy egy részének a megfizetése alól.” |
| --- | --- |

(23)

A kereskedelmi hajózási törvény első melléklete rögzíti, hogy „[a] miniszter az általa megfelelőnek ítélt feltételek mellettbármely hajót vagy hajóosztályt mentesítheti az e rendelet értelmében esedékes díjak teljes összegének vagy egy részének a megfizetése alól.”

hajóosztályt mentesítheti az e rendelet értelmében esedékes díjak teljes összegének vagy egy részének a megfizetése alól.

2.1.4.   A lobogóhoz kötöttségi követelmény

A lobogóhoz kötöttségi követelmény

| (24) | A kereskedelmi hajózási törvény 85A. szakaszának (2) bekezdése szerint a nem közösségi lobogó alatt közlekedő hajó valamely alábbi feltétel teljesülése esetén nyilvánítható a „hajótéradó hatálya alá tartozó hajóvá” (25):






  a) | az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet a teljes hajótér legalább 60 %-át közösségi lobogó alatt tulajdonolja, irányítja vagy üzemelteti; vagy |
| --- | --- | --- |

(24)

A kereskedelmi hajózási törvény 85A. szakaszának (2) bekezdése szerint a nem közösségi lobogó alatt közlekedő hajó valamely alábbi feltétel teljesülése esetén nyilvánítható a „hajótéradó hatálya alá tartozó hajóvá” (25):

25

a)

az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet a teljes hajótér legalább 60 %-át közösségi lobogó alatt tulajdonolja, irányítja vagy üzemelteti; vagy

| b) | az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet teljes hajóterének közvetlenül a hajó hajózási szervezet általi üzemeltetésének megkezdése után közösségi lobogó alá helyezett hányada nem kevesebb, mint a hajózási szervezet teljes hajóterének a vonatkoztatási időpontban (26) vagy hajókezelőknél az üzleti tevékenységük megkezdésének időpontjától (ha a vonatkoztatási időpontnál későbbi) számított egy év múlva közösségi lobogó alatt lévő hányada; vagy |
| --- | --- |

b)

az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet teljes hajóterének közvetlenül a hajó hajózási szervezet általi üzemeltetésének megkezdése után közösségi lobogó alá helyezett hányada nem kevesebb, mint a hajózási szervezet teljes hajóterének a vonatkoztatási időpontban (26) vagy hajókezelőknél az üzleti tevékenységük megkezdésének időpontjától (ha a vonatkoztatási időpontnál későbbi) számított egy év múlva közösségi lobogó alatt lévő hányada; vagy

26

| c) | a kedvezményezett társaság hajóterének közösségi lobogó alatt lévő hányada három év alatt vagy – amennyiben a társaság rövidebb ideje létezik – a hajótéradó kedvezményezettje fennállása alatt nem csökkent. |
| --- | --- |

c)

a kedvezményezett társaság hajóterének közösségi lobogó alatt lévő hányada három év alatt vagy – amennyiben a társaság rövidebb ideje létezik – a hajótéradó kedvezményezettje fennállása alatt nem csökkent.

| (25) | A nem közösségi lobogó alatt közlekedő hajó akkor is a hajótéradó-rendszer hatálya alá vonható, amennyiben nem teljesülnek a b) vagy a c) pontban meghatározott követelmények, feltéve, ha a kedvezményezett vállalja, hogy növeli vagy legalább fenntartja valamely uniós tagállam lobogója alatt azt a hajótérhányadot, amely a vonatkoztatási időpontban ilyen lobogó alá tartozott. |
| --- | --- |

(25)

A nem közösségi lobogó alatt közlekedő hajó akkor is a hajótéradó-rendszer hatálya alá vonható, amennyiben nem teljesülnek a b) vagy a c) pontban meghatározott követelmények, feltéve, ha a kedvezményezett vállalja, hogy növeli vagy legalább fenntartja valamely uniós tagállam lobogója alatt azt a hajótérhányadot, amely a vonatkoztatási időpontban ilyen lobogó alá tartozott.

2.1.5.   Elhatároló intézkedések

Elhatároló intézkedések

| (26) | A hajótéradó-rendszerre is vonatkoznak a máltai adójog visszaélés elleni általános rendelkezései, amelyek szerint az adóösszegek mesterséges csökkentését célzó rendszereket figyelmen kívül kell hagyni (27). |
| --- | --- |

(26)

A hajótéradó-rendszerre is vonatkoznak a máltai adójog visszaélés elleni általános rendelkezései, amelyek szerint az adóösszegek mesterséges csökkentését célzó rendszereket figyelmen kívül kell hagyni (27).

27

| (27) | A hajótéradó-rendszer és az általános társaságiadó-rendszer között a fizetendő adó optimalizálása céljából történő váltás lehetőségét korlátozza, hogy a hajótéradó-rendszer hatálya alóli kijelentkezés visszavonhatatlan (28). |
| --- | --- |

(27)

A hajótéradó-rendszer és az általános társaságiadó-rendszer között a fizetendő adó optimalizálása céljából történő váltás lehetőségét korlátozza, hogy a hajótéradó-rendszer hatálya alóli kijelentkezés visszavonhatatlan (28).

28

| (28) | Azokra az évekre vonatkozóan, amikor hajótéradót alkalmaz, az érintett hajózási szervezetnek külön számviteli nyilvántartást vezetnie, amelyben egyértelműen megkülönbözteti a hajózási tevékenységekkel összefüggésben felmerült kifizetéseit és bevételeit, illetve az egyéb üzleti tevékenységeivel összefüggésben keletkezett bevételeit (29). |
| --- | --- |

(28)

Azokra az évekre vonatkozóan, amikor hajótéradót alkalmaz, az érintett hajózási szervezetnek külön számviteli nyilvántartást vezetnie, amelyben egyértelműen megkülönbözteti a hajózási tevékenységekkel összefüggésben felmerült kifizetéseit és bevételeit, illetve az egyéb üzleti tevékenységeivel összefüggésben keletkezett bevételeit (29).

29

2.1.6.   A hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége

A hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége

| (29) | A hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából vagy átruházásából és hasonló műveletekből származó tőkenyereség adómentességet élvez (30). Az adómentességre nem vonatkozik korlátozás. |
| --- | --- |

(29)

A hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából vagy átruházásából és hasonló műveletekből származó tőkenyereség adómentességet élvez (30). Az adómentességre nem vonatkozik korlátozás.

30

2.1.7.   A hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adómentessége

A hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adómentessége

| (30) | Az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy „a jövedelemadóról szóló törvény értelmében további adó nem számítható fel és nem fizetendő a jövedelem után, amennyiben az adott jövedelem engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által folytatott hajózási tevékenységből származik”, és a hajózási szervezet minden rá vonatkozó díjat és adót szabályszerűen megfizetett. Ez az adómentesség a tulajdonosi lánc minden tagjára vonatkozik (31). |
| --- | --- |

(30)

Az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy „a jövedelemadóról szóló törvény értelmében további adó nem számítható fel és nem fizetendő a jövedelem után, amennyiben az adott jövedelem engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által folytatott hajózási tevékenységből származik”, és a hajózási szervezet minden rá vonatkozó díjat és adót szabályszerűen megfizetett. Ez az adómentesség a tulajdonosi lánc minden tagjára vonatkozik (31).

31

| (31) | Az általános jövedelemadó-rendszert illetően a részvényeseknek fizetett osztalékok kezelésére a jövedelemadóról szóló törvény 68. szakasza az irányadó, amely a következőképpen rendelkezik:






  „68. | (1) | a) | Az a nem máltai illetőségű személy vagy Máltán lakóhellyel rendelkező magánszemély, aki a végső adószámlán kívüli bármely más adóköteles számlán elkönyvelt nyereségből osztalékkifizetésben részesül, ezen osztalék meglétét a jövedelemadóról szóló törvény rendelkezései szerint elkészített adóbevallásban nem köteles közölni. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(31)

Az általános jövedelemadó-rendszert illetően a részvényeseknek fizetett osztalékok kezelésére a jövedelemadóról szóló törvény 68. szakasza az irányadó, amely a következőképpen rendelkezik:

„68.

(1)

a)

Az a nem máltai illetőségű személy vagy Máltán lakóhellyel rendelkező magánszemély, aki a végső adószámlán kívüli bármely más adóköteles számlán elkönyvelt nyereségből osztalékkifizetésben részesül, ezen osztalék meglétét a jövedelemadóról szóló törvény rendelkezései szerint elkészített adóbevallásban nem köteles közölni.

| b) | Az a) pontban említett jövedelem tekintetében senkinek sem lehet további adót felszámítani e törvény alapján. |
| --- | --- |

b)

Az a) pontban említett jövedelem tekintetében senkinek sem lehet további adót felszámítani e törvény alapján.

| c) | A végső adószámlán elkönyvelt osztalék további adóval nem terhelhető és senki adóköteles jövedelmébe nem számít bele, és az ilyen nyereség után közvetlenül vagy közvetve fizetett adó után adójóváírást vagy adó-visszatérítést senki nem igényelhet ...” |
| --- | --- |

c)

A végső adószámlán elkönyvelt osztalék további adóval nem terhelhető és senki adóköteles jövedelmébe nem számít bele, és az ilyen nyereség után közvetlenül vagy közvetve fizetett adó után adójóváírást vagy adó-visszatérítést senki nem igényelhet ...”

| (32) | A jövedelemadóról szóló törvény 68. szakasza a gyakorlatban azt eredményezi, hogy az osztalékként kifizetett nyereség után a részvényesek szintjén nem kell további adót fizetni. Megjegyzendő, hogy az osztalékkifizetés kedvezményezettjei bevallani sem kötelesek ezeket az osztalékokat. |
| --- | --- |

(32)

A jövedelemadóról szóló törvény 68. szakasza a gyakorlatban azt eredményezi, hogy az osztalékként kifizetett nyereség után a részvényesek szintjén nem kell további adót fizetni. Megjegyzendő, hogy az osztalékkifizetés kedvezményezettjei bevallani sem kötelesek ezeket az osztalékokat.

2.1.8.   A hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége

A hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége

| (33) | A hajózási szervezetekben tőkerészesedéssel rendelkező szervezetnek és a részvényesnek nem kell jövedelemadót fizetnie a tőkerészesedésének átruházásából származó árfolyamnyereség után, amennyiben annak a társaságnak, amelyben a tőkerészesedéssel rendelkezik, kizárólag hajózási tevékenységekre korlátozódik a tevékenysége (32). Ez az adómentesség a tulajdonosi lánc minden tagjára vonatkozik (33). |
| --- | --- |

(33)

A hajózási szervezetekben tőkerészesedéssel rendelkező szervezetnek és a részvényesnek nem kell jövedelemadót fizetnie a tőkerészesedésének átruházásából származó árfolyamnyereség után, amennyiben annak a társaságnak, amelyben a tőkerészesedéssel rendelkezik, kizárólag hajózási tevékenységekre korlátozódik a tevékenysége (32). Ez az adómentesség a tulajdonosi lánc minden tagjára vonatkozik (33).

32

33

| (34) | A jövedelemadóról szóló törvény szerint a tőkenyereség bizonyos fajtái adókötelesek. Ezek kimerítő felsorolását a jövedelemadóról szóló törvény 5. szakaszának (1) bekezdése tartalmazza, és ebbe a körbe lényegében azok a tőkenyereség-fajták tartoznak, amelyek ingatlan-, értékpapír- és társasági ügyletekből származnak. Az adóköteles tőkenyereséget összevonják az adózó egyéb jövedelmével, és vállalkozások esetében 35 %-os átalányadóval terhelik. |
| --- | --- |

(34)

A jövedelemadóról szóló törvény szerint a tőkenyereség bizonyos fajtái adókötelesek. Ezek kimerítő felsorolását a jövedelemadóról szóló törvény 5. szakaszának (1) bekezdése tartalmazza, és ebbe a körbe lényegében azok a tőkenyereség-fajták tartoznak, amelyek ingatlan-, értékpapír- és társasági ügyletekből származnak. Az adóköteles tőkenyereséget összevonják az adózó egyéb jövedelmével, és vállalkozások esetében 35 %-os átalányadóval terhelik.

| (35) | A jövedelemadóról szóló törvény 12. szakasza (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja adómentességet biztosít a nem máltai illetőségű személyeknek. Úgy rendelkezik különösen, hogy az ingatlantársaságnak nem minősülő társaság részvényeinek vagy értékpapírjainak átruházásából nem máltai illetőségű személyt megillető vagy általa elért nyereség vagy haszon adómentes, amennyiben a nyereséget élvező személy nem máltai illetőségű, és nem olyan magánszemély vagy magánszemélyek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll, aki vagy akik szokásos tartózkodási helye Máltán van. |
| --- | --- |

(35)

A jövedelemadóról szóló törvény 12. szakasza (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja adómentességet biztosít a nem máltai illetőségű személyeknek. Úgy rendelkezik különösen, hogy az ingatlantársaságnak nem minősülő társaság részvényeinek vagy értékpapírjainak átruházásából nem máltai illetőségű személyt megillető vagy általa elért nyereség vagy haszon adómentes, amennyiben a nyereséget élvező személy nem máltai illetőségű, és nem olyan magánszemély vagy magánszemélyek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll, aki vagy akik szokásos tartózkodási helye Máltán van.

2.1.9.   A hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozása után fizetendő kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége

A hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozása után fizetendő kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége

| (36) | A kereskedelmi hajózási törvény szerint egy szervezet nemcsak a Máltán vagy másik állam lobogója alatt lajstromozott hajó vagy hajók tulajdonlása, üzemeltetése, igazgatása és kezelése, valamint az ehhez kapcsolódó összes kiegészítő pénzügyi, biztonsági és kereskedelmi tevékenység folytatása (34) esetén minősül hajózási szervezetnek, hanem akkor is, ha a fő célkitűzése „a tőkebevonás hitelfelvétel, biztosítéknyújtás vagy értékpapír-kibocsátás útján, az adott hajózási szervezet vagy a vállalatcsoporton belüli más hajózási szervezetek javára” (35) vagy „olyan egyéb tevékenységek folytatása a tengerhasznosítási ágazatban, amelyeket a miniszter a Hatóság szakvéleménye alapján, rendelet útján mindenkor a fenti célra alkalmasnak minősít”, feltéve, ha a szervezet beszerezte az engedélyt a hajózási főigazgatótól. (36) |
| --- | --- |

(36)

A kereskedelmi hajózási törvény szerint egy szervezet nemcsak a Máltán vagy másik állam lobogója alatt lajstromozott hajó vagy hajók tulajdonlása, üzemeltetése, igazgatása és kezelése, valamint az ehhez kapcsolódó összes kiegészítő pénzügyi, biztonsági és kereskedelmi tevékenység folytatása (34) esetén minősül hajózási szervezetnek, hanem akkor is, ha a fő célkitűzése „a tőkebevonás hitelfelvétel, biztosítéknyújtás vagy értékpapír-kibocsátás útján, az adott hajózási szervezet vagy a vállalatcsoporton belüli más hajózási szervezetek javára” (35) vagy „olyan egyéb tevékenységek folytatása a tengerhasznosítási ágazatban, amelyeket a miniszter a Hatóság szakvéleménye alapján, rendelet útján mindenkor a fenti célra alkalmasnak minősít”, feltéve, ha a szervezet beszerezte az engedélyt a hajózási főigazgatótól. (36)

34

35

36

| (37) | Az adórendelet 3. szakaszának (2) bekezdése rögzíti, hogy a jövedelemadóról szóló törvény szerinti adó nem terheli az engedéllyel rendelkező, a kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakaszának (1) bekezdése értelmében vett hajózási szervezetek tevékenységének finanszírozásával vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajó finanszírozásával összefüggésben fizetendő kamatot vagy egyéb jövedelmet. E rendelkezés értelmében az adómentesség csak a máltai illetőségű engedéllyel rendelkező bankokra, hitelintézetekre és pénzügyi intézményekre vonatkozik, és csak akkor kerül kiadásra, ha ezt az illetékes hatóságoktól kifejezetten kérik. |
| --- | --- |

(37)

Az adórendelet 3. szakaszának (2) bekezdése rögzíti, hogy a jövedelemadóról szóló törvény szerinti adó nem terheli az engedéllyel rendelkező, a kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakaszának (1) bekezdése értelmében vett hajózási szervezetek tevékenységének finanszírozásával vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajó finanszírozásával összefüggésben fizetendő kamatot vagy egyéb jövedelmet. E rendelkezés értelmében az adómentesség csak a máltai illetőségű engedéllyel rendelkező bankokra, hitelintézetekre és pénzügyi intézményekre vonatkozik, és csak akkor kerül kiadásra, ha ezt az illetékes hatóságoktól kifejezetten kérik.

| (38) | A pénzügyi intézmények által a hajótulajdonosoknak, valamint a hajóüzemeltetéssel, hajókezeléssel vagy hajóigazgatással foglalkozó szervezeteknek nyújtott hitelek és biztosítékok ezért a vonatkozó tevékenységekből származó nyereség tekintetében esetlegesen mentesülhetnek a jövedelemadóról szóló törvény szerinti jövedelemadó alól (37). |
| --- | --- |

(38)

A pénzügyi intézmények által a hajótulajdonosoknak, valamint a hajóüzemeltetéssel, hajókezeléssel vagy hajóigazgatással foglalkozó szervezeteknek nyújtott hitelek és biztosítékok ezért a vonatkozó tevékenységekből származó nyereség tekintetében esetlegesen mentesülhetnek a jövedelemadóról szóló törvény szerinti jövedelemadó alól (37).

37

| (39) | A máltai hatóságok megerősítették, hogy Málta Európai Unióhoz való csatlakozása óta a hajó vagy hajók tulajdonlásával, (bérleti vagy egyéb jogviszony keretében történő) üzemeltetésével, igazgatásával és kezelésével foglalkozó szervezeteken kívül más szervezetek számára nem adtak ki engedélyt, továbbá egyetlen, a kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakaszának (1) bekezdése szerinti bank, hitelintézet vagy pénzügyi intézmény sem élt ilyen mentességgel. |
| --- | --- |

(39)

A máltai hatóságok megerősítették, hogy Málta Európai Unióhoz való csatlakozása óta a hajó vagy hajók tulajdonlásával, (bérleti vagy egyéb jogviszony keretében történő) üzemeltetésével, igazgatásával és kezelésével foglalkozó szervezeteken kívül más szervezetek számára nem adtak ki engedélyt, továbbá egyetlen, a kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakaszának (1) bekezdése szerinti bank, hitelintézet vagy pénzügyi intézmény sem élt ilyen mentességgel.

hajó vagy hajók tulajdonlásával, (bérleti vagy egyéb jogviszony keretében történő) üzemeltetésével, igazgatásával és kezelésével

2.1.10.   Okiratok és átruházási ügyletek illetékmentessége

Okiratok és átruházási ügyletek illetékmentessége

| (40) | Az okiratok és az átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény (38) a forgalomképes értékpapírok, az ingatlanok, az árveréses értékesítési ügyletek és a biztosítási kötvények átruházására vonatkozik. A forgalomképes értékpapírok a fogalommeghatározás szerint „a társaság részvénytőkéjéből való részesedést és a társaságot megtestesítő okiratokat” jelentik (39). |
| --- | --- |

(40)

Az okiratok és az átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény (38) a forgalomképes értékpapírok, az ingatlanok, az árveréses értékesítési ügyletek és a biztosítási kötvények átruházására vonatkozik. A forgalomképes értékpapírok a fogalommeghatározás szerint „a társaság részvénytőkéjéből való részesedést és a társaságot megtestesítő okiratokat” jelentik (39).

38

39

| (41) | Az adórendelet (40) rögzíti, hogy nem terheli illeték i. a hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak a kereskedelmi hajózási törvény szerinti lajstromba vételét; ii. az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet értékpapírjának vagy részesedésének kibocsátását vagy juttatását; iii. az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet értékpapírjának vagy részesedésének megvásárlását, elidegenítését vagy átruházását; iv. a hajótéradó hatálya alá tartozó hajó eladását vagy átruházását; v. a hajóra vagy hajózási szervezetre vonatkozó vagy ahhoz kapcsolódó jelzálog vagy egyéb teher alapítását, átruházását vagy törlését; vi. a hajó feletti jog vagy részesedés átruházását vagy kötelezettség átvállalását. |
| --- | --- |

(41)

Az adórendelet (40) rögzíti, hogy nem terheli illeték i. a hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak a kereskedelmi hajózási törvény szerinti lajstromba vételét; ii. az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet értékpapírjának vagy részesedésének kibocsátását vagy juttatását; iii. az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet értékpapírjának vagy részesedésének megvásárlását, elidegenítését vagy átruházását; iv. a hajótéradó hatálya alá tartozó hajó eladását vagy átruházását; v. a hajóra vagy hajózási szervezetre vonatkozó vagy ahhoz kapcsolódó jelzálog vagy egyéb teher alapítását, átruházását vagy törlését; vi. a hajó feletti jog vagy részesedés átruházását vagy kötelezettség átvállalását.

40

| (42) | Az okiratok és az átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény (41) a forgalomképes értékpapírért járó ellenszolgáltatás összegét vagy értékét vagy – ha magasabb – a forgalomképes értékpapír tényleges értékét alapul véve száz eurónként kéteurós illetékkel terheli az értékpapírügyleteket. |
| --- | --- |

(42)

Az okiratok és az átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény (41) a forgalomképes értékpapírért járó ellenszolgáltatás összegét vagy értékét vagy – ha magasabb – a forgalomképes értékpapír tényleges értékét alapul véve száz eurónként kéteurós illetékkel terheli az értékpapírügyleteket.

41

| (43) | Ugyanakkor nem terheli illeték az értékpapírokat érintő ügyleteket azon társaságok esetében, amelyeknél a törzsrészvénytőke, a szavazati jogok és a nyereséghez fűződő jogok több mint fele olyan személyeket illet meg, akik nem máltai illetőségűek, és sem közvetlenül, sem közvetve nem állnak máltai illetőségű személy tulajdonában vagy ellenőrzése alatt, feltéve, hogy a társaság többségben Máltán kívül rendelkezik üzleti érdekeltségekkel (42). |
| --- | --- |

(43)

Ugyanakkor nem terheli illeték az értékpapírokat érintő ügyleteket azon társaságok esetében, amelyeknél a törzsrészvénytőke, a szavazati jogok és a nyereséghez fűződő jogok több mint fele olyan személyeket illet meg, akik nem máltai illetőségűek, és sem közvetlenül, sem közvetve nem állnak máltai illetőségű személy tulajdonában vagy ellenőrzése alatt, feltéve, hogy a társaság többségben Máltán kívül rendelkezik üzleti érdekeltségekkel (42).

42

| (44) | Általában véve tehermentesek még a vállalatcsoport szerkezetátalakítása keretében végrehajtott csoporton belüli átruházási ügyletek (43). Emellett nagy számban vannak még további adómentességek, amelyek többnyire a jelentős nemzetközi érdekeltségekkel rendelkező különféle jogi személyekre vonatkoznak, de más körülmények között, például kollektív befektetési szervezetek esetén is előfordulnak. |
| --- | --- |

(44)

Általában véve tehermentesek még a vállalatcsoport szerkezetátalakítása keretében végrehajtott csoporton belüli átruházási ügyletek (43). Emellett nagy számban vannak még további adómentességek, amelyek többnyire a jelentős nemzetközi érdekeltségekkel rendelkező különféle jogi személyekre vonatkoznak, de más körülmények között, például kollektív befektetési szervezetek esetén is előfordulnak.

43

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (45) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségbe vonta a 2.1–2.8. szakaszban ismertetett intézkedéseknek a belső piaccal és különösen a tengeri szállítási iránymutatással (44) való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(45)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségbe vonta a 2.1–2.8. szakaszban ismertetett intézkedéseknek a belső piaccal és különösen a tengeri szállítási iránymutatással (44) való összeegyeztethetőségét.

44

| (46) | A hajótéradó-intézkedésekkel kapcsolatosan a Bizottság a következő kételyeket fogalmazta meg:






  a) | A tengeri szállítási iránymutatás a hajótéradó alkalmazási körét a tengeri szállításra használt hajókra korlátozza azzal, hogy a tengeri szállítás „tengeri áru- és személyszállítást” jelent (45). A kereskedelmi hajózási törvény azonban a jelek szerint nem tükrözte ezt a fogalommeghatározást. Ezenkívül a máltai rendszer mérlegelési jogkörrel ruházza fel a minisztert, hogy a kereskedelmi hajózási törvényben rögzített általános követelményektől eltérjen. A Bizottság úgy vélte, hogy a tengeri szállításban részt nem vevő hajókból származó nyereség tekintetében nem engedhető meg a hajótéradó alkalmazása. Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a halászhajók, a pontonok, az uszályok, a jachtok, az üdülőhajók, a pontonok és az olajfúró tornyok is jogosultnak tűnnek a máltai hajótéradó-rendszer igénybevételére, ugyanakkor kétségbe vonta ennek indokoltságát. |
| --- | --- | --- |

(46)

A hajótéradó-intézkedésekkel kapcsolatosan a Bizottság a következő kételyeket fogalmazta meg:

a)

A tengeri szállítási iránymutatás a hajótéradó alkalmazási körét a tengeri szállításra használt hajókra korlátozza azzal, hogy a tengeri szállítás „tengeri áru- és személyszállítást” jelent (45). A kereskedelmi hajózási törvény azonban a jelek szerint nem tükrözte ezt a fogalommeghatározást. Ezenkívül a máltai rendszer mérlegelési jogkörrel ruházza fel a minisztert, hogy a kereskedelmi hajózási törvényben rögzített általános követelményektől eltérjen. A Bizottság úgy vélte, hogy a tengeri szállításban részt nem vevő hajókból származó nyereség tekintetében nem engedhető meg a hajótéradó alkalmazása. Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a halászhajók, a pontonok, az uszályok, a jachtok, az üdülőhajók, a pontonok és az olajfúró tornyok is jogosultnak tűnnek a máltai hajótéradó-rendszer igénybevételére, ugyanakkor kétségbe vonta ennek indokoltságát.

tengeri áru- és személyszállítást

45

| b) | A kiszolgáló/segédhajókra, vontatóhajókra és kotróhajókra vonatkozó egyértelmű rendelkezések hiánya miatt további kételyek merültek fel a Bizottság részéről azzal kapcsolatosan, hogy a tengeri szállítási iránymutatásban foglalt szabályok teljesülnek-e. |
| --- | --- |

b)

A kiszolgáló/segédhajókra, vontatóhajókra és kotróhajókra vonatkozó egyértelmű rendelkezések hiánya miatt további kételyek merültek fel a Bizottság részéről azzal kapcsolatosan, hogy a tengeri szállítási iránymutatásban foglalt szabályok teljesülnek-e.

| c) | A hajók eladásából származó tőkenyereséget illetően a Bizottság kétségbe vonta, hogy a mentességet élvező ügyletek tárgyát kizárólag olyan hajók képezték, amelyeket hajózási társaságok akkor vásároltak meg vagy adtak el, amikor a hajótéradó hatálya alá tartoztak. |
| --- | --- |

c)

A hajók eladásából származó tőkenyereséget illetően a Bizottság kétségbe vonta, hogy a mentességet élvező ügyletek tárgyát kizárólag olyan hajók képezték, amelyeket hajózási társaságok akkor vásároltak meg vagy adtak el, amikor a hajótéradó hatálya alá tartoztak.

| d) | A Bizottság úgy vélte, hogy a kiegészítő tevékenységek jogosultságára vonatkozó egyértelmű korlátozások hiánya összeegyeztethetetlen támogatás nyújtásához vezethet, különösen bizonyos áruk üdülőhajó fedélzetén történő értékesítése esetén. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság úgy vélte, hogy a kiegészítő tevékenységek jogosultságára vonatkozó egyértelmű korlátozások hiánya összeegyeztethetetlen támogatás nyújtásához vezethet, különösen bizonyos áruk üdülőhajó fedélzetén történő értékesítése esetén.

| e) | Az egyértelműen jogosult tevékenységekben részt vevő hajókat illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az adókedvezményeket nem szabad kiterjeszteni mindazokra a piaci szereplőkre, akik az ilyen hajókban valamilyen módon érdekeltek. A hajótéradót nem vehetik igénybe a tengeri szállítási tevékenységet nem végző hajóbérbeadók. Ezenkívül a Bizottság kételyeket fogalmazott meg azzal kapcsolatosan, hogy az időbérlők és hasonló társaságok korlátozás nélkül jogosultak a hajótéradó igénybevételére. |
| --- | --- |

e)

Az egyértelműen jogosult tevékenységekben részt vevő hajókat illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az adókedvezményeket nem szabad kiterjeszteni mindazokra a piaci szereplőkre, akik az ilyen hajókban valamilyen módon érdekeltek. A hajótéradót nem vehetik igénybe a tengeri szállítási tevékenységet nem végző hajóbérbeadók. Ezenkívül a Bizottság kételyeket fogalmazott meg azzal kapcsolatosan, hogy az időbérlők és hasonló társaságok korlátozás nélkül jogosultak a hajótéradó igénybevételére.

| f) | A Bizottság kétségeit fejezi ki a tekintetben, hogy az adó mértéke minden esetben összhangban van-e a Bizottság által korábban más tagállamok tekintetében elfogadott mértékhez. |
| --- | --- |

f)

A Bizottság kétségeit fejezi ki a tekintetben, hogy az adó mértéke minden esetben összhangban van-e a Bizottság által korábban más tagállamok tekintetében elfogadott mértékhez.

| g) | A Bizottság kétségbe vonta, hogy a lobogóhoz kötöttségi követelmények és az elhatároló intézkedések elégségesek. |
| --- | --- |

g)

A Bizottság kétségbe vonta, hogy a lobogóhoz kötöttségi követelmények és az elhatároló intézkedések elégségesek.

| h) | A Bizottság megkérdőjelezte a hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adóügyi megítélését. |
| --- | --- |

h)

A Bizottság megkérdőjelezte a hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adóügyi megítélését.

| i) | A Bizottság emellett azt is megkérdőjelezte, hogy a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége összeegyeztethető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

i)

A Bizottság emellett azt is megkérdőjelezte, hogy a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége összeegyeztethető-e a belső piaccal.

| j) | A Bizottság továbbá az okiratok és elidegenítési ügyletek illetékéről szóló törvény hatálya alóli mentességek belső piaccal való összeegyeztethetőségét is megkérdőjelezte. Ezekkel a mentességekkel a jelek szerint olyan gazdasági szereplők is élhetnek, akik nem feltétlenül valódi hajózási társaságok (nevezetesen részvényesek). |
| --- | --- |

j)

A Bizottság továbbá az okiratok és elidegenítési ügyletek illetékéről szóló törvény hatálya alóli mentességek belső piaccal való összeegyeztethetőségét is megkérdőjelezte. Ezekkel a mentességekkel a jelek szerint olyan gazdasági szereplők is élhetnek, akik nem feltétlenül valódi hajózási társaságok (nevezetesen részvényesek).

| k) | Végül pedig a Bizottság megállapította, hogy a hajók eladásából és a hajózási társaságok finanszírozásából származó nyereség jövedelemadó-mentessége nincs összhangban a tengeri szállítási iránymutatás rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

k)

Végül pedig a Bizottság megállapította, hogy a hajók eladásából és a hajózási társaságok finanszírozásából származó nyereség jövedelemadó-mentessége nincs összhangban a tengeri szállítási iránymutatás rendelkezéseivel.

4.   MÁLTA ÉSZREVÉTELEI ÉS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI

MÁLTA ÉSZREVÉTELEI ÉS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI

4.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (47) | Málta hangsúlyozta, hogy a hajótéradó alkalmazása során mindig a tisztességes verseny és a tengeri szállítási iránymutatás tiszteletben tartására törekedett. |
| --- | --- |

(47)

Málta hangsúlyozta, hogy a hajótéradó alkalmazása során mindig a tisztességes verseny és a tengeri szállítási iránymutatás tiszteletben tartására törekedett.

| (48) | A máltai rendszer a gyakorlatban mindig a Bizottság által hajótéradóra jogosultként elismert hajókra (lényegében a nemzetközi áru- és személyszállítást végző hajókra) korlátozódott. A hajótéradó hatálya kiegészítő szolgáltatásokra, például finanszírozásra és közvetítésre nem terjedt ki. |
| --- | --- |

(48)

A máltai rendszer a gyakorlatban mindig a Bizottság által hajótéradóra jogosultként elismert hajókra (lényegében a nemzetközi áru- és személyszállítást végző hajókra) korlátozódott. A hajótéradó hatálya kiegészítő szolgáltatásokra, például finanszírozásra és közvetítésre nem terjedt ki.

| (49) | A máltai lobogó alatt lajstromozott hajók bruttó tonnatartalma 2015. december végén 66,2 millió volt (több mint 3 000 hajó). A máltai lobogó alatt közlekedő flotta Málta tengerhasznosítási tevékenységének alapvető eleme, és lényegesen befolyásolja az ország teljes tengerhasznosítási ágazatának gazdasági életképességét, különös tekintettel arra, hogy Málta az Unió külső határán elhelyezkedő kis sziget, és ez az ágazat multiplikátorhatást fejt ki a máltai gazdaságban. |
| --- | --- |

(49)

A máltai lobogó alatt lajstromozott hajók bruttó tonnatartalma 2015. december végén 66,2 millió volt (több mint 3 000 hajó). A máltai lobogó alatt közlekedő flotta Málta tengerhasznosítási tevékenységének alapvető eleme, és lényegesen befolyásolja az ország teljes tengerhasznosítási ágazatának gazdasági életképességét, különös tekintettel arra, hogy Málta az Unió külső határán elhelyezkedő kis sziget, és ez az ágazat multiplikátorhatást fejt ki a máltai gazdaságban.

| (50) | Ezt össze kell vetni azzal a ténnyel, hogy 2015 végén 462 hajó tartozott a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá, és ezeknek a hajóknak a teljes hajótere 10,4 millió bruttó tonna volt. |
| --- | --- |

(50)

Ezt össze kell vetni azzal a ténnyel, hogy 2015 végén 462 hajó tartozott a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá, és ezeknek a hajóknak a teljes hajótere 10,4 millió bruttó tonna volt.

| (51) | Ezek a máltai hajótéradó-rendszerben részt vevő hajók két, norvég lobogó alatt közlekedő hajó kivételével mind a máltai lobogó alatt közlekednek. Egyik szóban forgó hajót sem harmadik személynek történő, személyzet nélküli hajóbérbeadás vagy időbérlet/útbérlet keretében üzemeltetik. |
| --- | --- |

(51)

Ezek a máltai hajótéradó-rendszerben részt vevő hajók két, norvég lobogó alatt közlekedő hajó kivételével mind a máltai lobogó alatt közlekednek. Egyik szóban forgó hajót sem harmadik személynek történő, személyzet nélküli hajóbérbeadás vagy időbérlet/útbérlet keretében üzemeltetik.

| (52) | A Málta parti tengerén kereskedelmi célból üzemeltetett hajókra nem terjed ki a máltai hajótéradó-rendszer hatálya. Ezek a hajók főként kikötői műveletekben vesznek részt, például tüzelőanyag-ellátási tevékenységeket folytatnak, szállítást végeznek és üdülési célú hajóutakat teljesítenek, ezáltal számos máltai tengerésznek adnak munkát. |
| --- | --- |

(52)

A Málta parti tengerén kereskedelmi célból üzemeltetett hajókra nem terjed ki a máltai hajótéradó-rendszer hatálya. Ezek a hajók főként kikötői műveletekben vesznek részt, például tüzelőanyag-ellátási tevékenységeket folytatnak, szállítást végeznek és üdülési célú hajóutakat teljesítenek, ezáltal számos máltai tengerésznek adnak munkát.

| (53) | Különbséget kell tenni a Málta parti tengerén turisták/teheráru szállítását végző, kereskedelmi üzemeltetésű hajók és a nemzetközi kereskedelemben részt vevő hajók között. Csak az utóbbiak jogosultak a máltai hajótéradó-rendszer igénybevételére. |
| --- | --- |

(53)

Különbséget kell tenni a Málta parti tengerén turisták/teheráru szállítását végző, kereskedelmi üzemeltetésű hajók és a nemzetközi kereskedelemben részt vevő hajók között. Csak az utóbbiak jogosultak a máltai hajótéradó-rendszer igénybevételére.

4.2.   A hajótéradó-rendszer

A hajótéradó-rendszer

4.2.1.   Hajótéradóra jogosult hajók

Hajótéradóra jogosult hajók

4.2.1.1.   Általános észrevételek

| (54) | A kereskedelmi hajózási törvény első melléklete szerint hajótéradó fizetendő a Máltán lajstromba vett összes hajó, így a halászhajók és a kedvtelési célú jachtok után is. |
| --- | --- |

(54)

A kereskedelmi hajózási törvény első melléklete szerint hajótéradó fizetendő a Máltán lajstromba vett összes hajó, így a halászhajók és a kedvtelési célú jachtok után is.

| (55) | Málta ugyanakkor leszögezi, hogy nem az összes hajótípus jogosult részt venni „hajótéradó hatálya alá tartozó hajóként” a hajótéradó-rendszerben. Ez vonatkozik például a halászhajókra és a kedvtelési célú jachtokra. Az ilyen hajókat tulajdonló, üzemeltető vagy kezelő, engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek sem jogosultak a hajótéradó-rendszer igénybevételére azon nyereség tekintetében, amelyre ilyen hajók révén tesznek szert. |
| --- | --- |

(55)

Málta ugyanakkor leszögezi, hogy nem az összes hajótípus jogosult részt venni „hajótéradó hatálya alá tartozó hajóként” a hajótéradó-rendszerben. Ez vonatkozik például a halászhajókra és a kedvtelési célú jachtokra. Az ilyen hajókat tulajdonló, üzemeltető vagy kezelő, engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek sem jogosultak a hajótéradó-rendszer igénybevételére azon nyereség tekintetében, amelyre ilyen hajók révén tesznek szert.

| (56) | Máltán a hajózási tevékenységeket nem végző hajók, például a halászhajók és a kedvtelési célú jachtok esetében a kereskedelmi hajózási törvény szerinti, hajótéralapú lajstromozási díjon és éves díjon túlmenően jövedelemadót is fizetni kell adóköteles jövedelmük után. Az említett díjakat és adókat „hajótéradónak” is nevezik Máltán, de csak a Málta által korábban „hajótéradó hatálya alá tartozó hajóknak” nevezett hajóknál kell a hajótéradó-rendszer szerinti hajótéradót fizetni a jövedelemadóról szóló törvény szerinti jövedelemadó helyett. |
| --- | --- |

(56)

Máltán a hajózási tevékenységeket nem végző hajók, például a halászhajók és a kedvtelési célú jachtok esetében a kereskedelmi hajózási törvény szerinti, hajótéralapú lajstromozási díjon és éves díjon túlmenően jövedelemadót is fizetni kell adóköteles jövedelmük után. Az említett díjakat és adókat „hajótéradónak” is nevezik Máltán, de csak a Málta által korábban „hajótéradó hatálya alá tartozó hajóknak” nevezett hajóknál kell a hajótéradó-rendszer szerinti hajótéradót fizetni a jövedelemadóról szóló törvény szerinti jövedelemadó helyett.

| (57) | Az adórendelet csak a „hajózási tevékenységekből” származó jövedelem tekintetében biztosít jövedelemadó-mentességet. A 2012. évi belső eljárási szabályzat több olyan hajót is felsorol, amely nem jogosult a rendes jövedelemadó helyett hajótéradóra, mivel az ilyen hajókból származó jövedelem nem minősül „hajózási tevékenységekből” származó jövedelemnek. Különösen a halászhajók, a kedvtelési célú jachtok, a tengeri szállításra nem használt, helyhez kötött tengeri létesítmények (köztük az olajfúró tornyok), a nem óceánjáró vontatóhajók, a nem önjáró úszódaruk, valamint a fő rendeltetésük szerint szerencsejáték-szolgáltatásokat nyújtó, illetve kaszinóként üzemelő hajók tartoznak e körbe. Emellett a mozgó szigetek és a pontonok sem jogosítanak a rendes jövedelemadó alóli mentességre. Mindezen hajók után egyszerűen lajstromozási díjat és éves díjat kell fizetni a hajóterük alapján, amit „hajótéradónak” neveznek ugyan, de nem mentesít a rendes jövedelemadó alól. |
| --- | --- |

(57)

Az adórendelet csak a „hajózási tevékenységekből” származó jövedelem tekintetében biztosít jövedelemadó-mentességet. A 2012. évi belső eljárási szabályzat több olyan hajót is felsorol, amely nem jogosult a rendes jövedelemadó helyett hajótéradóra, mivel az ilyen hajókból származó jövedelem nem minősül „hajózási tevékenységekből” származó jövedelemnek. Különösen a halászhajók, a kedvtelési célú jachtok, a tengeri szállításra nem használt, helyhez kötött tengeri létesítmények (köztük az olajfúró tornyok), a nem óceánjáró vontatóhajók, a nem önjáró úszódaruk, valamint a fő rendeltetésük szerint szerencsejáték-szolgáltatásokat nyújtó, illetve kaszinóként üzemelő hajók tartoznak e körbe. Emellett a mozgó szigetek és a pontonok sem jogosítanak a rendes jövedelemadó alóli mentességre. Mindezen hajók után egyszerűen lajstromozási díjat és éves díjat kell fizetni a hajóterük alapján, amit „hajótéradónak” neveznek ugyan, de nem mentesít a rendes jövedelemadó alól.

| (58) | Málta kijelentette, hogy a félreértések elkerülése érdekében a későbbiekben nem nevezi „hajótéradónak” a halászhajók és hasonló, nem jogosult hajók után fizetendő lajstromozási díjat és éves díjat. |
| --- | --- |

(58)

Málta kijelentette, hogy a félreértések elkerülése érdekében a későbbiekben nem nevezi „hajótéradónak” a halászhajók és hasonló, nem jogosult hajók után fizetendő lajstromozási díjat és éves díjat.

| (59) | Abból, hogy az illetékes Miniszter mérlegelési jogkörrel rendelkezik az 1000 nettó tonnánál kisebb hajóterű hajók hajótéradó-rendszerbe való befogadását illetően, nem következik az, hogy a hajózási tevékenységeket nem végző hajókat is a hajótéradó hatálya alá lehetne vonni. A mérlegelési jogkör ellenére teljesülnie kell annak a feltételnek, hogy a hajónak nemzetközi áru- és személyszállítást kell végeznie. |
| --- | --- |

(59)

Abból, hogy az illetékes Miniszter mérlegelési jogkörrel rendelkezik az 1000 nettó tonnánál kisebb hajóterű hajók hajótéradó-rendszerbe való befogadását illetően, nem következik az, hogy a hajózási tevékenységeket nem végző hajókat is a hajótéradó hatálya alá lehetne vonni. A mérlegelési jogkör ellenére teljesülnie kell annak a feltételnek, hogy a hajónak nemzetközi áru- és személyszállítást kell végeznie.

| (60) | Az egyértelműség kedvéért Málta a következőképpen átfogalmazza a kereskedelmi hajózási törvény 85A. szakaszának (1) bekezdését: „A miniszter a pénzügyminiszter egyetértésével és az e rendelet alapján megfelelőnek ítélt feltételek mellett hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak nyilváníthatja a nettó tonnatartalomtól függetlenül bármely hajót, amely hajózási tevékenységeket végez”. |
| --- | --- |

(60)

Az egyértelműség kedvéért Málta a következőképpen átfogalmazza a kereskedelmi hajózási törvény 85A. szakaszának (1) bekezdését: „A miniszter a pénzügyminiszter egyetértésével és az e rendelet alapján megfelelőnek ítélt feltételek mellett hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak nyilváníthatja a nettó tonnatartalomtól függetlenül bármely hajót, amely hajózási tevékenységeket végez”.

| (61) | Máltán ez idáig csak a 2. táblázatban szereplő kategóriákba tartozó hajóknál fogadták el a hajótéradóra való jogosultságot (egyúttal pedig a rendes jövedelemadó alóli mentességet). A 2. táblázat emellett a flotta 2015. évi összetételét is tartalmazza.

  2. táblázat







  Hajótípus | A hajótéradó hatálya alá tartozó hajók teljes száma
  (2015. december) |
| --- | --- | --- |
| uszály | 7 |
| ömlesztett árut szállító hajó | 113 |
| járműszállító hajó | 5 |
| cementszállító hajó | 2 |
| kereskedelmi célú jacht (46) | 29 |
| konténerszállító hajó | 12 |
| általános teherhajó | 120 |
| személyhajó | 24 |
| roll-on/roll-off (ro/ro) hajó | 5 |
| segédhajó (47) | 3 |
| tartályhajó | 155 |
| vontatóhajó | 2 |
| ÖSSZESEN | 477 |

(61)

Máltán ez idáig csak a 2. táblázatban szereplő kategóriákba tartozó hajóknál fogadták el a hajótéradóra való jogosultságot (egyúttal pedig a rendes jövedelemadó alóli mentességet). A 2. táblázat emellett a flotta 2015. évi összetételét is tartalmazza.

2. táblázat

2. táblázat

Hajótípus

A hajótéradó hatálya alá tartozó hajók teljes száma

(2015. december)

uszály

7

ömlesztett árut szállító hajó

113

járműszállító hajó

5

cementszállító hajó

2

kereskedelmi célú jacht (46)

46

29

konténerszállító hajó

12

általános teherhajó

120

személyhajó

24

roll-on/roll-off (ro/ro) hajó

5

segédhajó (47)

47

3

tartályhajó

155

vontatóhajó

2

ÖSSZESEN

ÖSSZESEN

477

477

| (62) | Málta megerősítette, hogy a rendes jövedelemadó alól mentesülő hajók (a továbbiakban: a máltai hajótéradó hatálya alá tartozó flotta) 100 %-ban uniós, illetve EGT-lobogó alatt közlekedik, illetve lajstromozott (48), és 2004 óta egyetlen, nem uniós, illetve EGT-lobogó alatt közlekedő hajó sem volt a hajótéradó hatálya alá tartozó flottában. |
| --- | --- |

(62)

Málta megerősítette, hogy a rendes jövedelemadó alól mentesülő hajók (a továbbiakban: a máltai hajótéradó hatálya alá tartozó flotta) 100 %-ban uniós, illetve EGT-lobogó alatt közlekedik, illetve lajstromozott (48), és 2004 óta egyetlen, nem uniós, illetve EGT-lobogó alatt közlekedő hajó sem volt a hajótéradó hatálya alá tartozó flottában.

48

| (63) | Ami a hajóteret illeti, a máltai hajótéradó hatálya alá tartozó flotta bruttó tonnatartalma megközelítőleg 10,4 millió tonna volt 2015 végén, ami a Máltán lajstromozott hajók kevesebb mint 20 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(63)

Ami a hajóteret illeti, a máltai hajótéradó hatálya alá tartozó flotta bruttó tonnatartalma megközelítőleg 10,4 millió tonna volt 2015 végén, ami a Máltán lajstromozott hajók kevesebb mint 20 %-át teszi ki.

| (64) | Málta vállalta, hogy a hajótéradó-rendszerre jogosult hajók körét a továbbiakban is azokra a hajókra korlátozza, amelyek nemzetközi tengeri áru- vagy személyszállítást végeznek, vagy olyan egyéb hajózási tevékenységeket folytatnak, amelyeknél a Bizottság korábban jóváhagyta, hogy azok a tengeri szállítási iránymutatás értelmében más tagállamok kérelmére hajótéradóra jogosítanak. |
| --- | --- |

(64)

Málta vállalta, hogy a hajótéradó-rendszerre jogosult hajók körét a továbbiakban is azokra a hajókra korlátozza, amelyek nemzetközi tengeri áru- vagy személyszállítást végeznek, vagy olyan egyéb hajózási tevékenységeket folytatnak, amelyeknél a Bizottság korábban jóváhagyta, hogy azok a tengeri szállítási iránymutatás értelmében más tagállamok kérelmére hajótéradóra jogosítanak.

| (65) | Málta továbbá előírja majd, hogy csak valódi hajózási szervezetek lesznek jogosultak hajótéradóra a rendszer alapján, pontosabban megfogalmazva azok a szervezetek, amelyek kockázatokat és felelősséget vállaltak i. a tengeri szállítási iránymutatásban (49) foglalt meghatározás szerinti tengeri szállítást végző hajó üzemeltetésével (például a műszaki irányítással és a személyzet biztosításával kapcsolatos felelősség) vagy ii. a tengeri szállítási iránymutatásban meghatározott tengeri szállítás folytatásával összefüggésben (többek között a bizonyos feltételek mellett személyzettel együtt bérelt hajókkal (50)). |
| --- | --- |

(65)

Málta továbbá előírja majd, hogy csak valódi hajózási szervezetek lesznek jogosultak hajótéradóra a rendszer alapján, pontosabban megfogalmazva azok a szervezetek, amelyek kockázatokat és felelősséget vállaltak i. a tengeri szállítási iránymutatásban (49) foglalt meghatározás szerinti tengeri szállítást végző hajó üzemeltetésével (például a műszaki irányítással és a személyzet biztosításával kapcsolatos felelősség) vagy ii. a tengeri szállítási iránymutatásban meghatározott tengeri szállítás folytatásával összefüggésben (többek között a bizonyos feltételek mellett személyzettel együtt bérelt hajókkal (50)).

49

50

4.2.1.2.   A hajótéradó alkalmazása uszályokra

| (66) | A „nemzetközi áruszállítást” nem végző uszályok nem jogosultak a máltai hajótéradó-rendszerben való részvételre, függetlenül attól, hogy önjáróak-e vagy sem. A nyílt tengeri hajózásra tervezett és rendeltetésszerűen használt, egyúttal nemzetközi tengeri szállítást végző uszályok jogosultak lehetnek a máltai hajótéradó-rendszerben való részvételre. Erre olyan teherárunál lehet szükség, amely szokványos hajókkal nem szállítható. |
| --- | --- |

(66)

A „nemzetközi áruszállítást” nem végző uszályok nem jogosultak a máltai hajótéradó-rendszerben való részvételre, függetlenül attól, hogy önjáróak-e vagy sem. A nyílt tengeri hajózásra tervezett és rendeltetésszerűen használt, egyúttal nemzetközi tengeri szállítást végző uszályok jogosultak lehetnek a máltai hajótéradó-rendszerben való részvételre. Erre olyan teherárunál lehet szükség, amely szokványos hajókkal nem szállítható.

| (67) | Az energiaiparban az uszályok szokványos hajókon nem szállítható alkatrészek, például horgonyok, csövek és láncok szállítására szolgálnak. Az új fúró- és kitermelőszigetek, valamint fúrótornyok alkotóelemeit is uszályokkal szállítják. Más uszályok mélytengeri csővezetékek fektetéséhez vagy nagyon nagy teherbírású daruk és árbocdaruk telepítéséhez szállítanak felszereléseket. A nem önjáró uszályokat erőművek szénnel való ellátására is használják. |
| --- | --- |

(67)

Az energiaiparban az uszályok szokványos hajókon nem szállítható alkatrészek, például horgonyok, csövek és láncok szállítására szolgálnak. Az új fúró- és kitermelőszigetek, valamint fúrótornyok alkotóelemeit is uszályokkal szállítják. Más uszályok mélytengeri csővezetékek fektetéséhez vagy nagyon nagy teherbírású daruk és árbocdaruk telepítéséhez szállítanak felszereléseket. A nem önjáró uszályokat erőművek szénnel való ellátására is használják.

4.2.1.3.   A hajótéradó alkalmazása üdülőhajókra

| (68) | Az üdülőhajók (személyhajók) jogosultak a máltai hajótéradó-rendszerben való részvételre. Málta rámutatott arra, hogy Ciprus, az Egyesült Királyság, Dánia, Franciaország, Hollandia, Írország, Németország, Norvégia és Olaszország is jogosult hajónak tekinti az üdülőhajókat, amennyiben azokat elsődlegesen nem szerencsejáték-szolgáltatások nyújtására, kaszinó üzemeltetésére vagy hasonló, nem hajózási célokra használják. |
| --- | --- |

(68)

Az üdülőhajók (személyhajók) jogosultak a máltai hajótéradó-rendszerben való részvételre. Málta rámutatott arra, hogy Ciprus, az Egyesült Királyság, Dánia, Franciaország, Hollandia, Írország, Németország, Norvégia és Olaszország is jogosult hajónak tekinti az üdülőhajókat, amennyiben azokat elsődlegesen nem szerencsejáték-szolgáltatások nyújtására, kaszinó üzemeltetésére vagy hasonló, nem hajózási célokra használják.

| (69) | Az ágazat rendkívül előnyös az uniós tengerészeti klaszter számára, és jelentős hozzáadott értéket termel számos tagállamnak. Az ágazatban kiélezett nemzetközi verseny zajlik, és nagyszámú szakképzett és szakértő munkavállaló dolgozik. |
| --- | --- |

(69)

Az ágazat rendkívül előnyös az uniós tengerészeti klaszter számára, és jelentős hozzáadott értéket termel számos tagállamnak. Az ágazatban kiélezett nemzetközi verseny zajlik, és nagyszámú szakképzett és szakértő munkavállaló dolgozik.

4.2.1.4.   A hajótéradó alkalmazása kereskedelmi célú jachtokra

| (70) | A nemzetközi személyszállításban használt kereskedelmi célú jachtok jogosultak lehetnek a hajótéradó-rendszerben való részvételre, amennyiben kereskedelmi célú jachtként lajstromozzák őket Máltán. Legfeljebb 12 utas (51) kereskedelmi célú szállítását kell végezniük, és szigorú biztonsági és üzemeltetési előírásoknak kell megfelelniük. A kereskedelmi célú jachtként tanúsított jachtok egyenértékűnek minősülnek a kisméretű személyhajókkal, mivel közlekedhetnek nemzetközi vizeken. A kereskedelmi célú jachtokra vonatkozó máltai kódex (52) határozza meg azokat a műszaki előírásokat, amelyeket a kereskedelmi célú jachtoknak teljesíteniük kell, hogy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak minősüljenek. Ezek az előírások egyenértékűek a nemzetközi egyezményekben, például az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezményben (SOLAS-egyezmény) és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezményben (MARPOL-egyezmény) rögzített, a kereskedelmi hajók építését és üzemeltetését szabályozó előírásokkal (53). A kereskedelmi célú jachtokra vonatkozó többi jogosultsági feltétel megegyezik a más típusú hajóknál alkalmazott feltételekkel. |
| --- | --- |

(70)

A nemzetközi személyszállításban használt kereskedelmi célú jachtok jogosultak lehetnek a hajótéradó-rendszerben való részvételre, amennyiben kereskedelmi célú jachtként lajstromozzák őket Máltán. Legfeljebb 12 utas (51) kereskedelmi célú szállítását kell végezniük, és szigorú biztonsági és üzemeltetési előírásoknak kell megfelelniük. A kereskedelmi célú jachtként tanúsított jachtok egyenértékűnek minősülnek a kisméretű személyhajókkal, mivel közlekedhetnek nemzetközi vizeken. A kereskedelmi célú jachtokra vonatkozó máltai kódex (52) határozza meg azokat a műszaki előírásokat, amelyeket a kereskedelmi célú jachtoknak teljesíteniük kell, hogy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak minősüljenek. Ezek az előírások egyenértékűek a nemzetközi egyezményekben, például az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezményben (SOLAS-egyezmény) és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezményben (MARPOL-egyezmény) rögzített, a kereskedelmi hajók építését és üzemeltetését szabályozó előírásokkal (53). A kereskedelmi célú jachtokra vonatkozó többi jogosultsági feltétel megegyezik a más típusú hajóknál alkalmazott feltételekkel.

51

52

53

| (71) | A kereskedelmi célú jachtok tulajdonosai jachtkezelő társaságokkal külső hajókezelési megállapodást kötnek. Az adórendelet megengedi, hogy a tulajdonosok és a hajókezelők is jogosultak legyenek a hajótéradó-rendszerben való részvételre. Ez idáig nem fordult elő, hogy a kereskedelmi hajózási törvény szerint lajstromba vett kereskedelmi célú jacht tulajdonosa és kezelője is igénybe vegye a rendszert. |
| --- | --- |

(71)

A kereskedelmi célú jachtok tulajdonosai jachtkezelő társaságokkal külső hajókezelési megállapodást kötnek. Az adórendelet megengedi, hogy a tulajdonosok és a hajókezelők is jogosultak legyenek a hajótéradó-rendszerben való részvételre. Ez idáig nem fordult elő, hogy a kereskedelmi hajózási törvény szerint lajstromba vett kereskedelmi célú jacht tulajdonosa és kezelője is igénybe vegye a rendszert.

| (72) | A kereskedelmi célú jachtok nemzetközi ágazatában kiélezett verseny folyik, és az Európai Unió, illetve az EGT területén lajstromba vett jachtok egyre nagyobb vetélytársává válnak azok a kereskedelmi célú jachtok, amelyek üzemeltetői az EGT-n kívüli illetőségűek. Harmadik országok társaságiadó-kedvezményekkel ösztönzik a jachtok ottani lajstromba vételét. |
| --- | --- |

(72)

A kereskedelmi célú jachtok nemzetközi ágazatában kiélezett verseny folyik, és az Európai Unió, illetve az EGT területén lajstromba vett jachtok egyre nagyobb vetélytársává válnak azok a kereskedelmi célú jachtok, amelyek üzemeltetői az EGT-n kívüli illetőségűek. Harmadik országok társaságiadó-kedvezményekkel ösztönzik a jachtok ottani lajstromba vételét.

4.2.1.5.   A hajótéradó alkalmazása vontató- és kotróhajókra

| (73) | Amennyiben engedéllyel rendelkező hajózási szervezet a hajótéradó hatálya alá tartozó vontatóhajóból tesz szert jövedelemre, csak a „hajózási tevékenységekből” származó jövedelme tekintetében jogosult a hajótéradó-rendszer igénybevételére. A kikötőn belül nyújtott vontatási szolgáltatások nem tartoznak a hajótéradó-rendszer hatálya alá. A vontatóhajók csak akkor jogosultak, ha megállapítást nyer, hogy üzemidejük túlnyomó részében nemzetközi áruszállítást végeznek, tiszteletbe tartva a tengeri szállítási iránymutatásban rögzített 50 %-os küszöbértéket (54). |
| --- | --- |

(73)

Amennyiben engedéllyel rendelkező hajózási szervezet a hajótéradó hatálya alá tartozó vontatóhajóból tesz szert jövedelemre, csak a „hajózási tevékenységekből” származó jövedelme tekintetében jogosult a hajótéradó-rendszer igénybevételére. A kikötőn belül nyújtott vontatási szolgáltatások nem tartoznak a hajótéradó-rendszer hatálya alá. A vontatóhajók csak akkor jogosultak, ha megállapítást nyer, hogy üzemidejük túlnyomó részében nemzetközi áruszállítást végeznek, tiszteletbe tartva a tengeri szállítási iránymutatásban rögzített 50 %-os küszöbértéket (54).

54

| (74) | A 2012. évi belső eljárási szabályzat kizárja a nem óceánjáró vontatóhajókat a hajótéradó-rendszer hatálya alól, és egyértelműen megfogalmazza, hogy az előre meg nem határozott hajók nem egyszerűen jogosultak a hajótéradó-rendszerben való részvételre, hanem meg kell felelniük az adórendeletben rögzített követelményeknek. Az új kereskedelmi hajózási adórendelet tervezete kifejezett rendelkezést tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a vontatóhajók és a kotróhajók csak akkor lehetnek jogosultak, ha az EU, illetve az EGT területén vették lajstromba őket. Ez a követelmény ugyan korábban nem volt egyértelműen megfogalmazva, ennek ellenére mindig teljesült. |
| --- | --- |

(74)

A 2012. évi belső eljárási szabályzat kizárja a nem óceánjáró vontatóhajókat a hajótéradó-rendszer hatálya alól, és egyértelműen megfogalmazza, hogy az előre meg nem határozott hajók nem egyszerűen jogosultak a hajótéradó-rendszerben való részvételre, hanem meg kell felelniük az adórendeletben rögzített követelményeknek. Az új kereskedelmi hajózási adórendelet tervezete kifejezett rendelkezést tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a vontatóhajók és a kotróhajók csak akkor lehetnek jogosultak, ha az EU, illetve az EGT területén vették lajstromba őket. Ez a követelmény ugyan korábban nem volt egyértelműen megfogalmazva, ennek ellenére mindig teljesült.

| (75) | Málta vállalta, hogy a vontatási és kotrási tevékenységeket illetően átülteti a tengeri szállítási iránymutatásban szereplő pontos megfogalmazást a megfelelő szövegekbe. |
| --- | --- |

(75)

Málta vállalta, hogy a vontatási és kotrási tevékenységeket illetően átülteti a tengeri szállítási iránymutatásban szereplő pontos megfogalmazást a megfelelő szövegekbe.

4.2.1.6.   A hajótéradó alkalmazása kiszolgáló hajókra

| (76) | Málta előadta, hogy csak néhány kiszolgáló/segédhajó tartozott a hajótéradó-rendszer hatálya alá. Ezek többcélú/darabáru-rakományt szállító hajók voltak (55). |
| --- | --- |

(76)

Málta előadta, hogy csak néhány kiszolgáló/segédhajó tartozott a hajótéradó-rendszer hatálya alá. Ezek többcélú/darabáru-rakományt szállító hajók voltak (55).

55

| (77) | Málta szerint a kiszolgáló/segédhajók az alábbi szempontokból ugyanazon működési és szabályozási keret hatálya alá tartoznak, mint a (tengeri szállítási iránymutatás értelmében) tengeri szállítást végző hajók:






  a) | műszaki követelmények, ideértve a hajószerkezetre, a biztonságra és a környezetvédelemre irányadó összes nemzetközi jogi eszközt és előírást, valamint az osztályozási szabályokat; |
| --- | --- | --- |

(77)

Málta szerint a kiszolgáló/segédhajók az alábbi szempontokból ugyanazon működési és szabályozási keret hatálya alá tartoznak, mint a (tengeri szállítási iránymutatás értelmében) tengeri szállítást végző hajók:

a)

műszaki követelmények, ideértve a hajószerkezetre, a biztonságra és a környezetvédelemre irányadó összes nemzetközi jogi eszközt és előírást, valamint az osztályozási szabályokat;

| b) | személyzet biztosítása: e hajók személyzetét a nemzetközi – kereskedelmi hajókra is vonatkozó – jogszabályok, különösen a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezménye (az STCW-egyezmény) és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Tengerészeti Munkaügyi Egyezménye szerint kell biztosítani; az e hajók fedélzetén foglalkoztatott tengerészekre ugyanazok a képzési követelmények, valamint munka- és életkörülmények vonatkoznak, mint a hagyományos kereskedelmi hajók fedélzetén foglalkoztatott tengerészekre; |
| --- | --- |

b)

személyzet biztosítása: e hajók személyzetét a nemzetközi – kereskedelmi hajókra is vonatkozó – jogszabályok, különösen a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezménye (az STCW-egyezmény) és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Tengerészeti Munkaügyi Egyezménye szerint kell biztosítani; az e hajók fedélzetén foglalkoztatott tengerészekre ugyanazok a képzési követelmények, valamint munka- és életkörülmények vonatkoznak, mint a hagyományos kereskedelmi hajók fedélzetén foglalkoztatott tengerészekre;

| c) | jogi környezet: az e hajókat üzemeltető hajótulajdonosokra azonos jogi korlátok vonatkoznak a biztonság, a baleset vagy környezetszennyezés iránti felelősség és a versenyszabályok tekintetében. |
| --- | --- |

c)

jogi környezet: az e hajókat üzemeltető hajótulajdonosokra azonos jogi korlátok vonatkoznak a biztonság, a baleset vagy környezetszennyezés iránti felelősség és a versenyszabályok tekintetében.

| (78) | A kiszolgáló hajók nemzetközi versenyben olyan vetélytársak hajóival kerülnek szembe, akik alacsonyabb bért fizetnek a személyzetnek, alacsonyabb adót kell fizetniük, kisebb terjedelmű karbantartási programmal rendelkeznek stb. |
| --- | --- |

(78)

A kiszolgáló hajók nemzetközi versenyben olyan vetélytársak hajóival kerülnek szembe, akik alacsonyabb bért fizetnek a személyzetnek, alacsonyabb adót kell fizetniük, kisebb terjedelmű karbantartási programmal rendelkeznek stb.

| (79) | Ezenkívül a szervizhajók ugyanúgy hozzájárulnak a tengeri szállítási iránymutatásban meghatározott célkitűzések eléréséhez, mint más (kereskedelmi) hajók. Előmozdítják a tengerészeti klaszter fejlődését, és kedvező hatást gyakorolnak a foglalkoztatásra és a tengerészeti szakismeretekre az Európai Unióban. |
| --- | --- |

(79)

Ezenkívül a szervizhajók ugyanúgy hozzájárulnak a tengeri szállítási iránymutatásban meghatározott célkitűzések eléréséhez, mint más (kereskedelmi) hajók. Előmozdítják a tengerészeti klaszter fejlődését, és kedvező hatást gyakorolnak a foglalkoztatásra és a tengerészeti szakismeretekre az Európai Unióban.

| (80) | Málta vállalta, hogy a jogosult hajók körét azokra a hajókra korlátozza, amelyek a tengeri szállítási iránymutatás szerinti nemzetközi tengeri áru- vagy személyszállítást végeznek. |
| --- | --- |

(80)

Málta vállalta, hogy a jogosult hajók körét azokra a hajókra korlátozza, amelyek a tengeri szállítási iránymutatás szerinti nemzetközi tengeri áru- vagy személyszállítást végeznek.

| (81) | Málta megjegyezte, hogy a Bizottság már elfogadta a kábelfektető, a csőfektető, a kutató- és a daruhajók hajótéradóra való jogosultságát (56). |
| --- | --- |

(81)

Málta megjegyezte, hogy a Bizottság már elfogadta a kábelfektető, a csőfektető, a kutató- és a daruhajók hajótéradóra való jogosultságát (56).

56

4.2.2.   Hajótéradó hatálya alá vonható jövedelem

Hajótéradó hatálya alá vonható jövedelem

4.2.2.1.   A tengeri szállítással összefüggésben nyújtott kiegészítő szolgáltatások jogosultsága

| (82) | A „hajózási tevékenységek” adórendelet 85. szakaszának (1) bekezdésében szereplő fogalommeghatározásában említett „kiegészítő tevékenységek” fogalmát mindig úgy értelmezték, hogy szoros kapcsolatnak kell lennie a nemzetközi áru- és személyszállítás, illetve a kiegészítő tevékenység között. Eseti alapon kell vizsgálni, hogy egy adott tevékenység kiegészítő tevékenységnek minősül-e. |
| --- | --- |

(82)

A „hajózási tevékenységek” adórendelet 85. szakaszának (1) bekezdésében szereplő fogalommeghatározásában említett „kiegészítő tevékenységek” fogalmát mindig úgy értelmezték, hogy szoros kapcsolatnak kell lennie a nemzetközi áru- és személyszállítás, illetve a kiegészítő tevékenység között. Eseti alapon kell vizsgálni, hogy egy adott tevékenység kiegészítő tevékenységnek minősül-e.

| (83) | Annak megállapításához, hogy egy tevékenység kiegészítő jellegű-e, figyelembe kell venni az OECD adóügyi modellegyezménye 8. cikkéhez fűzött magyarázatot (a továbbiakban: a magyarázat), különösen annak 4.2. pontját, amely rögzíti, hogy a nemzetközi szállítás keretében a kiegészítő műveletekből származó jövedelem olyan tevékenységekből szerzett jövedelem, amelyek „[a hajók nemzetközi forgalomban való üzemeltetéséhez] viszonyítva csekély hozzájárulást nyújtanak, és olyan szorosan összefüggnek az adott művelettel, hogy nem tekinthető a vállalkozás különálló üzleti tevékenységének vagy jövedelemforrásának”. |
| --- | --- |

(83)

Annak megállapításához, hogy egy tevékenység kiegészítő jellegű-e, figyelembe kell venni az OECD adóügyi modellegyezménye 8. cikkéhez fűzött magyarázatot (a továbbiakban: a magyarázat), különösen annak 4.2. pontját, amely rögzíti, hogy a nemzetközi szállítás keretében a kiegészítő műveletekből származó jövedelem olyan tevékenységekből szerzett jövedelem, amelyek „[a hajók nemzetközi forgalomban való üzemeltetéséhez] viszonyítva csekély hozzájárulást nyújtanak, és olyan szorosan összefüggnek az adott művelettel, hogy nem tekinthető a vállalkozás különálló üzleti tevékenységének vagy jövedelemforrásának”.

| (84) | Málta hangsúlyozta, hogy rendszerint a jegyárban foglalt különféle kiegészítő szolgáltatások is a személyszállítás részét képezik. E körbe tartozik a hálóhely és az étkeztetés biztosítása, valamint a hajóút során az utas által elvárt egyéb szolgáltatások, például a beszállási és kiszállási szolgáltatások. A nagy személyhajók utasai filmvetítési, fürdőzési, fodrászati és más hasonló szolgáltatásokat is elvárnak. Az ilyen szolgáltatások és a helyi kirándulási szolgáltatások a hajózási tevékenységet kiegészítő tevékenységeknek tekintendők, amennyiben az adott szolgáltatás a szokásos piaci feltételek mellett beszerzett szolgáltatás. Málta továbbá kiemelte, hogy jogi követelmény vonatkozik arra, hogy az üdülőhajók fedélzetén működő üzletek zárva tartsanak, amíg a hajók a kikötőben tartózkodnak. |
| --- | --- |

(84)

Málta hangsúlyozta, hogy rendszerint a jegyárban foglalt különféle kiegészítő szolgáltatások is a személyszállítás részét képezik. E körbe tartozik a hálóhely és az étkeztetés biztosítása, valamint a hajóút során az utas által elvárt egyéb szolgáltatások, például a beszállási és kiszállási szolgáltatások. A nagy személyhajók utasai filmvetítési, fürdőzési, fodrászati és más hasonló szolgáltatásokat is elvárnak. Az ilyen szolgáltatások és a helyi kirándulási szolgáltatások a hajózási tevékenységet kiegészítő tevékenységeknek tekintendők, amennyiben az adott szolgáltatás a szokásos piaci feltételek mellett beszerzett szolgáltatás. Málta továbbá kiemelte, hogy jogi követelmény vonatkozik arra, hogy az üdülőhajók fedélzetén működő üzletek zárva tartsanak, amíg a hajók a kikötőben tartózkodnak.

| (85) | Az üdülőhajók üzemeltetőinek fő bevételi forrása a jegyeladás, és a fedélzeten keletkező bevételek kiegészítő jellegűek, ugyanakkor kulcsfontosságúak a személyszállítási tevékenység fenntarthatóságához. Az ágazati jelentésekben szereplő becslések szerint az üdülőhajók bevételének nagyobb része (legalább 60 %-a) jegyeladásból származik. |
| --- | --- |

(85)

Az üdülőhajók üzemeltetőinek fő bevételi forrása a jegyeladás, és a fedélzeten keletkező bevételek kiegészítő jellegűek, ugyanakkor kulcsfontosságúak a személyszállítási tevékenység fenntarthatóságához. Az ágazati jelentésekben szereplő becslések szerint az üdülőhajók bevételének nagyobb része (legalább 60 %-a) jegyeladásból származik.

| (86) | A 2012. évi belső eljárási szabályzat kifejezetten kizárja a hajótéradó-rendszerből „a fő rendeltetésük szerint általában szárazföldön kínált árukat értékesítő vagy szolgáltatásokat nyújtó hajókat (például úszó szállodák, áruházak és éttermek)”, valamint az úszó vagy utazó kaszinókat. A hajótéradó-rendszerbe bevont 26 személyhajó közül 17 nem nyújt kaszinószolgáltatást, és nem értékesít luxuscikkeket. |
| --- | --- |

(86)

A 2012. évi belső eljárási szabályzat kifejezetten kizárja a hajótéradó-rendszerből „a fő rendeltetésük szerint általában szárazföldön kínált árukat értékesítő vagy szolgáltatásokat nyújtó hajókat (például úszó szállodák, áruházak és éttermek)”, valamint az úszó vagy utazó kaszinókat. A hajótéradó-rendszerbe bevont 26 személyhajó közül 17 nem nyújt kaszinószolgáltatást, és nem értékesít luxuscikkeket.

| (87) | Málta vállalta, hogy az új kereskedelmi hajózási adórendelet hatálybalépésekor kifejezetten kizár több olyan tevékenységet, amely szárazföldön működő társaságok szolgáltatásaival verseng, ezért nem jogosít fel a hajótéradó-rendszer igénybevételére. E tevékenységek közé tartozik az utasoknak szokásosan nem kínált áruk és szolgáltatások – például személygépkocsik, háztartási készülékek vagy állatok – fedélzeten történő értékesítése, valamint olyan hajós üdülések, amelyeknél a hajó közben a kikötőben marad, és tengeri szállítás nem történik. |
| --- | --- |

(87)

Málta vállalta, hogy az új kereskedelmi hajózási adórendelet hatálybalépésekor kifejezetten kizár több olyan tevékenységet, amely szárazföldön működő társaságok szolgáltatásaival verseng, ezért nem jogosít fel a hajótéradó-rendszer igénybevételére. E tevékenységek közé tartozik az utasoknak szokásosan nem kínált áruk és szolgáltatások – például személygépkocsik, háztartási készülékek vagy állatok – fedélzeten történő értékesítése, valamint olyan hajós üdülések, amelyeknél a hajó közben a kikötőben marad, és tengeri szállítás nem történik.

| (88) | Málta ezenkívül azt is vállalta, hogy a kiegészítő tevékenységekből származó bevételeket az egyes hajók bruttó bevételének 50 %-ában maximalizálja. Ennek betartását az adott csoportba tartozó mindegyik hajó esetében az adóhatóság ellenőrzi. |
| --- | --- |

(88)

Málta ezenkívül azt is vállalta, hogy a kiegészítő tevékenységekből származó bevételeket az egyes hajók bruttó bevételének 50 %-ában maximalizálja. Ennek betartását az adott csoportba tartozó mindegyik hajó esetében az adóhatóság ellenőrzi.

| (89) | A hajótéradó hatálya alá vonható, korlátozás tárgyát képező kiegészítő tevékenységek közé tartoznak majd a következők:






  „a) | utas- vagy áruszállítás az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajó fedélzetén történő szállítástól eltérő módon, amennyiben






  i. | egyetlen szerződést kötöttek az ügyféllel olyan hajóútra, amelynek a hajótéradó hatálya alá tartozó hajón való utazás is a részét képezi; valamint |
| --- | --- | --- | --- |

(89)

A hajótéradó hatálya alá vonható, korlátozás tárgyát képező kiegészítő tevékenységek közé tartoznak majd a következők:

„a)

utas- vagy áruszállítás az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajó fedélzetén történő szállítástól eltérő módon, amennyiben

i.

egyetlen szerződést kötöttek az ügyféllel olyan hajóútra, amelynek a hajótéradó hatálya alá tartozó hajón való utazás is a részét képezi; valamint

| ii. | az út fennmaradó részére vonatkozóan a szállítási szolgáltatást az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet vásárolja meg vagy szerzi be oly módon, mintha a szolgáltatásnyújtás két, egymástól független vállalkozás között történne; |
| --- | --- |

ii.

az út fennmaradó részére vonatkozóan a szállítási szolgáltatást az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet vásárolja meg vagy szerzi be oly módon, mintha a szolgáltatásnyújtás két, egymástól független vállalkozás között történne;

| b) | rendszerint tengerjáró személyhajók által ügyfelek részére nyújtott értékesítési szolgáltatások és egyéb lehetőségek, ideértve az alábbiakat:






  i. | szeszes italok, parfümök és dohánytermékek értékesítése; |
| --- | --- | --- |

b)

rendszerint tengerjáró személyhajók által ügyfelek részére nyújtott értékesítési szolgáltatások és egyéb lehetőségek, ideértve az alábbiakat:

i.

szeszes italok, parfümök és dohánytermékek értékesítése;

| ii. | valutaváltás a személyes kiadások fedezése céljából; |
| --- | --- |

ii.

valutaváltás a személyes kiadások fedezése céljából;

| iii. | egészségügyi és szépségápolási, valamint fürdőzési és wellness-szolgáltatások; |
| --- | --- |

iii.

egészségügyi és szépségápolási, valamint fürdőzési és wellness-szolgáltatások;

| c) | a személy- vagy áruszállítással közvetlenül összefüggő igazgatási és biztosítási szolgáltatások, többek között egyetlen, a hajótéradó hatálya alá tartozó hajón való utazást is magában foglaló hajóútra vonatkozó szerződés alapján; |
| --- | --- |

c)

a személy- vagy áruszállítással közvetlenül összefüggő igazgatási és biztosítási szolgáltatások, többek között egyetlen, a hajótéradó hatálya alá tartozó hajón való utazást is magában foglaló hajóútra vonatkozó szerződés alapján;

| d) | az ügyfélnek egyetlen szerződés keretében értékesített üdülési szolgáltatás nyújtása, amennyiben:






  i. | az üdülés az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajón való utazást is magában foglal, a fennmaradó része pedig szárazföldön történik (a továbbiakban: a szárazföldi rész); |
| --- | --- | --- |

d)

az ügyfélnek egyetlen szerződés keretében értékesített üdülési szolgáltatás nyújtása, amennyiben:

i.

az üdülés az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajón való utazást is magában foglal, a fennmaradó része pedig szárazföldön történik (a továbbiakban: a szárazföldi rész);

| ii. | a szárazföldi részre vonatkozóan a szállítási szolgáltatást az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet szokásos piaci feltételek mellett nyújtott szolgáltatás igénybevételével vásárolja meg vagy szerzi be; |
| --- | --- |

ii.

a szárazföldi részre vonatkozóan a szállítási szolgáltatást az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet szokásos piaci feltételek mellett nyújtott szolgáltatás igénybevételével vásárolja meg vagy szerzi be;

| e) | az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajón szállított áru be- és kirakodása, valamint a kizárólag e célokra használt létesítmények engedéllyel rendelkező hajózási szervezet általi biztosítása; |
| --- | --- |

e)

az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajón szállított áru be- és kirakodása, valamint a kizárólag e célokra használt létesítmények engedéllyel rendelkező hajózási szervezet általi biztosítása;

| f) | az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajón szállított áruk egyesítése vagy megbontása közvetlenül a hajóút előtt vagy után, amennyiben a tevékenység nem árufuvarozással kapcsolatos; |
| --- | --- |

f)

az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajón szállított áruk egyesítése vagy megbontása közvetlenül a hajóút előtt vagy után, amennyiben a tevékenység nem árufuvarozással kapcsolatos;

| g) | az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajón szállított áru ideiglenes elhelyezése a rakparton vagy a rakpartnál, amennyiben a tevékenység nem képezi hosszú távú tárolási művelet részét; |
| --- | --- |

g)

az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajón szállított áru ideiglenes elhelyezése a rakparton vagy a rakpartnál, amennyiben a tevékenység nem képezi hosszú távú tárolási művelet részét;

| h) | konténerek bérbeadása vagy biztosítása ügyfeleknek az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajón szállítandó áruk számára; |
| --- | --- |

h)

konténerek bérbeadása vagy biztosítása ügyfeleknek az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajón szállítandó áruk számára;

| i) | a társaság által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajó utasai számára szervezett kirándulások, amelyeknél az utasok a rendelkezésükre bocsátott kabinokat kizárólagosan használják;” |
| --- | --- |

i)

a társaság által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó hajó utasai számára szervezett kirándulások, amelyeknél az utasok a rendelkezésükre bocsátott kabinokat kizárólagosan használják;”

| (90) | Ezenkívül az alábbi kiegészítő tevékenységekből származó bevételekre vonatkozik a korlátozás:






  a) | reklám és marketing, amennyiben a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók fedélzetén lévő reklámfelület értékesítéséről van szó; valamint |
| --- | --- | --- |

(90)

Ezenkívül az alábbi kiegészítő tevékenységekből származó bevételekre vonatkozik a korlátozás:

a)

reklám és marketing, amennyiben a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók fedélzetén lévő reklámfelület értékesítéséről van szó; valamint

| b) | a rendszerint tengerjáró személyhajók által az ügyfelek fedélzeten történő szórakoztatása céljából kínált fogadási vagy szerencsejáték-lehetőségek, valamint a rendszerint tengerjáró hajók utasainak kínált luxuscikkek ilyen utasoknak való értékesítése, amennyiben az ilyen tevékenységekből származó árbevétel nem éri el a hajótéradó hatálya alá tartozó hajó bruttó bevételének 25 %-át. |
| --- | --- |

b)

a rendszerint tengerjáró személyhajók által az ügyfelek fedélzeten történő szórakoztatása céljából kínált fogadási vagy szerencsejáték-lehetőségek, valamint a rendszerint tengerjáró hajók utasainak kínált luxuscikkek ilyen utasoknak való értékesítése, amennyiben az ilyen tevékenységekből származó árbevétel nem éri el a hajótéradó hatálya alá tartozó hajó bruttó bevételének 25 %-át.

| (91) | A 2012. évi belső eljárási szabályzat szerint a Máltán jelenleg hajótéradó hatálya alá tartozó, nem hajóhoz kötött kiegészítő tevékenységek közé i. a jegykiadó létesítmények és utasterminálok hajótéradó hatálya alá tartozó hajózási tevékenységekkel összefüggésben való üzemeltetése; ii. a forgótőke kamatának vagy hozamának az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet vagy tevékenységei finanszírozására való fordítása esetén, e kamat vagy hozam beszedése; iii. hajótéradó hatálya alá tartozó hajó beszerzése és karbantartása tartozik. Ezek a tevékenységek a jövőbeni jogszabály alapján továbbra is a hajótéradó hatálya alá tartoznak majd „Az Európai Bizottság által hajótéradóra jogosultnak minősített egyéb kiegészítő tevékenységek” rovat alatt, feltéve, ha emiatt a (hajóhoz kötött és egyéb) kiegészítő tevékenységekből származó bruttó összbevétel nem haladja meg a kedvezményezett társaság hajótéradó tárgyát képező bevételének 50 %-át. |
| --- | --- |

(91)

A 2012. évi belső eljárási szabályzat szerint a Máltán jelenleg hajótéradó hatálya alá tartozó, nem hajóhoz kötött kiegészítő tevékenységek közé i. a jegykiadó létesítmények és utasterminálok hajótéradó hatálya alá tartozó hajózási tevékenységekkel összefüggésben való üzemeltetése; ii. a forgótőke kamatának vagy hozamának az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet vagy tevékenységei finanszírozására való fordítása esetén, e kamat vagy hozam beszedése; iii. hajótéradó hatálya alá tartozó hajó beszerzése és karbantartása tartozik. Ezek a tevékenységek a jövőbeni jogszabály alapján továbbra is a hajótéradó hatálya alá tartoznak majd „Az Európai Bizottság által hajótéradóra jogosultnak minősített egyéb kiegészítő tevékenységek” rovat alatt, feltéve, ha emiatt a (hajóhoz kötött és egyéb) kiegészítő tevékenységekből származó bruttó összbevétel nem haladja meg a kedvezményezett társaság hajótéradó tárgyát képező bevételének 50 %-át.

| (92) | A hajólajstromozási és tengerész-nyilvántartási hivatal vezetője által a 2004 és 2016 közötti időszakról készített áttekintésből kiderült, hogy a hajótéradó-rendszert igénybe vevő összes társaság betartotta a bruttó bevételre vonatkozó 50 %-os korlátot a kiegészítő tevékenységek esetében. E bevétel jelentőségére tekintettel kiemelt figyelmet kaptak az üdülőhajók. A hajótéradót igénybe vevő társaságoknál hajónként elvégzett vizsgálatok során bebizonyosodott, hogy a kiegészítő tevékenységekből származó bevételek jóval az 50 %-os korlát alatt vannak. Málta később megerősítette, hogy a kiegészítő bevételek tekintetében 2004 májusa óta betartják az 50 %-os határértéket. Málta hangsúlyozta, hogy az esetleges alvállalkozók nyeresége sosem volt hajótéradó alá vonható. |
| --- | --- |

(92)

A hajólajstromozási és tengerész-nyilvántartási hivatal vezetője által a 2004 és 2016 közötti időszakról készített áttekintésből kiderült, hogy a hajótéradó-rendszert igénybe vevő összes társaság betartotta a bruttó bevételre vonatkozó 50 %-os korlátot a kiegészítő tevékenységek esetében. E bevétel jelentőségére tekintettel kiemelt figyelmet kaptak az üdülőhajók. A hajótéradót igénybe vevő társaságoknál hajónként elvégzett vizsgálatok során bebizonyosodott, hogy a kiegészítő tevékenységekből származó bevételek jóval az 50 %-os korlát alatt vannak. Málta később megerősítette, hogy a kiegészítő bevételek tekintetében 2004 májusa óta betartják az 50 %-os határértéket. Málta hangsúlyozta, hogy az esetleges alvállalkozók nyeresége sosem volt hajótéradó alá vonható.

4.2.2.2.   A hajótéradó alkalmazása jogosult hajókat személyzet nélkül bérbe adó szervezetekre

| (93) | Málta előadta, hogy a pénzügyi lízingbe adókkal ellentétben a hajóikat személyzet nélkül bérbe adó hajótulajdonosok nem állnak kívül a hajózási ágazaton, és bizonyos mértékig felelősséggel tartoznak a hajóikért. |
| --- | --- |

(93)

Málta előadta, hogy a pénzügyi lízingbe adókkal ellentétben a hajóikat személyzet nélkül bérbe adó hajótulajdonosok nem állnak kívül a hajózási ágazaton, és bizonyos mértékig felelősséggel tartoznak a hajóikért.

| (94) | Amikor a hajó kizárólag jogosult tevékenységeket végez, és a tulajdonosa üzemelteti, a hajóból származó teljes jövedelem hajótéradó tárgyát képezi. Ezzel összefüggésben Málta úgy véli, hogy ugyanezt az elvet kell követni, ha az adott jövedelem megoszlik a hajó tulajdonosa és üzemeltetője között, feltéve, ha a szükséges feltételek teljesülnek (többek között mindkét fél megfizeti a hajótéradót). Málta előadta, hogy a túl szigorú megközelítés ez ügyben oda vezethet, hogy a hajótulajdonosok Unión kívüli lobogóra térnek át a hajóikkal, az uniós hajózási társaságok számára pedig emelkednek a hajóbérleti díjak. |
| --- | --- |

(94)

Amikor a hajó kizárólag jogosult tevékenységeket végez, és a tulajdonosa üzemelteti, a hajóból származó teljes jövedelem hajótéradó tárgyát képezi. Ezzel összefüggésben Málta úgy véli, hogy ugyanezt az elvet kell követni, ha az adott jövedelem megoszlik a hajó tulajdonosa és üzemeltetője között, feltéve, ha a szükséges feltételek teljesülnek (többek között mindkét fél megfizeti a hajótéradót). Málta előadta, hogy a túl szigorú megközelítés ez ügyben oda vezethet, hogy a hajótulajdonosok Unión kívüli lobogóra térnek át a hajóikkal, az uniós hajózási társaságok számára pedig emelkednek a hajóbérleti díjak.

| (95) | Ahogy az a Bizottság szolgálataihoz benyújtott, 2004 és 2016 közötti időszakra vonatkozó áttekintésből is kiderül, egyik, személyzet nélkül bérbe adott és korábban a hajótéradó-rendszerbe befogadott hajót sem harmadik személyeknek adták bérbe. |
| --- | --- |

(95)

Ahogy az a Bizottság szolgálataihoz benyújtott, 2004 és 2016 közötti időszakra vonatkozó áttekintésből is kiderül, egyik, személyzet nélkül bérbe adott és korábban a hajótéradó-rendszerbe befogadott hajót sem harmadik személyeknek adták bérbe.

| (96) | A személyzet nélkül bérbe adott hajók a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó hajók megközelítőleg 10 %-át teszik ki. A bérbeadás vállalatcsoporton belül történt (57). |
| --- | --- |

(96)

A személyzet nélkül bérbe adott hajók a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó hajók megközelítőleg 10 %-át teszik ki. A bérbeadás vállalatcsoporton belül történt (57).

57

| (97) | Annak érdekében, hogy a kizárólag hajó bérbeadásával foglalkozóknak (köztük a természetes személyeknek kisméretű jachtokat bérbe adóknak (58)) a jövőben jogilag ne legyen lehetőségük igénybe venni a hajótéradó-rendszert, Málta vállalta, hogy a személyzet nélküli hajóbérbeadási ügyletek jogosultságát a következő ügyletekre korlátozza:






  a) | a csoporton belüli ügyletekre (59); |
| --- | --- | --- |

(97)

Annak érdekében, hogy a kizárólag hajó bérbeadásával foglalkozóknak (köztük a természetes személyeknek kisméretű jachtokat bérbe adóknak (58)) a jövőben jogilag ne legyen lehetőségük igénybe venni a hajótéradó-rendszert, Málta vállalta, hogy a személyzet nélküli hajóbérbeadási ügyletek jogosultságát a következő ügyletekre korlátozza:

58

a)

a csoporton belüli ügyletekre (59);

59

| b) | a valódi hajózási társaságok által rövid távú kapacitásfelesleg miatt harmadik személyekkel végrehajtott ügyletekre, amennyiben a bérlet időtartama nem haladja meg a három évet, és a harmadik személyeknek személyzet nélkül bérbe adott nettó tonnatartalom nem éri el a hajótéradó hatálya alá tartozó társaság/vállalatcsoport teljes hajóterének 50 %-át; „rövid távú kapacitásfelesleg” kizárólag az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által saját hajózási tevékenységeinek folytatása céljából beszerzett hajóknál lehetséges, a kifejezetten személyzet nélküli bérbeadás céljából beszerzett hajóknál nem. |
| --- | --- |

b)

a valódi hajózási társaságok által rövid távú kapacitásfelesleg miatt harmadik személyekkel végrehajtott ügyletekre, amennyiben a bérlet időtartama nem haladja meg a három évet, és a harmadik személyeknek személyzet nélkül bérbe adott nettó tonnatartalom nem éri el a hajótéradó hatálya alá tartozó társaság/vállalatcsoport teljes hajóterének 50 %-át; „rövid távú kapacitásfelesleg” kizárólag az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által saját hajózási tevékenységeinek folytatása céljából beszerzett hajóknál lehetséges, a kifejezetten személyzet nélküli bérbeadás céljából beszerzett hajóknál nem.

4.2.2.3.   A hajótéradó alkalmazása uszályokra a más társaságoktól személyzettel együtt bérelt (időbérlet/útbérlet) hajókkal nyújtott szállítási szolgáltatásokra

| (98) | Málta megerősítette, hogy 2004 óta a hajótéradó egyik kedvezményezettje sem folytatott időbérleti vagy hasonló tevékenységeket. |
| --- | --- |

(98)

Málta megerősítette, hogy 2004 óta a hajótéradó egyik kedvezményezettje sem folytatott időbérleti vagy hasonló tevékenységeket.

| (99) | Málta ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a hajózás természetéből fakadóan a hajótulajdonosoknak a gyors és rugalmas döntéshozatal lehetőségére van szükségük ahhoz, hogy alkalmazkodni tudjanak a piaci fejleményekhez. Málta rámutatott arra, hogy a tengeri szállítási iránymutatás nem korlátozza azt a maximális hajóteret, amelyet a szervezet személyzettel együtt bérbe vehet, hogy jogosult legyen a tengeri szállítási iránymutatás szerint megengedett támogatásra. |
| --- | --- |

(99)

Málta ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a hajózás természetéből fakadóan a hajótulajdonosoknak a gyors és rugalmas döntéshozatal lehetőségére van szükségük ahhoz, hogy alkalmazkodni tudjanak a piaci fejleményekhez. Málta rámutatott arra, hogy a tengeri szállítási iránymutatás nem korlátozza azt a maximális hajóteret, amelyet a szervezet személyzettel együtt bérbe vehet, hogy jogosult legyen a tengeri szállítási iránymutatás szerint megengedett támogatásra.

| (100) | Az időbérletbe adott flottára a máltai jog általános lobogóhoz kötöttségi követelményei vonatkoznak. A lobogóhoz kötöttségi követelmény a hajótéradó hatálya alá tartozó teljes flottára alkalmazandó (60). Az összes olyan, időbérletbe/útbérletbe adott hajó, amelyet 2004 májusa óta a máltai hajótéradó-rendszerbe befogadtak, EGT-lobogó alatt közlekedett. |
| --- | --- |

(100)

Az időbérletbe adott flottára a máltai jog általános lobogóhoz kötöttségi követelményei vonatkoznak. A lobogóhoz kötöttségi követelmény a hajótéradó hatálya alá tartozó teljes flottára alkalmazandó (60). Az összes olyan, időbérletbe/útbérletbe adott hajó, amelyet 2004 májusa óta a máltai hajótéradó-rendszerbe befogadtak, EGT-lobogó alatt közlekedett.

60

| (101) | Málta tisztázta, hogy a Bizottság által a francia hajótéradóról szóló ügyben (61) jóváhagyott megközelítéssel összhangban előírná az újonnan bejelentkezők számára, hogy a hajótéradó hatálya alá tartozó flottájuk legalább 25 %-a EGT-lobogó alatt közlekedjen. |
| --- | --- |

(101)

Málta tisztázta, hogy a Bizottság által a francia hajótéradóról szóló ügyben (61) jóváhagyott megközelítéssel összhangban előírná az újonnan bejelentkezők számára, hogy a hajótéradó hatálya alá tartozó flottájuk legalább 25 %-a EGT-lobogó alatt közlekedjen.

61

4.2.3.   A lobogóhoz kötöttségi szabály alkalmazása

A lobogóhoz kötöttségi szabály alkalmazása

| (102) | Az adórendelet mindössze 2010 óta teszi lehetővé az EGT, illetve az Unió területén kívül lajstromozott hajók hajótéradó alá vonását a (27) preambulumbekezdésben ismertetett feltételek mellett. Ezért a máltai hajótéradó hatálya alá tartozó flotta túlnyomó része (90 %-a) EGT-, illetve uniós lobogó alatt közlekedik. |
| --- | --- |

(102)

Az adórendelet mindössze 2010 óta teszi lehetővé az EGT, illetve az Unió területén kívül lajstromozott hajók hajótéradó alá vonását a (27) preambulumbekezdésben ismertetett feltételek mellett. Ezért a máltai hajótéradó hatálya alá tartozó flotta túlnyomó része (90 %-a) EGT-, illetve uniós lobogó alatt közlekedik.

| (103) | Málta vállalta, hogy előírja az újonnan bejelentkezők számra, hogy az általuk üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó flotta legalább 25 %-a EGT-lobogó alatt közlekejen (62), és a tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakasza értelmében ezt a hányadot fenn kell tartani vagy növelni kell. E kötelezettségvállalás értelmében a hajótéradó kedvezményezettjeinek flottájában az EGT-lobogó alatt közlekedő hajók hányada az átlagot tekintve nem csökkenhet három éven át. E kötelezettségtől csak akkor szabad eltérni, ha a kedvezményezett társaság által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó flotta 60 %-a (63) EGT-lobogó alatt közlekedik. Ellenőrzést kell végezni, valahányszor hajót vesznek fel a hajótéradó hatálya alá tartozó flottába, vagy vesznek ki onnan. |
| --- | --- |

(103)

Málta vállalta, hogy előírja az újonnan bejelentkezők számra, hogy az általuk üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó flotta legalább 25 %-a EGT-lobogó alatt közlekejen (62), és a tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakasza értelmében ezt a hányadot fenn kell tartani vagy növelni kell. E kötelezettségvállalás értelmében a hajótéradó kedvezményezettjeinek flottájában az EGT-lobogó alatt közlekedő hajók hányada az átlagot tekintve nem csökkenhet három éven át. E kötelezettségtől csak akkor szabad eltérni, ha a kedvezményezett társaság által üzemeltetett, hajótéradó hatálya alá tartozó flotta 60 %-a (63) EGT-lobogó alatt közlekedik. Ellenőrzést kell végezni, valahányszor hajót vesznek fel a hajótéradó hatálya alá tartozó flottába, vagy vesznek ki onnan.

62

63

| (104) | Málta emellett vállalta annak előírását, hogy a stratégiai és kereskedelmi irányításnak teljes egészében az EGT-n belül kell zajlania. |
| --- | --- |

(104)

Málta emellett vállalta annak előírását, hogy a stratégiai és kereskedelmi irányításnak teljes egészében az EGT-n belül kell zajlania.

| (105) | A kereskedelmileg és stratégiailag nem az EGT területéről irányított hajók csak akkor fogadhatók be a hajótéradó-rendszerbe, ha EGT-lobogó alatt közlekednek. Kivételt képeznek a bizonyos korlátozások tiszteletben tartásával megállapított feltételek mellett, személyzet nélkül bérbe adott hajók (64). |
| --- | --- |

(105)

A kereskedelmileg és stratégiailag nem az EGT területéről irányított hajók csak akkor fogadhatók be a hajótéradó-rendszerbe, ha EGT-lobogó alatt közlekednek. Kivételt képeznek a bizonyos korlátozások tiszteletben tartásával megállapított feltételek mellett, személyzet nélkül bérbe adott hajók (64).

64

4.2.4.   A hajótéradó mértéke

A hajótéradó mértéke

| (106) | Málta rámutatott arra, hogy hajótéradó-rendszere hasonló elven működik, mint a ciprusi hajótéradó-rendszer, amelyet a Bizottság 2010-ben jóváhagyott. Málta a hajó hajóterétől függő egyösszegű átalány formájában számít fel éves hajótéradót. |
| --- | --- |

(106)

Málta rámutatott arra, hogy hajótéradó-rendszere hasonló elven működik, mint a ciprusi hajótéradó-rendszer, amelyet a Bizottság 2010-ben jóváhagyott. Málta a hajó hajóterétől függő egyösszegű átalány formájában számít fel éves hajótéradót.

| (107) | A Máltán fizetendő hajótéradó mértéke a hajó nettó tonnatartalmától és korától függ. A 3. táblázatban látható összehasonlítás a Máltán fizetendő hajótéradó mértékét veti össze a Bizottság által jóváhagyott ciprusi és lengyel hajótéradó-rendszerben fizetendő adó mértékével. |
| --- | --- |

(107)

A Máltán fizetendő hajótéradó mértéke a hajó nettó tonnatartalmától és korától függ. A 3. táblázatban látható összehasonlítás a Máltán fizetendő hajótéradó mértékét veti össze a Bizottság által jóváhagyott ciprusi és lengyel hajótéradó-rendszerben fizetendő adó mértékével.

| (108) | Málta hangsúlyozta, hogy ha figyelembe vennék a kizárólag a hajótér alapján megállapított adó mértékének (65) változását, a Máltán fizetendő éves hajótéradó becsült összege nagyon hasonló lenne a Cipruson és Lengyelországban fizetendő adóösszeghez:

  3. táblázat









  Nettó tonnatartalom | Málta | Ciprus | Lengyelország |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 500 | 1 000 | 830 | 711 |
| 8 000 | 3 200 | 2 537 | 2 046 |
| 10 000 | 3 580 | 3 158 | 2 531 |
| 15 000 | 4 280 | 4 161 | 3 225 |
| 20 000 | 4 880 | 5 165 | 3 918 |
| 25 000 | 5 330 | 6 169 | 4 473 |
| 30 000 | 5 780 | 6 808 | 4 820 |
| 40 000 | 6 480 | 8 086 | 5 513 |
| 50 000 | 7 180 | 8 816 | 6 207 |
| 60 000 | 7 680 | 9 546 | 6 900 |

(108)

Málta hangsúlyozta, hogy ha figyelembe vennék a kizárólag a hajótér alapján megállapított adó mértékének (65) változását, a Máltán fizetendő éves hajótéradó becsült összege nagyon hasonló lenne a Cipruson és Lengyelországban fizetendő adóösszeghez:

65

3. táblázat

3. táblázat

Nettó tonnatartalom

Málta

Ciprus

Lengyelország

2 500

1 000

830

711

8 000

3 200

2 537

2 046

10 000

3 580

3 158

2 531

15 000

4 280

4 161

3 225

20 000

4 880

5 165

3 918

25 000

5 330

6 169

4 473

30 000

5 780

6 808

4 820

40 000

6 480

8 086

5 513

50 000

7 180

8 816

6 207

60 000

7 680

9 546

6 900

| (109) | Málta továbbá kiemelte, hogy a 3. táblázatban Lengyelországra vonatkozóan ismertetett hajótéradó-számítás azt feltételezi, hogy a hajók az év 365 napján üzemelnek. Azok a lengyel hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó hajók, amelyek nem üzemelnek egész éven át, arányos adócsökkentésre jogosultak. Cipruson 25 %-kal csökken a fizetendő hajótéradó összege azoknál a hajóknál, amelyeket legalább három hónapra használaton kívül helyeznek. |
| --- | --- |

(109)

Málta továbbá kiemelte, hogy a 3. táblázatban Lengyelországra vonatkozóan ismertetett hajótéradó-számítás azt feltételezi, hogy a hajók az év 365 napján üzemelnek. Azok a lengyel hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó hajók, amelyek nem üzemelnek egész éven át, arányos adócsökkentésre jogosultak. Cipruson 25 %-kal csökken a fizetendő hajótéradó összege azoknál a hajóknál, amelyeket legalább három hónapra használaton kívül helyeznek.

| (110) | Málta a 10 évnél fiatalabb hajók esetében engedményt ad az általános adómértékből, a 15 éves vagy annál idősebb hajóknál viszont emeli a fizetendő hajótéradót. E szabály célja, hogy a hajótulajdonosokat és hajóüzemeltetőket fiatalabb (és ezáltal hatékonyabb és környezetkímélőbb) hajók lajstromozására ösztönözze, és eltántorítsa őket az idősebb hajók lajstromozásától. Mivel az újabb hajók rendszerint biztonságosabbak, hatékonyabbak és környezetkímélőbbek, mint a régebbi hajók, ez a szabály tehát előmozdítja a tengeri szállítási iránymutatás 2.2. szakaszában foglalt első célkitűzés elérését, vagyis „a tengeri szállítás biztonságosabbá, hatékonyabbá és környezetkímélőbbé tételét”. Egyúttal az Unió által az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozóan elfogadott 2020-as célokhoz is hozzájárul. |
| --- | --- |

(110)

Málta a 10 évnél fiatalabb hajók esetében engedményt ad az általános adómértékből, a 15 éves vagy annál idősebb hajóknál viszont emeli a fizetendő hajótéradót. E szabály célja, hogy a hajótulajdonosokat és hajóüzemeltetőket fiatalabb (és ezáltal hatékonyabb és környezetkímélőbb) hajók lajstromozására ösztönözze, és eltántorítsa őket az idősebb hajók lajstromozásától. Mivel az újabb hajók rendszerint biztonságosabbak, hatékonyabbak és környezetkímélőbbek, mint a régebbi hajók, ez a szabály tehát előmozdítja a tengeri szállítási iránymutatás 2.2. szakaszában foglalt első célkitűzés elérését, vagyis „a tengeri szállítás biztonságosabbá, hatékonyabbá és környezetkímélőbbé tételét”. Egyúttal az Unió által az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozóan elfogadott 2020-as célokhoz is hozzájárul.

a tengeri szállítás biztonságosabbá, hatékonyabbá és környezetkímélőbbé tételét

| (111) | Málta szerint az általános adómérték mérlegelésekor figyelembe kell venni, hogy a hajótéradó mértéke úgy növekszik, minél idősebb a hajó. Mivel Lengyelország és Ciprus ugyanakkor a hajók üzemen kívül helyezésével összefüggésben alkalmaz adócsökkentést, az adók mértéke ezért még a Máltán alkalmazott adócsökkentés figyelembevételével is összehasonlítható. A megfelelő összehasonlítás érdekében Málta előadta, hogy ha Lengyelországban egy hajó az éven belül az idő 75 %-ában üzemel, a Málta és Lengyelország közötti összehasonlítás a 4. táblázatban foglaltak szerint alakulna:

  4. táblázat









  Nettó tonnatartalom | Lengyelország | Málta (0–5 éves hajó) | Málta (5–10 éves hajó) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 500 | 533,25 | 700 | 850 |
| 8 000 | 1 535 | 2 240 | 2 720 |
| 10 000 | 1 898 | 2 506 | 3 043 |
| 15 000 | 2 419 | 2 996 | 3 638 |
| 20 000 | 2 939 | 3 416 | 4 148 |
| 25 000 | 3 355 | 3 731 | 4 530 |
| 30 000 | 3 615 | 4 046 | 4 913 |
| 40 000 | 4 135 | 4 536 | 5 508 |
| 50 000 | 4 655 | 5 026 | 6 103 |
| 60 000 | 5 175 | 5 376 | 6 528 |

(111)

Málta szerint az általános adómérték mérlegelésekor figyelembe kell venni, hogy a hajótéradó mértéke úgy növekszik, minél idősebb a hajó. Mivel Lengyelország és Ciprus ugyanakkor a hajók üzemen kívül helyezésével összefüggésben alkalmaz adócsökkentést, az adók mértéke ezért még a Máltán alkalmazott adócsökkentés figyelembevételével is összehasonlítható. A megfelelő összehasonlítás érdekében Málta előadta, hogy ha Lengyelországban egy hajó az éven belül az idő 75 %-ában üzemel, a Málta és Lengyelország közötti összehasonlítás a 4. táblázatban foglaltak szerint alakulna:

4. táblázat

4. táblázat

Nettó tonnatartalom

Lengyelország

Málta (0–5 éves hajó)

Málta (5–10 éves hajó)

2 500

2 500

533,25

700

850

8 000

8 000

1 535

2 240

2 720

10 000

10 000

1 898

2 506

3 043

15 000

15 000

2 419

2 996

3 638

20 000

20 000

2 939

3 416

4 148

25 000

25 000

3 355

3 731

4 530

30 000

30 000

3 615

4 046

4 913

40 000

40 000

4 135

4 536

5 508

50 000

50 000

4 655

5 026

6 103

60 000

60 000

5 175

5 376

6 528

| (112) | A miniszter azon mérlegelési jogkörét illetően, miszerint „[...] az általa megfelelőnek ítélt feltételek mellett bármely hajót vagy hajóosztályt mentesítheti az e rendelet értelmében esedékes díjak teljes összegének vagy egy részének a megfizetése alól”, Málta kifejtette, hogy ez a szabály kizárólag a hajótéradónak is nevezett éves és lajstromozási díjra vonatkozik kizárólag azzal a céllal, hogy rugalmasságot tegyen lehetővé humanitárius és karitatív tevékenységek esetén. Mindazonáltal ezt a szabályt még sosem alkalmazták. |
| --- | --- |

(112)

A miniszter azon mérlegelési jogkörét illetően, miszerint „[...] az általa megfelelőnek ítélt feltételek mellett bármely hajót vagy hajóosztályt mentesítheti az e rendelet értelmében esedékes díjak teljes összegének vagy egy részének a megfizetése alól”, Málta kifejtette, hogy ez a szabály kizárólag a hajótéradónak is nevezett éves és lajstromozási díjra vonatkozik kizárólag azzal a céllal, hogy rugalmasságot tegyen lehetővé humanitárius és karitatív tevékenységek esetén. Mindazonáltal ezt a szabályt még sosem alkalmazták.

| (113) | A másik tagállamban fizetett hajótéradó miatti adócsökkentéssel kapcsolatosan Málta előadta, hogy a vonatkozó szabály célja a kettős adóztatás elkerülése. Nem számítható fel a máltai hajótéradó teljes összege annak a szervezetnek, amely másik országban már fizetett hajótéradót a hajó után. A kettős hajótér-adóztatás alól Málta által biztosított mentesség rendszere a rendes jóváírási módszeren alapul, amelyet a jövedelemadók esetében is alkalmaznak. Málta a Bizottság ebben a témában tett korábbi nyilatkozataira hivatkozott, amelyek ezt a megközelítést tükrözik (66). |
| --- | --- |

(113)

A másik tagállamban fizetett hajótéradó miatti adócsökkentéssel kapcsolatosan Málta előadta, hogy a vonatkozó szabály célja a kettős adóztatás elkerülése. Nem számítható fel a máltai hajótéradó teljes összege annak a szervezetnek, amely másik országban már fizetett hajótéradót a hajó után. A kettős hajótér-adóztatás alól Málta által biztosított mentesség rendszere a rendes jóváírási módszeren alapul, amelyet a jövedelemadók esetében is alkalmaznak. Málta a Bizottság ebben a témában tett korábbi nyilatkozataira hivatkozott, amelyek ezt a megközelítést tükrözik (66).

66

| (114) | A kettős adóztatás alóli mentesség a hajó esetében Máltán kívül felmerült tényleges hajótéradó vagy az esetleges jóváírás előtt egyébként fizetendő máltai hajótéradó 75 %-a közül az alacsonyabb összegre korlátozódik. A mentesség kizárólag az adott, engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által ugyanazon hajó után másik tagállamban fizetett hajótéradó tekintetében jár. |
| --- | --- |

(114)

A kettős adóztatás alóli mentesség a hajó esetében Máltán kívül felmerült tényleges hajótéradó vagy az esetleges jóváírás előtt egyébként fizetendő máltai hajótéradó 75 %-a közül az alacsonyabb összegre korlátozódik. A mentesség kizárólag az adott, engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által ugyanazon hajó után másik tagállamban fizetett hajótéradó tekintetében jár.

4.2.5.   Elhatároló intézkedések

Elhatároló intézkedések

| (115) | Málta fenntartja, hogy az adórendeletben foglalt elhatároló intézkedések kellő visszatartó erővel rendelkeznek a visszaéléseket illetően, és megakadályozzák, hogy az előnyök nem jogosult tevékenységekre is kiterjedjenek. |
| --- | --- |

(115)

Málta fenntartja, hogy az adórendeletben foglalt elhatároló intézkedések kellő visszatartó erővel rendelkeznek a visszaéléseket illetően, és megakadályozzák, hogy az előnyök nem jogosult tevékenységekre is kiterjedjenek.

| (116) | Az adórendelet előírja az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek számára, hogy külön számviteli nyilvántartást vezessenek, amelyben megkülönböztetik a hajózási tevékenységekből, illetve más bevételi forrásokból származó jövedelmet és nyereséget. Az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek ezenfelül kötelesek pénzügyi kimutatásokat készíteni az Unió által jóváhagyott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokkal összhangban, és kötelesek azok könyvvizsgálatát okleveles könyvvizsgálókkal elvégeztetni. |
| --- | --- |

(116)

Az adórendelet előírja az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek számára, hogy külön számviteli nyilvántartást vezessenek, amelyben megkülönböztetik a hajózási tevékenységekből, illetve más bevételi forrásokból származó jövedelmet és nyereséget. Az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek ezenfelül kötelesek pénzügyi kimutatásokat készíteni az Unió által jóváhagyott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokkal összhangban, és kötelesek azok könyvvizsgálatát okleveles könyvvizsgálókkal elvégeztetni.

| (117) | Ha a hajózási szervezetek nem vezetnek külön számviteli nyilvántartást, akkor automatikusan jogosulatlanná válnak arra, hogy bármilyen adómentességet igénybe vegyenek. |
| --- | --- |

(117)

Ha a hajózási szervezetek nem vezetnek külön számviteli nyilvántartást, akkor automatikusan jogosulatlanná válnak arra, hogy bármilyen adómentességet igénybe vegyenek.

| (118) | Az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek kötelesek nyilvántartásba vételüket kérni a pénzügyminiszternél, ha a hajótéradó-rendszerben részt kívánnak venni. |
| --- | --- |

(118)

Az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek kötelesek nyilvántartásba vételüket kérni a pénzügyminiszternél, ha a hajótéradó-rendszerben részt kívánnak venni.

| (119) | A hajótéradó-rendszer előnyeit élvező, engedéllyel rendelkező hajózási szervezeteknek éves jövedelemadó-bevallást kell benyújtaniuk, amelyből egyértelműen ki kell derülnie, hogy a jogosult és nem jogosult jövedelem elkülönül. Abban az esetben, ha az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet teljes jövedelme a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozik, ennek a szervezetnek lehetősége van az adóbevallás helyett nyilatkozatot tenni, amelyet az engedéllyel rendelkező hajózási szervezettől független, képesített személynek, vagyis okleveles könyvvizsgálónak vagy ügyvédi engedéllyel rendelkező személynek kell benyújtania. Szigorú szankciók vonatkoznak a hamis nyilatkozat tételére és az említett kötelezettségek tekintetében tanúsított súlyos gondatlanságra. |
| --- | --- |

(119)

A hajótéradó-rendszer előnyeit élvező, engedéllyel rendelkező hajózási szervezeteknek éves jövedelemadó-bevallást kell benyújtaniuk, amelyből egyértelműen ki kell derülnie, hogy a jogosult és nem jogosult jövedelem elkülönül. Abban az esetben, ha az engedéllyel rendelkező hajózási szervezet teljes jövedelme a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozik, ennek a szervezetnek lehetősége van az adóbevallás helyett nyilatkozatot tenni, amelyet az engedéllyel rendelkező hajózási szervezettől független, képesített személynek, vagyis okleveles könyvvizsgálónak vagy ügyvédi engedéllyel rendelkező személynek kell benyújtania. Szigorú szankciók vonatkoznak a hamis nyilatkozat tételére és az említett kötelezettségek tekintetében tanúsított súlyos gondatlanságra.

| (120) | Jövedelemadó-köteles tevékenységek esetében a veszteségek nem írhatók le a fizetendő hajótéradóból. |
| --- | --- |

(120)

Jövedelemadó-köteles tevékenységek esetében a veszteségek nem írhatók le a fizetendő hajótéradóból.

| (121) | A hajózási szervezetek nem jelentkezhetnek be a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá, és nem jelentkezhetnek ki annak hatálya alól attól függően, hogy van-e adóköteles eredményük. Amennyiben az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek másként nem döntenek, akkor a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoznak. Amennyiben a szervezet úgy dönt, hogy kijelentkezik a rendszer hatálya alól, akkor ez a döntése visszavonhatatlan (67). |
| --- | --- |

(121)

A hajózási szervezetek nem jelentkezhetnek be a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá, és nem jelentkezhetnek ki annak hatálya alól attól függően, hogy van-e adóköteles eredményük. Amennyiben az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek másként nem döntenek, akkor a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoznak. Amennyiben a szervezet úgy dönt, hogy kijelentkezik a rendszer hatálya alól, akkor ez a döntése visszavonhatatlan (67).

67

| (122) | Egyik máltai hajózási szervezet hajói sem tartozhatnak részben a hajótéradó-rendszer és részben a jövedelemadó-rendszer hatálya alá (68). |
| --- | --- |

(122)

Egyik máltai hajózási szervezet hajói sem tartozhatnak részben a hajótéradó-rendszer és részben a jövedelemadó-rendszer hatálya alá (68).

68

| (123) | A jövedelemadóról szóló törvény 51. szakasza kiterjedt, visszaélés elleni rendelkezéseket tartalmaz, amelyek célja az adókedvezmény jogosulatlan igénybevételére irányuló mesterséges konstrukciókkal és rendszerekkel szembeni fellépés. Ez a visszaélés elleni általános szabály az agresszív adótervezésről szóló, 2012. december 6-i bizottsági ajánlást (69) követi. A visszaélés elleni intézkedéseket a jogsértés esetén kirótt szigorú szankciók erősítik. Ilyen esetekben tehát az elmaradt adón túlmenően havi 0,54 % (vagyis évi 6,48 %) kamatot, valamint további bírságokat kell fizetni, amelyek mértéke az elmaradt adó havi 1,5 %-át (vagyis 18 %-át) is elérheti. |
| --- | --- |

(123)

A jövedelemadóról szóló törvény 51. szakasza kiterjedt, visszaélés elleni rendelkezéseket tartalmaz, amelyek célja az adókedvezmény jogosulatlan igénybevételére irányuló mesterséges konstrukciókkal és rendszerekkel szembeni fellépés. Ez a visszaélés elleni általános szabály az agresszív adótervezésről szóló, 2012. december 6-i bizottsági ajánlást (69) követi. A visszaélés elleni intézkedéseket a jogsértés esetén kirótt szigorú szankciók erősítik. Ilyen esetekben tehát az elmaradt adón túlmenően havi 0,54 % (vagyis évi 6,48 %) kamatot, valamint további bírságokat kell fizetni, amelyek mértéke az elmaradt adó havi 1,5 %-át (vagyis 18 %-át) is elérheti.

69

| (124) | A jövedelemadóról szóló törvényben a költségek leírhatóságára vonatkozóan rögzített szabályok szerint közvetlen kapcsolatnak kell lennie a költség és a belőle származó jövedelem között. A jövedelemadóról szóló törvény 14. szakaszának (1) bekezdése értelmében a költség csak akkor írható le, ha „teljes egészében és kizárólag a jövedelem termelése során merül fel”. Ezért az adómentes haszon (így a hajótéradó tárgyát képező haszon) termelése során felmerül költségek nem írhatók le más adóköteles jövedelemből. |
| --- | --- |

(124)

A jövedelemadóról szóló törvényben a költségek leírhatóságára vonatkozóan rögzített szabályok szerint közvetlen kapcsolatnak kell lennie a költség és a belőle származó jövedelem között. A jövedelemadóról szóló törvény 14. szakaszának (1) bekezdése értelmében a költség csak akkor írható le, ha „teljes egészében és kizárólag a jövedelem termelése során merül fel”. Ezért az adómentes haszon (így a hajótéradó tárgyát képező haszon) termelése során felmerül költségek nem írhatók le más adóköteles jövedelemből.

| (125) | Minden, engedéllyel rendelkező hajózási szervezetnek szabályszerű és a kellő adatokat tartalmazó nyilvántartást kell vezetnie bevételeiről és kiadásairól, hogy a vonatkozó jövedelem és a megengedett leírások mindenkor könnyen megállapíthatók legyenek. |
| --- | --- |

(125)

Minden, engedéllyel rendelkező hajózási szervezetnek szabályszerű és a kellő adatokat tartalmazó nyilvántartást kell vezetnie bevételeiről és kiadásairól, hogy a vonatkozó jövedelem és a megengedett leírások mindenkor könnyen megállapíthatók legyenek.

| (126) | Málta vállalta, hogy előírja a hajótéradó kedvezményezettjeinek, hogy kötelező éves megfelelési nyilatkozatot nyújtsanak be minden ellenőrizhető paraméter, így a hajó típusa, a hajóval végzett tevékenységek, a nettó tonnatartalom, a napban kifejezett használati idő, a lobogó, a műveletek jellege, valamint a maximális támogatási intenzitás betartása tekintetében. |
| --- | --- |

(126)

Málta vállalta, hogy előírja a hajótéradó kedvezményezettjeinek, hogy kötelező éves megfelelési nyilatkozatot nyújtsanak be minden ellenőrizhető paraméter, így a hajó típusa, a hajóval végzett tevékenységek, a nettó tonnatartalom, a napban kifejezett használati idő, a lobogó, a műveletek jellege, valamint a maximális támogatási intenzitás betartása tekintetében.

4.3.   A hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adóügyi megítélése

A hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adóügyi megítélése

| (127) | Málta ismertette általános adórendszerének működését. Ebben az adórendszerben a máltai társaságok által a részvényeseknek fizetett osztalékokat nem terheli sem bevallási kötelezettség (70), sem adó (71). Ez az adórendszer kivétel nélkül az összes ágazatra kiterjed. |
| --- | --- |

(127)

Málta ismertette általános adórendszerének működését. Ebben az adórendszerben a máltai társaságok által a részvényeseknek fizetett osztalékokat nem terheli sem bevallási kötelezettség (70), sem adó (71). Ez az adórendszer kivétel nélkül az összes ágazatra kiterjed.

70

71

4.4.   A hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége

A hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége

| (128) | Málta a vonatkozó jogszabályaira hivatkozott, amelyek értelmében a hajónak a hajótéradó hatálya alá kell tartoznia ahhoz, hogy esetében élni lehessen az adómentességgel (72). |
| --- | --- |

(128)

Málta a vonatkozó jogszabályaira hivatkozott, amelyek értelmében a hajónak a hajótéradó hatálya alá kell tartoznia ahhoz, hogy esetében élni lehessen az adómentességgel (72).

72

| (129) | Málta továbbá előadta, hogy korábban csak a hajók eladása, valamint a hajózási társaságok által a hajótéradó hatálya alatt vásárolt és eladott, hajótéradó hatálya alá tartozó hajókat érintő ügyletek élveztek adómentességet. Ezenkívül Máltán a hajótéradó-rendszer hatálya alóli kijelentkezés visszavonhatatlan. |
| --- | --- |

(129)

Málta továbbá előadta, hogy korábban csak a hajók eladása, valamint a hajózási társaságok által a hajótéradó hatálya alatt vásárolt és eladott, hajótéradó hatálya alá tartozó hajókat érintő ügyletek élveztek adómentességet. Ezenkívül Máltán a hajótéradó-rendszer hatálya alóli kijelentkezés visszavonhatatlan.

4.5.   A hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége

A hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége

| (130) | Málta szerint az európai lajstromok harmadik országbeli lajstromokkal szembeni versenyképességének és vonzerejének biztosítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a hajótulajdonosok (vagyis a részvényesek) élvezzék a hajózási tevékenységek gyümölcsét. |
| --- | --- |

(130)

Málta szerint az európai lajstromok harmadik országbeli lajstromokkal szembeni versenyképességének és vonzerejének biztosítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a hajótulajdonosok (vagyis a részvényesek) élvezzék a hajózási tevékenységek gyümölcsét.

| (131) | A jövedelemadóról szóló törvény 12. szakasza (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja szerint az ingatlantársaságnak nem minősülő társaság részvényeinek vagy értékpapírjainak átruházásából nem máltai illetőségű személyt megillető vagy általa elért nyereség vagy haszon adómentes, amennyiben a nyereséget élvező személy nem máltai illetőségű, és nem olyan magánszemély vagy magánszemélyek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll, aki vagy akik szokásos tartózkodási helye Máltán van. Ezenfelül a részesedés adómentességet élvez a jövedelemadóról szóló törvény 12. szakasza (1) bekezdésének u1. pontja értelmében, amely rögzíti, hogy a Máltán bejegyzett társaságok befolyásoló részesedésből vagy ilyen részesedés átruházásából származó jövedelme vagy nyeresége adómentes. |
| --- | --- |

(131)

A jövedelemadóról szóló törvény 12. szakasza (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja szerint az ingatlantársaságnak nem minősülő társaság részvényeinek vagy értékpapírjainak átruházásából nem máltai illetőségű személyt megillető vagy általa elért nyereség vagy haszon adómentes, amennyiben a nyereséget élvező személy nem máltai illetőségű, és nem olyan magánszemély vagy magánszemélyek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll, aki vagy akik szokásos tartózkodási helye Máltán van. Ezenfelül a részesedés adómentességet élvez a jövedelemadóról szóló törvény 12. szakasza (1) bekezdésének u1. pontja értelmében, amely rögzíti, hogy a Máltán bejegyzett társaságok befolyásoló részesedésből vagy ilyen részesedés átruházásából származó jövedelme vagy nyeresége adómentes.

| (132) | A Málta által az OECD adóügyi modellegyezménye 13. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban a kettős adóztatás elkerüléséről kötött egyezmények a személy illetősége szerinti államot ruházzák fel az ilyen árfolyamnyereség megadóztatásának jogával. Málta az összes EGT-tagállammal kötött a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményt. |
| --- | --- |

(132)

A Málta által az OECD adóügyi modellegyezménye 13. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban a kettős adóztatás elkerüléséről kötött egyezmények a személy illetősége szerinti államot ruházzák fel az ilyen árfolyamnyereség megadóztatásának jogával. Málta az összes EGT-tagállammal kötött a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményt.

| (133) | Málta Európai Unióhoz való csatlakozása óta 2006-ban történt az egyetlen olyan részvényátruházási ügylet, amely máltai részvényest érintett. Ez az ügylet a(z) [...] részvényeinek átruházására irányult. A vonatkozó adómentességből származó előny jóval a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbérték (73) alatt volt, ugyanis a támogatás maximális – elméleti – összege az eladási árra tekintettel nem érte el az 1 400 eurót, még a hajókat érintő ügyletek után fizetendő illeték alóli mentesség igénybevételével együtt sem. A részvényes a tárgyidőszakban további támogatást nem kapott, és a hajótéradót sem vette igénybe (74). |
| --- | --- |

(133)

Málta Európai Unióhoz való csatlakozása óta 2006-ban történt az egyetlen olyan részvényátruházási ügylet, amely máltai részvényest érintett. Ez az ügylet a(z) [...] részvényeinek átruházására irányult. A vonatkozó adómentességből származó előny jóval a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbérték (73) alatt volt, ugyanis a támogatás maximális – elméleti – összege az eladási árra tekintettel nem érte el az 1 400 eurót, még a hajókat érintő ügyletek után fizetendő illeték alóli mentesség igénybevételével együtt sem. A részvényes a tárgyidőszakban további támogatást nem kapott, és a hajótéradót sem vette igénybe (74).

73

74

| (134) | A 2004 óta egyébként végrehajtott összes részvényügyletre vonatkozott volna a jövedelemadóról szóló törvény 12. szakasza (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában a nem máltai illetőségűek számára biztosított, árfolyamnyereség-adó alóli mentesség. |
| --- | --- |

(134)

A 2004 óta egyébként végrehajtott összes részvényügyletre vonatkozott volna a jövedelemadóról szóló törvény 12. szakasza (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában a nem máltai illetőségűek számára biztosított, árfolyamnyereség-adó alóli mentesség.

| (135) | Málta vállalta, hogy megszünteti a hajózási társaságok részvényeinek eladásából származó árfolyamnyereség ágazatspecifikus adómentességét, amely jelenleg a máltai illetőségű személyeket illeti meg. |
| --- | --- |

(135)

Málta vállalta, hogy megszünteti a hajózási társaságok részvényeinek eladásából származó árfolyamnyereség ágazatspecifikus adómentességét, amely jelenleg a máltai illetőségű személyeket illeti meg.

4.6.   A hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége

A hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége

| (136) | Az adórendelet 3. szakaszának (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „egyetlen személynek sem kell megfizetnie a törvény [a jövedelemadóról szóló törvény] szerinti adót az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek [...] tevékenységeinek finanszírozásával vagy hajótéradó hatálya alá tartozó hajó finanszírozásával összefüggésben számára fizetendő kamat vagy egyéb jövedelem után [...]. Ez az adómentesség nem automatikusan, hanem kérelemre jár. Málta leszögezte, hogy még egyetlen vállalkozás sem részesült ilyen adómentességben. A máltai hatóságok megerősítették, hogy ilyen adómentességet eddig soha, tehát Málta Európai Unióhoz való csatlakozása óta sem biztosítottak, és „egyetlen társaság sem élt ilyen mentességgel”. |
| --- | --- |

(136)

Az adórendelet 3. szakaszának (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „egyetlen személynek sem kell megfizetnie a törvény [a jövedelemadóról szóló törvény] szerinti adót az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek [...] tevékenységeinek finanszírozásával vagy hajótéradó hatálya alá tartozó hajó finanszírozásával összefüggésben számára fizetendő kamat vagy egyéb jövedelem után [...]. Ez az adómentesség nem automatikusan, hanem kérelemre jár. Málta leszögezte, hogy még egyetlen vállalkozás sem részesült ilyen adómentességben. A máltai hatóságok megerősítették, hogy ilyen adómentességet eddig soha, tehát Málta Európai Unióhoz való csatlakozása óta sem biztosítottak, és „egyetlen társaság sem élt ilyen mentességgel”.

| (137) | Málta vállalta, hogy elhagyja a 3. szakasz (2) bekezdését az adórendeletből. |
| --- | --- |

(137)

Málta vállalta, hogy elhagyja a 3. szakasz (2) bekezdését az adórendeletből.

4.7.   A hajókat érintő ügyletek illetékmentessége

A hajókat érintő ügyletek illetékmentessége

| (138) | Málta előadta, hogy az adórendelet azon rendelkezései, melyek szerint bizonyos, hajókat érintő ügyletek (75) után nem kell illetéket felszámítani, csupán tájékoztató jellegűek. Nem juttatják előnyhöz a hajózási társaságokat, ugyanis az említett, hajókkal végrehajtott ügyletek az okiratok és átruházási ügyletek illetékéről szó törvény értelmében nem illetékkötelesek, tekintettel arra, hogy illetéket általában véve csak a forgalomképes értékpapírok, ingatlanok, árveréses értékesítési ügyletek és biztosítási kötvények átruházása után kell felszámítani. |
| --- | --- |

(138)

Málta előadta, hogy az adórendelet azon rendelkezései, melyek szerint bizonyos, hajókat érintő ügyletek (75) után nem kell illetéket felszámítani, csupán tájékoztató jellegűek. Nem juttatják előnyhöz a hajózási társaságokat, ugyanis az említett, hajókkal végrehajtott ügyletek az okiratok és átruházási ügyletek illetékéről szó törvény értelmében nem illetékkötelesek, tekintettel arra, hogy illetéket általában véve csak a forgalomképes értékpapírok, ingatlanok, árveréses értékesítési ügyletek és biztosítási kötvények átruházása után kell felszámítani.

75

4.8.   Okiratok és átruházási ügyletek illetékmentessége

Okiratok és átruházási ügyletek illetékmentessége

| (139) | Málta előadta, hogy a részvényeladásból származó árfolyamnyereség adómentességéhez hasonlóan az adórendelet 5. szakaszában foglalt illetékmentesség (76) sem fejtett ki számottevő hatást a hajótéradó hatálya alá tartozó társaságok tulajdonosi szerkezete, valamint az okiratok és átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény szerinti általános mentességek tekintetében a 2004 óta eltelt időszakban. |
| --- | --- |

(139)

Málta előadta, hogy a részvényeladásból származó árfolyamnyereség adómentességéhez hasonlóan az adórendelet 5. szakaszában foglalt illetékmentesség (76) sem fejtett ki számottevő hatást a hajótéradó hatálya alá tartozó társaságok tulajdonosi szerkezete, valamint az okiratok és átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény szerinti általános mentességek tekintetében a 2004 óta eltelt időszakban.

76

| (140) | Az okiratok és átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény 47. szakasza (3) bekezdésének d) pontja és (4) bekezdése alapján nem terheli illeték az értékpapírokat érintő ügyleteket azon társaságok esetében, amelynél a törzsrészvénytőke, a szavazati jogok és a nyereséghez fűződő jogok több mint fele olyan személyeket illet meg, akik nem máltai illetőségűek, és sem közvetlenül, sem közvetve nem állnak máltai illetőségű személy tulajdonában vagy ellenőrzése alatt, feltéve, ha a társaság többségben Máltán kívül rendelkezik üzleti érdekeltségekkel. A vállalatcsoport szerkezetátalakítása keretében, többségben ugyanazon részvényesek tulajdonában és ellenőrzése alatt lévő társaságok között, csoporton belül végrehajtott átruházási ügyletek az említett törvény 42. szakasza (1) bekezdésének b) pontja szerint illetékmentességet élveznek. |
| --- | --- |

(140)

Az okiratok és átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény 47. szakasza (3) bekezdésének d) pontja és (4) bekezdése alapján nem terheli illeték az értékpapírokat érintő ügyleteket azon társaságok esetében, amelynél a törzsrészvénytőke, a szavazati jogok és a nyereséghez fűződő jogok több mint fele olyan személyeket illet meg, akik nem máltai illetőségűek, és sem közvetlenül, sem közvetve nem állnak máltai illetőségű személy tulajdonában vagy ellenőrzése alatt, feltéve, ha a társaság többségben Máltán kívül rendelkezik üzleti érdekeltségekkel. A vállalatcsoport szerkezetátalakítása keretében, többségben ugyanazon részvényesek tulajdonában és ellenőrzése alatt lévő társaságok között, csoporton belül végrehajtott átruházási ügyletek az említett törvény 42. szakasza (1) bekezdésének b) pontja szerint illetékmentességet élveznek.

| (141) | Málta leszögezte, hogy 2004 óta mindössze egyetlen olyan ügylet ment végbe máltai részvényes tulajdonában lévő részvényekkel, amelyre nem vonatkozott a (140) preambulumbekezdésben említett általános illetékmentesség. Ez az ügylet az adókedvezmény szempontjából nem lépte túl a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbértéket, még az árfolyamnyereség-adó alóli mentesség igénybevételével együtt sem (77). |
| --- | --- |

(141)

Málta leszögezte, hogy 2004 óta mindössze egyetlen olyan ügylet ment végbe máltai részvényes tulajdonában lévő részvényekkel, amelyre nem vonatkozott a (140) preambulumbekezdésben említett általános illetékmentesség. Ez az ügylet az adókedvezmény szempontjából nem lépte túl a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbértéket, még az árfolyamnyereség-adó alóli mentesség igénybevételével együtt sem (77).

77

| (142) | Málta vállalta, hogy megszünteti az adórendelet 5. szakaszában a máltai illetőségű személyek számára biztosított illetékmentességet. |
| --- | --- |

(142)

Málta vállalta, hogy megszünteti az adórendelet 5. szakaszában a máltai illetőségű személyek számára biztosított illetékmentességet.

4.9.   A kötelezettségvállalások hatálybalépése

A kötelezettségvállalások hatálybalépése

| (143) | Málta vállalta, hogy a szabályok, amelyek az e határozatban foglalt intézkedéseket a belső piaccal összeegyeztethetővé teszik, az e határozat keltétől számított három hónapon belül hatályba lépnek. Az e határozat elfogadásától a kötelezettségvállalások hatálybalépéséig terjedő időszakra vonatkozóan Málta vállalta, hogy a hajótéradó-rendszert és az e határozat tárgyát képező egyéb intézkedéseket a továbbiakban úgy biztosítja, hogy az ne eredményezze olyan összeegyeztethetetlen támogatás kifizetését, amelyet később vissza kellene fizettetni a kedvezményezettekkel. |
| --- | --- |

(143)

Málta vállalta, hogy a szabályok, amelyek az e határozatban foglalt intézkedéseket a belső piaccal összeegyeztethetővé teszik, az e határozat keltétől számított három hónapon belül hatályba lépnek. Az e határozat elfogadásától a kötelezettségvállalások hatálybalépéséig terjedő időszakra vonatkozóan Málta vállalta, hogy a hajótéradó-rendszert és az e határozat tárgyát képező egyéb intézkedéseket a továbbiakban úgy biztosítja, hogy az ne eredményezze olyan összeegyeztethetetlen támogatás kifizetését, amelyet később vissza kellene fizettetni a kedvezményezettekkel.

4.10.   Jogos elvárások, jogbiztonság, létező támogatási állapot

Jogos elvárások, jogbiztonság, létező támogatási állapot

| (144) | Málta előadta, hogy a rendszer létező támogatásnak tekintendő, és erre vonatkozóan jogos elvárás áll fenn Málta és a hajózási szervezetek részéről. |
| --- | --- |

(144)

Málta előadta, hogy a rendszer létező támogatásnak tekintendő, és erre vonatkozóan jogos elvárás áll fenn Málta és a hajózási szervezetek részéről.

| (145) | Málta 1973-ban vezette be hajótéradó-rendszerét és az azt kísérő intézkedéseket. Málta ezzel összefüggésben közölte az 1973. évi kereskedelmi hajózási törvény eredeti változatának (78) vonatkozó részeit, különösen a 85. és 86. szakaszt, amely meghatározza a mentességet élvező hajók körét, illetve a jövedelemadó-mentes jövedelmet. |
| --- | --- |

(145)

Málta 1973-ban vezette be hajótéradó-rendszerét és az azt kísérő intézkedéseket. Málta ezzel összefüggésben közölte az 1973. évi kereskedelmi hajózási törvény eredeti változatának (78) vonatkozó részeit, különösen a 85. és 86. szakaszt, amely meghatározza a mentességet élvező hajók körét, illetve a jövedelemadó-mentes jövedelmet.

78

| (146) | Málta előadta, hogy ezek a támogatási intézkedéseket alávetették a csatlakozás előtti átvilágítási folyamatnak. A közlekedéssel, ezen belül a hajótéradóval kapcsolatos versenypolitikai kérdésekre kifejezetten kitértek a csatlakozási tárgyalások során a közlekedésről szóló tárgyalási fejezetben. Málta rámutatott arra, hogy hajótéradó-rendszerét akkor nem találta problematikusnak a Bizottság. Málta a levélváltásukra hivatkozva leszögezte, hogy a Bizottság kielégítőnek találta az e rendszerről nyújtott tájékoztatását. Málta különösen az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló konferencia 2001. október 26-i ülésére utalt, ahol a feljegyzései szerint megállapodtak abban, hogy a közlekedésről szóló tárgyalási fejezet ideiglenes lezárását javasolják. Málta előadta, hogy a hajótéradó-rendszert igénybe vevő hajózási szervezetekhez hasonlóan úgy értelmezte és ítélte meg, hogy a rendszer teljes mértékben összhangban van a tengeri szállítási iránymutatással. |
| --- | --- |

(146)

Málta előadta, hogy ezek a támogatási intézkedéseket alávetették a csatlakozás előtti átvilágítási folyamatnak. A közlekedéssel, ezen belül a hajótéradóval kapcsolatos versenypolitikai kérdésekre kifejezetten kitértek a csatlakozási tárgyalások során a közlekedésről szóló tárgyalási fejezetben. Málta rámutatott arra, hogy hajótéradó-rendszerét akkor nem találta problematikusnak a Bizottság. Málta a levélváltásukra hivatkozva leszögezte, hogy a Bizottság kielégítőnek találta az e rendszerről nyújtott tájékoztatását. Málta különösen az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló konferencia 2001. október 26-i ülésére utalt, ahol a feljegyzései szerint megállapodtak abban, hogy a közlekedésről szóló tárgyalási fejezet ideiglenes lezárását javasolják. Málta előadta, hogy a hajótéradó-rendszert igénybe vevő hajózási szervezetekhez hasonlóan úgy értelmezte és ítélte meg, hogy a rendszer teljes mértékben összhangban van a tengeri szállítási iránymutatással.

| (147) | A vonatkozó máltai jogszabályokat, vagyis a kereskedelmi hajózási törvényt és az adórendeletet a csatlakozási okmányban (79) előírtak szerint 2004. augusztus 31. előtt bejelentette a Bizottságnak. A hajótéradó-rendszerről a 2000. október 19-i CONF-M 51/00. számú dokumentumban és az azt kiegészítő, 2001. szeptember 18-i CONF-M 65/01. számú dokumentumban tájékoztatta a Bizottságot. |
| --- | --- |

(147)

A vonatkozó máltai jogszabályokat, vagyis a kereskedelmi hajózási törvényt és az adórendeletet a csatlakozási okmányban (79) előírtak szerint 2004. augusztus 31. előtt bejelentette a Bizottságnak. A hajótéradó-rendszerről a 2000. október 19-i CONF-M 51/00. számú dokumentumban és az azt kiegészítő, 2001. szeptember 18-i CONF-M 65/01. számú dokumentumban tájékoztatta a Bizottságot.

79

| (148) | A vonatkozó jogszabályok a csatlakozás időpontja és 2007. május 1. között nem változtak. A nemzeti rendelkezéseket mindössze 2010-ben módosították a hajókezeléssel foglalkozó társaságoknak nyújtott állami támogatásra vonatkozó iránymutatásról szóló bizottsági közleményben (a továbbiakban: a hajókezelési iránymutatás) (80) bevezetett alapelvek átültetése céljából. |
| --- | --- |

(148)

A vonatkozó jogszabályok a csatlakozás időpontja és 2007. május 1. között nem változtak. A nemzeti rendelkezéseket mindössze 2010-ben módosították a hajókezeléssel foglalkozó társaságoknak nyújtott állami támogatásra vonatkozó iránymutatásról szóló bizottsági közleményben (a továbbiakban: a hajókezelési iránymutatás) (80) bevezetett alapelvek átültetése céljából.

80

| (149) | Málta emlékeztette a Bizottságot arra, hogy a hajótéradó-rendszer nem szerepelt azon rendszerek között, amelyeket a csatlakozási szerződésben a létező támogatási intézkedések módosítására biztosított hároméves időszak letelte előtt ki kellett igazítani, ezért létező támogatásnak tekintette a rendszert. A Bizottság 2007. április 24-i levelében csak két támogatási intézkedést említett: az egyik a Gozo Channel Co. Ltd. közszolgáltatási kötelezettsége, a másik pedig a Sea Malta Co. Ltd. közszolgáltatási kötelezettsége volt. |
| --- | --- |

(149)

Málta emlékeztette a Bizottságot arra, hogy a hajótéradó-rendszer nem szerepelt azon rendszerek között, amelyeket a csatlakozási szerződésben a létező támogatási intézkedések módosítására biztosított hároméves időszak letelte előtt ki kellett igazítani, ezért létező támogatásnak tekintette a rendszert. A Bizottság 2007. április 24-i levelében csak két támogatási intézkedést említett: az egyik a Gozo Channel Co. Ltd. közszolgáltatási kötelezettsége, a másik pedig a Sea Malta Co. Ltd. közszolgáltatási kötelezettsége volt.

5.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (150) | A (3) preambulumbekezdésben leírtak szerint hat érdekelt féltől és egy, névtelensége megőrzését kérő, a német hajózási ágazatban dolgozó, munkavállalótól érkeztek észrevételek. A (151)–(177) preambulumbekezdés összefoglalja ezeket az észrevételeket. |
| --- | --- |

(150)

A (3) preambulumbekezdésben leírtak szerint hat érdekelt féltől és egy, névtelensége megőrzését kérő, a német hajózási ágazatban dolgozó, munkavállalótól érkeztek észrevételek. A (151)–(177) preambulumbekezdés összefoglalja ezeket az észrevételeket.

5.1.   Hajótéradóra jogosult hajók

Hajótéradóra jogosult hajók

| (151) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége egyetértett a Bizottság azon kezdeti megállapításával, miszerint a halászhajók, az olajfúró tornyok és a nem kereskedelmi célú, szabadidős jachtok nem lehetnek jogosultak hajótéradóra. |
| --- | --- |

(151)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége egyetértett a Bizottság azon kezdeti megállapításával, miszerint a halászhajók, az olajfúró tornyok és a nem kereskedelmi célú, szabadidős jachtok nem lehetnek jogosultak hajótéradóra.

5.2.   A hajótéradó alkalmazása uszályokra

A hajótéradó alkalmazása uszályokra

| (152) | A Máltai Nemzetközi Hajózási Tanács (Malta International Shipping Council) hangsúlyozta, hogy a nem önjáró uszály teherárut szállít, míg a vontatóhajó gondoskodik arról, hogy a rakomány elérjen a rendeltetési helyére. Ez a tevékenység ezért egyetlen műveletnek tekintendő, így mindkét hajónak jogosultnak kell lennie hajótéradóra. |
| --- | --- |

(152)

A Máltai Nemzetközi Hajózási Tanács (Malta International Shipping Council) hangsúlyozta, hogy a nem önjáró uszály teherárut szállít, míg a vontatóhajó gondoskodik arról, hogy a rakomány elérjen a rendeltetési helyére. Ez a tevékenység ezért egyetlen műveletnek tekintendő, így mindkét hajónak jogosultnak kell lennie hajótéradóra.

5.3.   A hajótéradó alkalmazása üdülőhajókra

A hajótéradó alkalmazása üdülőhajókra

| (153) | A Máltai Nemzetközi Hajózási Tanács rámutatott arra, hogy az üdülőhajók üzemeltetése tulajdonképpen személyszállítást jelent. |
| --- | --- |

(153)

A Máltai Nemzetközi Hajózási Tanács rámutatott arra, hogy az üdülőhajók üzemeltetése tulajdonképpen személyszállítást jelent.

| (154) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége előadta, hogy az üdülőhajók fő rendeltetése a tengeri szállítás, még akkor is, ha szabadidős célra használják őket. Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége ezenkívül kiemelte, hogy az üdülőhajók ugyanazon ellenőrzés és szabályozás hatálya alá tartoznak, mint más óceánjáró hajók, és a rajtuk szolgáló tengerészeknek is ugyanazoknak a képesítési követelményeknek kell eleget tenniük. Ezenkívül ugyanazok a lobogó és kikötő szerinti tagállam általi ellenőrzések, valamint nemzetközi egyezmények vonatkoznak rájuk, mint a nemzetközi utakat teljesítő hajók. Az üdülőhajózási ágazatnak jelentős szerepe volt a tengeri szállítási iránymutatás célkitűzéseinek elérésében. Az üdülőhajózási ágazatra versenykényszer nehezedik az Európai Unión kívülről. Amennyiben az EGT-megállapodásban részes állam vagy uniós tagállam más országokban nem alkalmazott adókat (vagy egyéb költségeket) vet ki, az a részes állam vagy tagállam számíthat arra, hogy a hajókat áthelyezik olyan másik ország lobogója alá, ahol alacsonyabb az összköltség. |
| --- | --- |

(154)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége előadta, hogy az üdülőhajók fő rendeltetése a tengeri szállítás, még akkor is, ha szabadidős célra használják őket. Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége ezenkívül kiemelte, hogy az üdülőhajók ugyanazon ellenőrzés és szabályozás hatálya alá tartoznak, mint más óceánjáró hajók, és a rajtuk szolgáló tengerészeknek is ugyanazoknak a képesítési követelményeknek kell eleget tenniük. Ezenkívül ugyanazok a lobogó és kikötő szerinti tagállam általi ellenőrzések, valamint nemzetközi egyezmények vonatkoznak rájuk, mint a nemzetközi utakat teljesítő hajók. Az üdülőhajózási ágazatnak jelentős szerepe volt a tengeri szállítási iránymutatás célkitűzéseinek elérésében. Az üdülőhajózási ágazatra versenykényszer nehezedik az Európai Unión kívülről. Amennyiben az EGT-megállapodásban részes állam vagy uniós tagállam más országokban nem alkalmazott adókat (vagy egyéb költségeket) vet ki, az a részes állam vagy tagállam számíthat arra, hogy a hajókat áthelyezik olyan másik ország lobogója alá, ahol alacsonyabb az összköltség.

5.4.   A hajótéradó alkalmazása kereskedelmi célú jachtokra

A hajótéradó alkalmazása kereskedelmi célú jachtokra

| (155) | A Máltai Nemzetközi Hajózási Tanács, a Máltai Kereskedelmi, Vállalkozási és Iparkamara, valamint a Máltai Szuperjachtágazati Hálózat rámutatott arra, hogy a kereskedelmi célú jachtok személyszállítást végeznek, ezen a területen pedig kiélezett nemzetközi verseny folyik offshore központokkal hajótulajdonos társaságok létrehozásáért és kereskedelmi célú jachtok lajstromozásáért. |
| --- | --- |

(155)

A Máltai Nemzetközi Hajózási Tanács, a Máltai Kereskedelmi, Vállalkozási és Iparkamara, valamint a Máltai Szuperjachtágazati Hálózat rámutatott arra, hogy a kereskedelmi célú jachtok személyszállítást végeznek, ezen a területen pedig kiélezett nemzetközi verseny folyik offshore központokkal hajótulajdonos társaságok létrehozásáért és kereskedelmi célú jachtok lajstromozásáért.

5.5.   A hajótéradó alkalmazása kiszolgáló hajókra

A hajótéradó alkalmazása kiszolgáló hajókra

| (156) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége hangsúlyozta, hogy nem határozható meg a jogosult hajótípusok végleges és kizárólagos jegyzéke. Előadta, hogy nincs valódi különbség a „kiszolgáló” és a „szállítási” tevékenység között, ugyanis mindkettő kereskedelmi hajózási tevékenység. Üdvözölte, hogy a Bizottság elismerte bizonyos kiszolgáló (például kábelfektető) hajók állami támogatásra való jogosultságát. |
| --- | --- |

(156)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége hangsúlyozta, hogy nem határozható meg a jogosult hajótípusok végleges és kizárólagos jegyzéke. Előadta, hogy nincs valódi különbség a „kiszolgáló” és a „szállítási” tevékenység között, ugyanis mindkettő kereskedelmi hajózási tevékenység. Üdvözölte, hogy a Bizottság elismerte bizonyos kiszolgáló (például kábelfektető) hajók állami támogatásra való jogosultságát.

5.6.   Hajótéradó hatálya alá vonható jövedelem

Hajótéradó hatálya alá vonható jövedelem

5.6.1.   A hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából származó tőkenyereség adóztatása

A hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából származó tőkenyereség adóztatása

| (157) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége előadta, hogy a hajóüzemeltető rendes működéséhez szükséges eszközök adásvételéből származó haszon csak akkor zárható ki a hajótéradó hatálya alól, ha a társaság a hajózási eszközök adásvételén kívül egyéb tevékenységet nem folytat. Ebben az esetben nem tekinthető hajózási szolgáltatásokat nyújtó társaságnak. |
| --- | --- |

(157)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége előadta, hogy a hajóüzemeltető rendes működéséhez szükséges eszközök adásvételéből származó haszon csak akkor zárható ki a hajótéradó hatálya alól, ha a társaság a hajózási eszközök adásvételén kívül egyéb tevékenységet nem folytat. Ebben az esetben nem tekinthető hajózási szolgáltatásokat nyújtó társaságnak.

| (158) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége szerint a hajóeladásból származó tőkenyereségnek a hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezés előtt beszerezett hajók esetében is a hajótéradó hatálya alá kell tartoznia, mivel a hajótéradó-rendszereknek tisztességes és méltányos átmeneti rendelkezéseket kell tartalmazniuk, figyelembe véve a hajótéradó alkalmazása előtti időszakban felmerült esetleges adóköveteléseket. |
| --- | --- |

(158)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége szerint a hajóeladásból származó tőkenyereségnek a hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezés előtt beszerezett hajók esetében is a hajótéradó hatálya alá kell tartoznia, mivel a hajótéradó-rendszereknek tisztességes és méltányos átmeneti rendelkezéseket kell tartalmazniuk, figyelembe véve a hajótéradó alkalmazása előtti időszakban felmerült esetleges adóköveteléseket.

5.6.2.   A hajótéradó alkalmazása tengeri szállítással összefüggésben nyújtott kiegészítő szolgáltatásokra

A hajótéradó alkalmazása tengeri szállítással összefüggésben nyújtott kiegészítő szolgáltatásokra

| (159) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége szerint a kiegészítő tevékenységek hozzátartoznak a hajózási szervezet által kínált hajózási szolgáltatáshoz. Előadta, hogy nem szükséges meghatározni a „kiegészítő tevékenységek” fogalmát a tengeri szállítási iránymutatás alkalmazásában, hanem a tagállamokra kell bízni, hogy a Bizottság felügyelete alatt kialakítsák saját részletes értelmezésüket. |
| --- | --- |

(159)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége szerint a kiegészítő tevékenységek hozzátartoznak a hajózási szervezet által kínált hajózási szolgáltatáshoz. Előadta, hogy nem szükséges meghatározni a „kiegészítő tevékenységek” fogalmát a tengeri szállítási iránymutatás alkalmazásában, hanem a tagállamokra kell bízni, hogy a Bizottság felügyelete alatt kialakítsák saját részletes értelmezésüket.

| (160) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy a pénzügyi intézmények által a hajótéradó hatálya alá tartozó hajózási társaságoknak kínált szolgáltatások, például hitelek és biztosítékok nem tekinthetők jogosult „kiegészítő tevékenységeknek”. |
| --- | --- |

(160)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy a pénzügyi intézmények által a hajótéradó hatálya alá tartozó hajózási társaságoknak kínált szolgáltatások, például hitelek és biztosítékok nem tekinthetők jogosult „kiegészítő tevékenységeknek”.

| (161) | Ha valamely társaság kizárólag jogosult hajók üzemeltetésével foglalkozik, akkor az e hajóüzemeltetésből származó teljes haszon elhatárolható, amennyiben az üzleti tevékenységek összhangban vannak az ágazati szokásokkal és gyakorlattal. |
| --- | --- |

(161)

Ha valamely társaság kizárólag jogosult hajók üzemeltetésével foglalkozik, akkor az e hajóüzemeltetésből származó teljes haszon elhatárolható, amennyiben az üzleti tevékenységek összhangban vannak az ágazati szokásokkal és gyakorlattal.

| (162) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége jelezte, hogy számos társaság mindent tartalmazó díjat számít fel a szolgáltatásaiért, és a tágabb megközelítés alkalmazása esetén nem kellene önkényes számításokat végezniük a haszon arányos felosztása érdekében. Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége hangsúlyozta, hogy az OECD adóügyi modellegyezménye is alátámasztja a tágabb megközelítést. |
| --- | --- |

(162)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége jelezte, hogy számos társaság mindent tartalmazó díjat számít fel a szolgáltatásaiért, és a tágabb megközelítés alkalmazása esetén nem kellene önkényes számításokat végezniük a haszon arányos felosztása érdekében. Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége hangsúlyozta, hogy az OECD adóügyi modellegyezménye is alátámasztja a tágabb megközelítést.

| (163) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége előadta, hogy a külön felszámított szolgáltatások a legtöbb személyszállítási szolgáltatás gazdasági működésének szükséges és bevett részét képezik. Nélkülük a hajózási tevékenység elveszítené vonzerejét az ügyfelek számára, és nem lenne kifizetődő a hajózási társaságok számára, ezért a hajótéradóra jogosultnak kell lenniük. |
| --- | --- |

(163)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége előadta, hogy a külön felszámított szolgáltatások a legtöbb személyszállítási szolgáltatás gazdasági működésének szükséges és bevett részét képezik. Nélkülük a hajózási tevékenység elveszítené vonzerejét az ügyfelek számára, és nem lenne kifizetődő a hajózási társaságok számára, ezért a hajótéradóra jogosultnak kell lenniük.

| (164) | Az üdülőhajózási tevékenységek esetében a szállítási csomag az út során kínált és az utasok által elvárt különféle szolgáltatásokat is magában foglal. Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége szerint e körbe tartoznak a hírközlési szolgáltatások, a bárok, a valutaváltás, a rövid kirándulások, a vásárlás, az egészségügyi és szépségápolási szolgáltatások, valamint a szórakoztatás. Bizonyos esetekben, például rövid parti kirándulásoknál ezek a kiegészítő tevékenységek a hajózási társaság által beszerzett szolgáltatások – rendszerint helyi utazásszervezők értékesítik őket „csomagban” a hajótársaságnak –, ezért jogosult tevékenységnek kell őket tekinteni. |
| --- | --- |

(164)

Az üdülőhajózási tevékenységek esetében a szállítási csomag az út során kínált és az utasok által elvárt különféle szolgáltatásokat is magában foglal. Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége szerint e körbe tartoznak a hírközlési szolgáltatások, a bárok, a valutaváltás, a rövid kirándulások, a vásárlás, az egészségügyi és szépségápolási szolgáltatások, valamint a szórakoztatás. Bizonyos esetekben, például rövid parti kirándulásoknál ezek a kiegészítő tevékenységek a hajózási társaság által beszerzett szolgáltatások – rendszerint helyi utazásszervezők értékesítik őket „csomagban” a hajótársaságnak –, ezért jogosult tevékenységnek kell őket tekinteni.

| (165) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége elismeri a szárazföldön működő belföldi vállalkozásokkal való tisztességtelen verseny elkerülésének elvét, és hozzáteszi, hogy a hajók úszó áruházként, kaszinóként vagy álló szállodaként való üzemeltetése nem lenne elfogadható. |
| --- | --- |

(165)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége elismeri a szárazföldön működő belföldi vállalkozásokkal való tisztességtelen verseny elkerülésének elvét, és hozzáteszi, hogy a hajók úszó áruházként, kaszinóként vagy álló szállodaként való üzemeltetése nem lenne elfogadható.

| (166) | A Máltai Nemzetközi Hajózási Tanács hasonlóképpen nyilatkozott az üdülőhajózási és személyszállítási csomagokról. |
| --- | --- |

(166)

A Máltai Nemzetközi Hajózási Tanács hasonlóképpen nyilatkozott az üdülőhajózási és személyszállítási csomagokról.

5.6.3.   A hajótéradó alkalmazása jogosult hajókat személyzet nélkül bérbe adó szervezetekre

A hajótéradó alkalmazása jogosult hajókat személyzet nélkül bérbe adó szervezetekre

| (167) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége előadta, hogy a tagállamoknak kell dönteniük esetleges korlátozások bevezetéséről, figyelembe véve például azt, hogyan szerveződik a nemzeti hajózási ágazat és tengerészeti klaszter. |
| --- | --- |

(167)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége előadta, hogy a tagállamoknak kell dönteniük esetleges korlátozások bevezetéséről, figyelembe véve például azt, hogyan szerveződik a nemzeti hajózási ágazat és tengerészeti klaszter.

| (168) | A Norvég Hajótulajdonosok Szövetsége szerint a személyzet nélküli hajóbérlés elterjedt megoldás a hajózási társaságok körében. Rendszerint azonban a hajózási társaságok teljes hajóterének mindössze csekély hányada képezi személyzet nélküli bérlet tárgyát. Kevés olyan társaság van, amely kizárólag személyzet nélkül bérbe adott hajókkal rendelkezik. Ha a személyzet nélküli hajóbérbeadásból származó jövedelem nem élvez teljes adómentességet, az EGT-n belüli hajótulajdonosok nem tudnának versenyképes bérleti díjakat ajánlani. Ezenkívül a külföldi talapzatokon működő kőolaj- és földgázipari vállalatokat kiszolgáló társaságok rendszerint szétválasztják a hajótulajdonosi és a hajóüzemeltetési tevékenységeket, hogy versenyképesek legyenek az üzemeltetés szerinti országban. Gyakran a személyzet nélküli hajóbérbeadás jelenti az egyetlen lehetőséget arra, hogy védett külföldi piacokra belépjenek. Ezenkívül akkor, ha kőolajipari vállalat bérel hajót, a hajóbérlő gyakran rendelkezik saját belső személyzeti és műszaki hajóirányítási szolgáltató szervezettel, amelyet igénybe is kíván venni. Emellett egyes területeken a személyzet költségével és rendelkezésre állásával, a hajójavítás költségével és gyors igénybevehetőségével, valamint a hajó üzemeltetéséhez szükséges egyéb feltételekkel kapcsolatos kockázatot nem tartják vállalhatónak, ezért inkább a személyzet nélküli hajóbérletet választják. |
| --- | --- |

(168)

A Norvég Hajótulajdonosok Szövetsége szerint a személyzet nélküli hajóbérlés elterjedt megoldás a hajózási társaságok körében. Rendszerint azonban a hajózási társaságok teljes hajóterének mindössze csekély hányada képezi személyzet nélküli bérlet tárgyát. Kevés olyan társaság van, amely kizárólag személyzet nélkül bérbe adott hajókkal rendelkezik. Ha a személyzet nélküli hajóbérbeadásból származó jövedelem nem élvez teljes adómentességet, az EGT-n belüli hajótulajdonosok nem tudnának versenyképes bérleti díjakat ajánlani. Ezenkívül a külföldi talapzatokon működő kőolaj- és földgázipari vállalatokat kiszolgáló társaságok rendszerint szétválasztják a hajótulajdonosi és a hajóüzemeltetési tevékenységeket, hogy versenyképesek legyenek az üzemeltetés szerinti országban. Gyakran a személyzet nélküli hajóbérbeadás jelenti az egyetlen lehetőséget arra, hogy védett külföldi piacokra belépjenek. Ezenkívül akkor, ha kőolajipari vállalat bérel hajót, a hajóbérlő gyakran rendelkezik saját belső személyzeti és műszaki hajóirányítási szolgáltató szervezettel, amelyet igénybe is kíván venni. Emellett egyes területeken a személyzet költségével és rendelkezésre állásával, a hajójavítás költségével és gyors igénybevehetőségével, valamint a hajó üzemeltetéséhez szükséges egyéb feltételekkel kapcsolatos kockázatot nem tartják vállalhatónak, ezért inkább a személyzet nélküli hajóbérletet választják.

| (169) | A Norvég Hajótulajdonosok Szövetsége szerint nem növelné a hajózási ágazatnak nyújtott támogatás mértékét (81), ha lehetővé tennék, hogy a hajótéradó hatálya alá tartozó társaságok személyzet nélkül adjanak bérbe hajókat. A hajózásból származó adómentes jövedelem csupán megoszlik a hajót bérbe adó hajótulajdonos társaság és a hajót üzemeltető társaság között (a hajóüzemeltető társaság adómentes jövedelme a személyzet nélküli bérlés díjával csökken, ami a hajótulajdonos társaság adómentes jövedelme). |
| --- | --- |

(169)

A Norvég Hajótulajdonosok Szövetsége szerint nem növelné a hajózási ágazatnak nyújtott támogatás mértékét (81), ha lehetővé tennék, hogy a hajótéradó hatálya alá tartozó társaságok személyzet nélkül adjanak bérbe hajókat. A hajózásból származó adómentes jövedelem csupán megoszlik a hajót bérbe adó hajótulajdonos társaság és a hajót üzemeltető társaság között (a hajóüzemeltető társaság adómentes jövedelme a személyzet nélküli bérlés díjával csökken, ami a hajótulajdonos társaság adómentes jövedelme).

81

| (170) | A Máltai Nemzetközi Hajózási Tanács előadta, hogy a hajótulajdonlást és a hajóüzemeltetést egységes egészként kell kezelni. A hajótulajdonosi és a hajóüzemeltetési tevékenységeket végezheti ugyanaz a szervezet. Más esetekben viszont különböző szervezetek egyetlen tevékenységre összpontosítanak. A különböző szervezeteknek megvannak a maguk költségei és felelősségi köre, így többek között gondoskodniuk kell arról, hogy fő tevékenységük biztonságosan és hatékonyan folyjon. Kiemelendő, hogy a máltai jog és a nemzetközi jog súlyos kötelezettségeket és felelősséget ró a hajótulajdonosra, még akkor is, ha hajóját személyzet nélküli adja ki. Ha tehát a bérbe adott hajóval nemzetközi áru- és személyszállítást folytatnak, a tulajdonost és a bérlőt is a hajótéradó-rendszer hatálya alá kell vonni. |
| --- | --- |

(170)

A Máltai Nemzetközi Hajózási Tanács előadta, hogy a hajótulajdonlást és a hajóüzemeltetést egységes egészként kell kezelni. A hajótulajdonosi és a hajóüzemeltetési tevékenységeket végezheti ugyanaz a szervezet. Más esetekben viszont különböző szervezetek egyetlen tevékenységre összpontosítanak. A különböző szervezeteknek megvannak a maguk költségei és felelősségi köre, így többek között gondoskodniuk kell arról, hogy fő tevékenységük biztonságosan és hatékonyan folyjon. Kiemelendő, hogy a máltai jog és a nemzetközi jog súlyos kötelezettségeket és felelősséget ró a hajótulajdonosra, még akkor is, ha hajóját személyzet nélküli adja ki. Ha tehát a bérbe adott hajóval nemzetközi áru- és személyszállítást folytatnak, a tulajdonost és a bérlőt is a hajótéradó-rendszer hatálya alá kell vonni.

5.6.4.   A hajótéradó alkalmazása személyzettel együtt történő hajóbérlésre (időbérlet/útbérlet)

A hajótéradó alkalmazása személyzettel együtt történő hajóbérlésre (időbérlet/útbérlet)

| (171) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége hangsúlyozta, hogy a hajóbérbeadási tevékenység közvetlenül és közvetve számos hajózási szakember foglalkoztatását teszi lehetővé Európa-szerte, és rugalmas megközelítéssel könnyebben elkerülhető, hogy a hajózási társaságok az Európai Unión kívülre helyezzék át székhelyüket. |
| --- | --- |

(171)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége hangsúlyozta, hogy a hajóbérbeadási tevékenység közvetlenül és közvetve számos hajózási szakember foglalkoztatását teszi lehetővé Európa-szerte, és rugalmas megközelítéssel könnyebben elkerülhető, hogy a hajózási társaságok az Európai Unión kívülre helyezzék át székhelyüket.

| (172) | A Bizottság egyes, az időbérlők számára a hajótéradó igénybevételéhez a saját hajózási tevékenység minimális hányadát előíró határozatait illetően az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége úgy vélekedett, hogy ezen a követelményen lazítani kellene. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság egyes, az időbérlők számára a hajótéradó igénybevételéhez a saját hajózási tevékenység minimális hányadát előíró határozatait illetően az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége úgy vélekedett, hogy ezen a követelményen lazítani kellene.

| (173) | A Norvég Hajótulajdonosok Szövetsége szerint a legtöbb hajózási társaság kereskedelmi okokból világszerte több tengeri központban is jelen van, és amennyiben valamely nemzetközi hajózási szervezet stratégiája arra irányul, hogy növelje az időbérletbe adott hajók hányadát a flottájában, ezt az európai hajótéradó-rendszerekben előforduló esetleges korlátozásoktól függetlenül is megteheti. Ehhez mindössze EGT-n kívüli illetőségű leányvállalatra van szüksége. |
| --- | --- |

(173)

A Norvég Hajótulajdonosok Szövetsége szerint a legtöbb hajózási társaság kereskedelmi okokból világszerte több tengeri központban is jelen van, és amennyiben valamely nemzetközi hajózási szervezet stratégiája arra irányul, hogy növelje az időbérletbe adott hajók hányadát a flottájában, ezt az európai hajótéradó-rendszerekben előforduló esetleges korlátozásoktól függetlenül is megteheti. Ehhez mindössze EGT-n kívüli illetőségű leányvállalatra van szüksége.

5.7.   Lobogóhoz kötöttség

Lobogóhoz kötöttség

| (174) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége szerint az tengeri szállítási iránymutatás gyakorlati szempontból alapvetően kellő mértékű rugalmasságot biztosít a tagállamok lobogóinak használatát illetően, és ezt nem szükséges szigorítani. |
| --- | --- |

(174)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége szerint az tengeri szállítási iránymutatás gyakorlati szempontból alapvetően kellő mértékű rugalmasságot biztosít a tagállamok lobogóinak használatát illetően, és ezt nem szükséges szigorítani.

5.8.   Elhatárolási szabályok

Elhatárolási szabályok

| (175) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége rámutatott arra, hogy a hajótéradó-rendszerekben egyértelműen meg kell határozni a jogosult tevékenységeket. |
| --- | --- |

(175)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége rámutatott arra, hogy a hajótéradó-rendszerekben egyértelműen meg kell határozni a jogosult tevékenységeket.

| (176) | A hajóüzemeltetők a szolgáltatások beszerzésére irányuló tevékenységet más üzleti tevékenységektől elhatárolhatják, a más üzleti tevékenységek folytatásából származó hasznot azonban nem. Ez a szokásos piaci ár elve, amelyet általánosan alkalmaznak az adóigazgatásban, és amely a transzferárazás egyik követelményeként is ismert. Példa: ha a hajóüzemeltető a csomag részeként szárazföldi szolgáltatásokról, például közúti szállításról vagy szállodai elhelyezésről is gondoskodik, az általa a szolgáltatásokra a szokásos piaci árnak megfelelő költségen felül felszámított felárnak a hajótéradó hatálya alá kell tartoznia. Így abban az esetben, ha a szolgáltatásokat harmadik személy piaci áron nyújtja, a hajóüzemeltető bármilyen haszna elhatárolható. Ha azonban a szolgáltatásokat a hajóüzemeltető vállalatcsoportján belül nyújtják, azok transzferárazás tárgyát képezik, és a közúti szállításból vagy a szállodai elhelyezésből származó haszon nem tartozhat a hajótéradó hatálya alá, ugyanis csak a vállalatcsoporton belüli szolgáltatásokra felszámított felár után vehető igénybe a hajótéradó. |
| --- | --- |

(176)

A hajóüzemeltetők a szolgáltatások beszerzésére irányuló tevékenységet más üzleti tevékenységektől elhatárolhatják, a más üzleti tevékenységek folytatásából származó hasznot azonban nem. Ez a szokásos piaci ár elve, amelyet általánosan alkalmaznak az adóigazgatásban, és amely a transzferárazás egyik követelményeként is ismert. Példa: ha a hajóüzemeltető a csomag részeként szárazföldi szolgáltatásokról, például közúti szállításról vagy szállodai elhelyezésről is gondoskodik, az általa a szolgáltatásokra a szokásos piaci árnak megfelelő költségen felül felszámított felárnak a hajótéradó hatálya alá kell tartoznia. Így abban az esetben, ha a szolgáltatásokat harmadik személy piaci áron nyújtja, a hajóüzemeltető bármilyen haszna elhatárolható. Ha azonban a szolgáltatásokat a hajóüzemeltető vállalatcsoportján belül nyújtják, azok transzferárazás tárgyát képezik, és a közúti szállításból vagy a szállodai elhelyezésből származó haszon nem tartozhat a hajótéradó hatálya alá, ugyanis csak a vállalatcsoporton belüli szolgáltatásokra felszámított felár után vehető igénybe a hajótéradó.

5.9.   A hajózási társaságok finanszírozásából származó haszon adómentessége

A hajózási társaságok finanszírozásából származó haszon adómentessége

| (177) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy a pénzügyi intézmények által a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó hajózási társaságoknak kínált szolgáltatások, például hitelek és biztosítékok nem tekinthetők sem „jogosult”, sem „kiegészítő tevékenységeknek”. |
| --- | --- |

(177)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy a pénzügyi intézmények által a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó hajózási társaságoknak kínált szolgáltatások, például hitelek és biztosítékok nem tekinthetők sem „jogosult”, sem „kiegészítő tevékenységeknek”.

6.   MÁLTA ÉSZREVÉTELEI A HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATBAN

MÁLTA ÉSZREVÉTELEI A HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATBAN

| (178) | Málta szerint a beadványok többségéből egyértelműen kiderül, hogy a tengeri szállítási iránymutatás máltai alkalmazását általános elégedettség övezi. Málta megjegyezte, hogy az érdekelt felek semmilyen kifogást nem emeltek, és támogatják a hatályos szabályozást. |
| --- | --- |

(178)

Málta szerint a beadványok többségéből egyértelműen kiderül, hogy a tengeri szállítási iránymutatás máltai alkalmazását általános elégedettség övezi. Málta megjegyezte, hogy az érdekelt felek semmilyen kifogást nem emeltek, és támogatják a hatályos szabályozást.

7.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

7.1.   A támogatás megléte

A támogatás megléte

| (179) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(179)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet

| (180) | Ennek megfelelően ahhoz, hogy egy támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljön, együttesen kell teljesítenie az alábbi feltételeket: i. az intézkedést állami forrásokból kell finanszírozni és annak az államnak betudhatónak kell lennie; ii. bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk előnybe részesítése által szelektív előnyhöz kell juttatnia a kedvezményezettet; iii. torzítania kell a versenyt vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie, és iv. képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. |
| --- | --- |

(180)

Ennek megfelelően ahhoz, hogy egy támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljön, együttesen kell teljesítenie az alábbi feltételeket: i. az intézkedést állami forrásokból kell finanszírozni és annak az államnak betudhatónak kell lennie; ii. bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk előnybe részesítése által szelektív előnyhöz kell juttatnia a kedvezményezettet; iii. torzítania kell a versenyt vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie, és iv. képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására.

| (181) | Az alábbiakban a Bizottság megvizsgálja, hogy i. a hajótéradó-rendszer, ii. a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége, iii. a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége, iv. a hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adómentessége, v. a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége és vi. az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó bizonyos illetékek alóli mentesség (a továbbiakban együttesen: a nemzeti intézkedések) teljesíti-e a (180) preambulumbekezdésben foglalt feltételeket, és ezáltal állami támogatásnak minősül-e. |
| --- | --- |

(181)

Az alábbiakban a Bizottság megvizsgálja, hogy i. a hajótéradó-rendszer, ii. a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége, iii. a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége, iv. a hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adómentessége, v. a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége és vi. az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó bizonyos illetékek alóli mentesség (a továbbiakban együttesen: a nemzeti intézkedések) teljesíti-e a (180) preambulumbekezdésben foglalt feltételeket, és ezáltal állami támogatásnak minősül-e.

Állami források, az államnak való betudhatóság és előny

Állami források, az államnak való betudhatóság és előny

| (182) | A Bizottság megjegyezte, hogy a nemzeti intézkedések a máltai államnak rendes körülmények között fizetendő szokványos adók és illetékek alóli mentesség biztosítására irányulnak. A hajótéradó-rendszer a jövedelemadóról szóló törvény értelmében a társasági jövedelem után rendes körülmények között fizetendő jövedelemadóhoz képest adócsökkentést biztosít. A hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék és árfolyamnyereség, a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség, valamint a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége a jövedelemadóról szóló törvény vonatkozásában a kereskedelmi hajózási törvényben és az adórendeletben biztosított mentességnek minősül. Az okiratok és átruházási ügyletek illetékéről szóló törvényben az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozóan megállapított illeték alól szintén a kereskedelmi hajózási törvény és az adórendelet nyújt mentességet. A miniszter által a saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség is a máltai államnak rendes körülmények között fizetendő szokványos adók és illetékek alóli mentességnek minősül. |
| --- | --- |

(182)

A Bizottság megjegyezte, hogy a nemzeti intézkedések a máltai államnak rendes körülmények között fizetendő szokványos adók és illetékek alóli mentesség biztosítására irányulnak. A hajótéradó-rendszer a jövedelemadóról szóló törvény értelmében a társasági jövedelem után rendes körülmények között fizetendő jövedelemadóhoz képest adócsökkentést biztosít. A hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék és árfolyamnyereség, a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség, valamint a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége a jövedelemadóról szóló törvény vonatkozásában a kereskedelmi hajózási törvényben és az adórendeletben biztosított mentességnek minősül. Az okiratok és átruházási ügyletek illetékéről szóló törvényben az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozóan megállapított illeték alól szintén a kereskedelmi hajózási törvény és az adórendelet nyújt mentességet. A miniszter által a saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség is a máltai államnak rendes körülmények között fizetendő szokványos adók és illetékek alóli mentességnek minősül.

| (183) | A Bizottság rámutatott arra, hogy az állami adóbevétel kiesése egyenértékű az állami források adójellegű költségvetési kiadás formájában történő felhasználásával. Azzal, hogy a kereskedelmi hajózási törvény alapján adó- és illetékcsökkentést, illetve -mentességet tesz lehetővé, Málta állami forrásoknak minősülő bevételekről mond le. Ennélfogva az adócsökkentést és adómentesség, valamint az illetékmentességet állami forrásokból biztosítja. Az erre irányuló intézkedések állami jogszabályok formájában léptek hatályba (a kereskedelmi hajózási törvényt a parlament fogadta el, az adórendeletet pedig Málta a kereskedelmi hajózási törvényt végrehajtó másodlagos jogszabálynak tekinti). Mivel az említett adóintézkedéseket így a máltai hatóságok hajtották végre, ezért ezek az intézkedések az államnak tudhatók be. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság rámutatott arra, hogy az állami adóbevétel kiesése egyenértékű az állami források adójellegű költségvetési kiadás formájában történő felhasználásával. Azzal, hogy a kereskedelmi hajózási törvény alapján adó- és illetékcsökkentést, illetve -mentességet tesz lehetővé, Málta állami forrásoknak minősülő bevételekről mond le. Ennélfogva az adócsökkentést és adómentesség, valamint az illetékmentességet állami forrásokból biztosítja. Az erre irányuló intézkedések állami jogszabályok formájában léptek hatályba (a kereskedelmi hajózási törvényt a parlament fogadta el, az adórendeletet pedig Málta a kereskedelmi hajózási törvényt végrehajtó másodlagos jogszabálynak tekinti). Mivel az említett adóintézkedéseket így a máltai hatóságok hajtották végre, ezért ezek az intézkedések az államnak tudhatók be.

| (184) | Egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha pénzügyi előnyhöz juttatja a kedvezményezettet. A Bizottság megjegyezte, hogy a nemzeti intézkedések adó- és illetékmentességet biztosítanak, amely az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében előnyhöz juttatja a kedvezményezettet. |
| --- | --- |

(184)

Egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha pénzügyi előnyhöz juttatja a kedvezményezettet. A Bizottság megjegyezte, hogy a nemzeti intézkedések adó- és illetékmentességet biztosítanak, amely az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében előnyhöz juttatja a kedvezményezettet.

| (185) | A Bizottság ezért megállapította, hogy:






  i. | a hajótéradó-rendszer szerinti hajótéradó; |
| --- | --- | --- |

(185)

A Bizottság ezért megállapította, hogy:

i.

a hajótéradó-rendszer szerinti hajótéradó;

| ii. | a miniszter által a saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség; |
| --- | --- |

ii.

a miniszter által a saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség;

| iii. | a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége; |
| --- | --- |

iii.

a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége;

| iv. | a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége; |
| --- | --- |

iv.

a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége;

| v. | a hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adómentessége; |
| --- | --- |

v.

a hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adómentessége;

| vi. | a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége; |
| --- | --- |

vi.

a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége;

| vii. | az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó bizonyos illetékek alóli mentesség |
| --- | --- |

vii.

az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó bizonyos illetékek alóli mentesség

állami forrásokból származik, az államnak tudható be, és előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket.

| (186) | Az alábbiakban a Bizottság mindegyik intézkedésnél külön megvizsgálja az intézkedés állami támogatásnak minősüléséhez szükséges további tényezőket, vagyis az intézkedések szelektív jellegét, valamint esetleges versenytorzító és kereskedelembefolyásoló hatásait. |
| --- | --- |

(186)

Az alábbiakban a Bizottság mindegyik intézkedésnél külön megvizsgálja az intézkedés állami támogatásnak minősüléséhez szükséges további tényezőket, vagyis az intézkedések szelektív jellegét, valamint esetleges versenytorzító és kereskedelembefolyásoló hatásait.

7.1.1.   A hajótéradó-rendszer

A hajótéradó-rendszer

Szelektív előny

Szelektív előny

| (187) | Ahhoz, hogy valamely intézkedés állami támogatásnak minősüljön, szelektívnek kell lennie azáltal, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesít. Ami a szelektivitás feltételének értelmezését illeti, az állandó ítélkezési gyakorlat szerint egy intézkedés szelektívnek minősül, amennyiben „részben mentesíteni kívánja a vállalkozásokat a jog által előírt kötelező hozzájárulások általános rendszerének rendes alkalmazásából eredő pénzügyi terhek alól”. (82) Az intézkedés ezért szelektívnek minősül, ha eltérést jelent az általános adózási keretszabály szokásos használatához képest. |
| --- | --- |

(187)

Ahhoz, hogy valamely intézkedés állami támogatásnak minősüljön, szelektívnek kell lennie azáltal, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesít. Ami a szelektivitás feltételének értelmezését illeti, az állandó ítélkezési gyakorlat szerint egy intézkedés szelektívnek minősül, amennyiben „részben mentesíteni kívánja a vállalkozásokat a jog által előírt kötelező hozzájárulások általános rendszerének rendes alkalmazásából eredő pénzügyi terhek alól”. (82) Az intézkedés ezért szelektívnek minősül, ha eltérést jelent az általános adózási keretszabály szokásos használatához képest.

részben mentesíteni kívánja a vállalkozásokat a jog által előírt kötelező hozzájárulások általános rendszerének rendes alkalmazásából eredő pénzügyi terhek alól

82

| (188) | Az értékelés céljából a Bíróság háromlépcsős elemzést dolgozott ki (83). Elsőként meg kell határozni a referenciarendszert. A második lépésben meg kell állapítani, hogy egy adott intézkedés az említett rendszertől való eltérésnek minősül-e, azaz különbséget tesz-e a rendszerből fakadó célok tekintetében hasonló jogi és ténybeli helyzetben lévő gazdasági szereplők között. Az eltérés vizsgálata az elemzés e részének központi eleme, mivel ennek alapján megállapítható, hogy az intézkedés prima facie szelektív-e. Ha a szóban forgó intézkedés nem jelent eltérést a referenciarendszertől, akkor nem szelektív. Ha azonban mégis eltér attól (és ezért prima facie szelektív), az elemzés harmadik lépésében meg kell állapítani, hogy a (referencia-) rendszer jellege és felépítése igazolja-e az eltérést (84). Amennyiben egy prima facie szelektív intézkedést a rendszer jellege és felépítése igazol, az nem minősül szelektívnek, és ezért nem tartozik az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá (85). |
| --- | --- |

(188)

Az értékelés céljából a Bíróság háromlépcsős elemzést dolgozott ki (83). Elsőként meg kell határozni a referenciarendszert. A második lépésben meg kell állapítani, hogy egy adott intézkedés az említett rendszertől való eltérésnek minősül-e, azaz különbséget tesz-e a rendszerből fakadó célok tekintetében hasonló jogi és ténybeli helyzetben lévő gazdasági szereplők között. Az eltérés vizsgálata az elemzés e részének központi eleme, mivel ennek alapján megállapítható, hogy az intézkedés prima facie szelektív-e. Ha a szóban forgó intézkedés nem jelent eltérést a referenciarendszertől, akkor nem szelektív. Ha azonban mégis eltér attól (és ezért prima facie szelektív), az elemzés harmadik lépésében meg kell állapítani, hogy a (referencia-) rendszer jellege és felépítése igazolja-e az eltérést (84). Amennyiben egy prima facie szelektív intézkedést a rendszer jellege és felépítése igazol, az nem minősül szelektívnek, és ezért nem tartozik az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá (85).

83

prima facie

prima facie

84

prima facie

85

| (189) | A Máltán működő vállalkozásokat terhelő adó mértéke a jövedelemadóról szóló törvény szerint 35 % (86). A hajótéradó-rendszer hatálya alá bejelentkezett hajózási szervezetek a hajózási tevékenységekből származó jövedelem tekintetében mentesülnek a jövedelemadóról szóló törvény szerinti adó alól, ehelyett egyösszegű átalányt fizetnek. A Bizottság rámutatott arra, hogy a 2.1. szakaszban bemutatott hajótéradó-rendszer vagy hasonló rendszer nem nyitott az összes ágazat és vállalkozás előtt, ezért prima facie szelektív. A hajótéradó révén a kedvezményezettek csökkenthetik adóráfordításaikat. Ez az eltérés az általános rendszer jellegére tekintettel nem indokolt, hanem kifejezetten azt a célt szolgálja, hogy bizonyos tevékenységeket előnyhöz juttasson és támogasson. |
| --- | --- |

(189)

A Máltán működő vállalkozásokat terhelő adó mértéke a jövedelemadóról szóló törvény szerint 35 % (86). A hajótéradó-rendszer hatálya alá bejelentkezett hajózási szervezetek a hajózási tevékenységekből származó jövedelem tekintetében mentesülnek a jövedelemadóról szóló törvény szerinti adó alól, ehelyett egyösszegű átalányt fizetnek. A Bizottság rámutatott arra, hogy a 2.1. szakaszban bemutatott hajótéradó-rendszer vagy hasonló rendszer nem nyitott az összes ágazat és vállalkozás előtt, ezért prima facie szelektív. A hajótéradó révén a kedvezményezettek csökkenthetik adóráfordításaikat. Ez az eltérés az általános rendszer jellegére tekintettel nem indokolt, hanem kifejezetten azt a célt szolgálja, hogy bizonyos tevékenységeket előnyhöz juttasson és támogasson.

86

prima facie

| (190) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hajótéradó-rendszer szelektív gazdasági előnyt nyújt. |
| --- | --- |

(190)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hajótéradó-rendszer szelektív gazdasági előnyt nyújt.

A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

| (191) | Az állam által nyújtott intézkedés akkor tekinthető úgy, hogy torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, ha feltehetően javítja a kedvezményezett más versenytárs vállalkozásokkal szembeni versenypozícióját (87). Gyakorlati szempontból ezért minden olyan esetben feltételezni kell az EUMSZ 107. cikke szerinti versenytorzulás fennállását, amikor az állam pénzügyi előnyt biztosít egy olyan liberalizált ágazat valamely vállalkozásának, ahol verseny zajlik vagy verseny alakulhatna ki (88). Ha egy, az állam által nyújtott pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más, a Közösségen belüli kereskedelemben versenytárs vállalkozásokkal szemben, e kereskedelmet a támogatás által érintettnek kell tekinteni (89). |
| --- | --- |

(191)

Az állam által nyújtott intézkedés akkor tekinthető úgy, hogy torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, ha feltehetően javítja a kedvezményezett más versenytárs vállalkozásokkal szembeni versenypozícióját (87). Gyakorlati szempontból ezért minden olyan esetben feltételezni kell az EUMSZ 107. cikke szerinti versenytorzulás fennállását, amikor az állam pénzügyi előnyt biztosít egy olyan liberalizált ágazat valamely vállalkozásának, ahol verseny zajlik vagy verseny alakulhatna ki (88). Ha egy, az állam által nyújtott pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más, a Közösségen belüli kereskedelemben versenytárs vállalkozásokkal szemben, e kereskedelmet a támogatás által érintettnek kell tekinteni (89).

87

88

89

| (192) | A hajózási tevékenységek piaca lényegét tekintve világméretű. Ezenkívül a tengeri kabotázsútvonalak és a tengeri szolgáltatások piaca is teljes mértékben liberalizált (90). Így a hajótéradó-rendszert igénybe vevő hajózási társaságok által nyújtott szolgáltatások nyitottak a tagállamokon belüli, a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti verseny előtt. Következésképpen fennáll a veszély, hogy a rendszer torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(192)

A hajózási tevékenységek piaca lényegét tekintve világméretű. Ezenkívül a tengeri kabotázsútvonalak és a tengeri szolgáltatások piaca is teljes mértékben liberalizált (90). Így a hajótéradó-rendszert igénybe vevő hajózási társaságok által nyújtott szolgáltatások nyitottak a tagállamokon belüli, a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti verseny előtt. Következésképpen fennáll a veszély, hogy a rendszer torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

90

Következtetés

Következtetés

| (193) | A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a hajótéradó az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(193)

A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a hajótéradó az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.

7.1.2.   A miniszter által saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség

A miniszter által saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség

| (194) | A hatályos jogszabályok nem korlátozzák megfelelően a miniszter azon mérlegelési jogkörének alkalmazását, hogy a (23) és a (112) preambulumbekezdésben leírtak szerint mentesítsen hajókat az adórendelet szerinti díjak megfizetése alól. Megszövegezése nem kellően pontos ahhoz, hogy a csökkentés hatályát a szándékolt, humanitárius és karitatív célú, nem gazdasági tevékenységekre korlátozza. |
| --- | --- |

(194)

A hatályos jogszabályok nem korlátozzák megfelelően a miniszter azon mérlegelési jogkörének alkalmazását, hogy a (23) és a (112) preambulumbekezdésben leírtak szerint mentesítsen hajókat az adórendelet szerinti díjak megfizetése alól. Megszövegezése nem kellően pontos ahhoz, hogy a csökkentés hatályát a szándékolt, humanitárius és karitatív célú, nem gazdasági tevékenységekre korlátozza.

| (195) | A szelektív előnnyel kapcsolatosan a (187) és azt követő preambulumbekezdésekben, a versenytorzítással és a kereskedelem befolyásolásával kapcsolatosan pedig a (191) és azt követő preambulumbekezdésekben foglaltakkal azonos szempontok vonatkoznak azokra az intézkedésekre, amelyeket a miniszter a saját mérlegelési jogkörében hozhat. |
| --- | --- |

(195)

A szelektív előnnyel kapcsolatosan a (187) és azt követő preambulumbekezdésekben, a versenytorzítással és a kereskedelem befolyásolásával kapcsolatosan pedig a (191) és azt követő preambulumbekezdésekben foglaltakkal azonos szempontok vonatkoznak azokra az intézkedésekre, amelyeket a miniszter a saját mérlegelési jogkörében hozhat.

Következtetés

Következtetés

| (196) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a további hajók miniszteri mérlegelési jogkörben történő mentesítésének lehetősége a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás. |
| --- | --- |

(196)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a további hajók miniszteri mérlegelési jogkörben történő mentesítésének lehetősége a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.

7.1.3.   A hajók eladásából származó tőkenyereség adómentessége

A hajók eladásából származó tőkenyereség adómentessége

| (197) | A jövedelemadóról szóló törvény 5. szakasza (1) bekezdésének a) pontja adóterhet ró a tőkeeszközök átruházásából származó tőkenyereségre. Az adórendelet 3. szakaszának (1) bekezdése a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából és átruházásából származó tőkenyereség adómentességéről rendelkezik. |
| --- | --- |

(197)

A jövedelemadóról szóló törvény 5. szakasza (1) bekezdésének a) pontja adóterhet ró a tőkeeszközök átruházásából származó tőkenyereségre. Az adórendelet 3. szakaszának (1) bekezdése a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából és átruházásából származó tőkenyereség adómentességéről rendelkezik.

Szelektív előny

Szelektív előny

| (198) | A (187) preambulumbekezdésben leírtak szerint egy intézkedés szelektívnek minősül, ha eltérést jelent az általános adózási keretszabály szokásos használatához képest. Az adórendelet 3. szakaszának (1) bekezdése a hajók eladásából származó tőkenyereség adómentességéről rendelkezik, míg az általános adózási keretszabályt tekintve a jövedelemadóról szóló törvény 5. szakaszának (1) bekezdése a tőkeeszközök átruházásából származó tőkenyereségre adóterhet ró, amelynek mértéke elvben 35 %. A hajótéradó-rendszer hatálya alá bejelentkezett hajózási szervezetek a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából származó tőkenyereség tekintetében mentesülnek a jövedelemadóról szóló törvény szerinti adó alól. A Bizottság rámutatott arra, hogy ez a mentesség nem áll rendelkezésre az összes ágazatban és minden vállalkozás számára, ezért prima facie szelektív. Az adómentesség révén a kedvezményezettek csökkenthetik adóráfordításaikat. Ez az eltérés az általános rendszer jellegére tekintettel nem indokolt, hanem kifejezetten azt a célt szolgálja, hogy bizonyos tevékenységeket előnyhöz juttasson és támogasson. |
| --- | --- |

(198)

A (187) preambulumbekezdésben leírtak szerint egy intézkedés szelektívnek minősül, ha eltérést jelent az általános adózási keretszabály szokásos használatához képest. Az adórendelet 3. szakaszának (1) bekezdése a hajók eladásából származó tőkenyereség adómentességéről rendelkezik, míg az általános adózási keretszabályt tekintve a jövedelemadóról szóló törvény 5. szakaszának (1) bekezdése a tőkeeszközök átruházásából származó tőkenyereségre adóterhet ró, amelynek mértéke elvben 35 %. A hajótéradó-rendszer hatálya alá bejelentkezett hajózási szervezetek a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából származó tőkenyereség tekintetében mentesülnek a jövedelemadóról szóló törvény szerinti adó alól. A Bizottság rámutatott arra, hogy ez a mentesség nem áll rendelkezésre az összes ágazatban és minden vállalkozás számára, ezért prima facie szelektív. Az adómentesség révén a kedvezményezettek csökkenthetik adóráfordításaikat. Ez az eltérés az általános rendszer jellegére tekintettel nem indokolt, hanem kifejezetten azt a célt szolgálja, hogy bizonyos tevékenységeket előnyhöz juttasson és támogasson.

prima facie

| (199) | A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a hajóeladásból származó tőkenyereség adómentessége az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében szelektív előnynek minősül. |
| --- | --- |

(199)

A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a hajóeladásból származó tőkenyereség adómentessége az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében szelektív előnynek minősül.

A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

| (200) | A (191) preambulumbekezdésben leírtak szerint abban az esetben, ha egy, az állam által nyújtott pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más, a Közösségen belüli kereskedelemben versenytárs vállalkozásokkal szemben, e kereskedelmet a támogatás által érintettnek kell tekinteni (91). |
| --- | --- |

(200)

A (191) preambulumbekezdésben leírtak szerint abban az esetben, ha egy, az állam által nyújtott pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más, a Közösségen belüli kereskedelemben versenytárs vállalkozásokkal szemben, e kereskedelmet a támogatás által érintettnek kell tekinteni (91).

91

| (201) | Ahogy azt a (192) preambulumbekezdés részletesen ismerteti, a hajózási tevékenységek piaca lényegét tekintve világméretű. Így a tőkenyereség-adó alóli mentességet élvező hajózási társaságok által nyújtott szolgáltatások nyitottak a tagállamok közötti verseny előtt. Következésképpen fennáll a veszély, hogy az intézkedés torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(201)

Ahogy azt a (192) preambulumbekezdés részletesen ismerteti, a hajózási tevékenységek piaca lényegét tekintve világméretű. Így a tőkenyereség-adó alóli mentességet élvező hajózási társaságok által nyújtott szolgáltatások nyitottak a tagállamok közötti verseny előtt. Következésképpen fennáll a veszély, hogy az intézkedés torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

Következtetés

Következtetés

| (202) | A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a hajóeladásból származó tőkenyereség adómentessége az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(202)

A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a hajóeladásból származó tőkenyereség adómentessége az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.

7.1.4.   A hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adómentessége

A hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adómentessége

Szelektív előny

Szelektív előny

| (203) | A referenciarendszert az osztalékokra vonatkozó általános adórendszerként kell meghatározni. A jövedelemadóról szóló törvény 68. szakasza úgy rendelkezik, hogy senkinek sem számítható fel adó osztalékjövedelem után, függetlenül attól, hogy az adott személy máltai illetőségű-e, vagy sem. A 68. szakasz ezenkívül rögzíti, hogy senki sem köteles feltüntetni az osztalékjövedelmet az adóbevallásban. A máltai hatóságok megerősítették, hogy a Máltán bármely részvényesnek kifizetett osztalékra vonatkozó általános adókulcs lényegében nulla. A hajózási szervezetek részvényeseit illetően az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy „a jövedelemadóról szóló törvény értelmében további adó nem számítható fel és nem fizetendő a jövedelem után, amennyiben [...] engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által folytatott hajózási tevékenységekből származik”, feltéve, ha a hajózási szervezet minden rá vonatkozó díjat és adót szabályszerűen megfizetett. Ezért a kapott osztalék után nem kell adót fizetniük sem egy nem hajózási társaság, sem pedig egy hajózási szervezet részvényeseinek. A hajózási társaságokban lévő részvények után fizetett osztalék adómentessége ezért általános intézkedésnek minősül, amely jellegét tekintve nem szelektív. |
| --- | --- |

(203)

A referenciarendszert az osztalékokra vonatkozó általános adórendszerként kell meghatározni. A jövedelemadóról szóló törvény 68. szakasza úgy rendelkezik, hogy senkinek sem számítható fel adó osztalékjövedelem után, függetlenül attól, hogy az adott személy máltai illetőségű-e, vagy sem. A 68. szakasz ezenkívül rögzíti, hogy senki sem köteles feltüntetni az osztalékjövedelmet az adóbevallásban. A máltai hatóságok megerősítették, hogy a Máltán bármely részvényesnek kifizetett osztalékra vonatkozó általános adókulcs lényegében nulla. A hajózási szervezetek részvényeseit illetően az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy „a jövedelemadóról szóló törvény értelmében további adó nem számítható fel és nem fizetendő a jövedelem után, amennyiben [...] engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által folytatott hajózási tevékenységekből származik”, feltéve, ha a hajózási szervezet minden rá vonatkozó díjat és adót szabályszerűen megfizetett. Ezért a kapott osztalék után nem kell adót fizetniük sem egy nem hajózási társaság, sem pedig egy hajózási szervezet részvényeseinek. A hajózási társaságokban lévő részvények után fizetett osztalék adómentessége ezért általános intézkedésnek minősül, amely jellegét tekintve nem szelektív.

a jövedelemadóról szóló törvény értelmében további adó nem számítható fel és nem fizetendő a jövedelem után, amennyiben [...] engedéllyel rendelkező hajózási szervezet által folytatott hajózási tevékenységekből származik

Következtetés

Következtetés

| (204) | A fenti értékelés alapján az osztalékadó alóli mentesség tehát nem minősül állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(204)

A fenti értékelés alapján az osztalékadó alóli mentesség tehát nem minősül állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

7.1.5.   A hajózás vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozása után fizetendő kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége

A hajózás vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozása után fizetendő kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége

Szelektív előny

Szelektív előny

| (205) | A Bizottság megállapította, hogy a kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakaszának (1) bekezdése számos olyan tevékenységről rendelkezik (92), amely folytatása esetén egy szervezet hajózási szervezetnek minősül. A kereskedelmi hajózási törvény 3. szakaszának (2) bekezdése rögzíti, hogy a pénzügyi intézményeknek az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakaszának (1) bekezdésében felsorolt tevékenységeinek finanszírozásával vagy hajótéradó hatálya alá tartozó hajó finanszírozásával összefüggésben őket megillető kamat vagy egyéb jövedelem után nem kell megfizetniük a jövedelemadóról szóló törvény szerinti adót. |
| --- | --- |

(205)

A Bizottság megállapította, hogy a kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakaszának (1) bekezdése számos olyan tevékenységről rendelkezik (92), amely folytatása esetén egy szervezet hajózási szervezetnek minősül. A kereskedelmi hajózási törvény 3. szakaszának (2) bekezdése rögzíti, hogy a pénzügyi intézményeknek az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakaszának (1) bekezdésében felsorolt tevékenységeinek finanszírozásával vagy hajótéradó hatálya alá tartozó hajó finanszírozásával összefüggésben őket megillető kamat vagy egyéb jövedelem után nem kell megfizetniük a jövedelemadóról szóló törvény szerinti adót.

92

| (206) | A (187) preambulumbekezdésben leírtak szerint egy intézkedés szelektívnek minősül, ha eltérést jelent az általános adózási keretszabály szokásos használatához képest. Az adórendelet 3. szakaszának (2) bekezdése rögzíti az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakaszának (1) bekezdésében meghatározott tevékenységeinek finanszírozásával vagy hajótéradó hatálya alá tartozó hajó finanszírozásával összefüggésben fizetendő kamat és egyéb jövedelem adómentességét, míg az általános adózási keretszabályt tekintve a jövedelemadóról szóló törvény 4. szakaszának (1) bekezdése 35 %-os átalányadóval terheli a finanszírozási tevékenységekből, többek között a hitel- és garancianyújtásból származó kamatjövedelmet. A pénzügyi intézmények így az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek tág értelemben vett tevékenységeinek finanszírozásából és a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó jövedelem tekintetében mentesülnek a jövedelemadó alól. |
| --- | --- |

(206)

A (187) preambulumbekezdésben leírtak szerint egy intézkedés szelektívnek minősül, ha eltérést jelent az általános adózási keretszabály szokásos használatához képest. Az adórendelet 3. szakaszának (2) bekezdése rögzíti az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakaszának (1) bekezdésében meghatározott tevékenységeinek finanszírozásával vagy hajótéradó hatálya alá tartozó hajó finanszírozásával összefüggésben fizetendő kamat és egyéb jövedelem adómentességét, míg az általános adózási keretszabályt tekintve a jövedelemadóról szóló törvény 4. szakaszának (1) bekezdése 35 %-os átalányadóval terheli a finanszírozási tevékenységekből, többek között a hitel- és garancianyújtásból származó kamatjövedelmet. A pénzügyi intézmények így az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek tág értelemben vett tevékenységeinek finanszírozásából és a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó jövedelem tekintetében mentesülnek a jövedelemadó alól.

| (207) | A Bizottság megjegyezte, hogy a nem az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek közé tartozó társaságok finanszírozását illetően ez a mentesség nem áll a pénzügyi intézmények rendelkezésére. A mentesség tehát prima facie szelektív, mivel előnyben részesíti azokat a pénzügyi intézményeket, amelyek a hajózási ágazatban nyújtanak finanszírozást. Az adómentesség révén a kedvezményezettek csökkenthetik adóráfordításaikat. |
| --- | --- |

(207)

A Bizottság megjegyezte, hogy a nem az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek közé tartozó társaságok finanszírozását illetően ez a mentesség nem áll a pénzügyi intézmények rendelkezésére. A mentesség tehát prima facie szelektív, mivel előnyben részesíti azokat a pénzügyi intézményeket, amelyek a hajózási ágazatban nyújtanak finanszírozást. Az adómentesség révén a kedvezményezettek csökkenthetik adóráfordításaikat.

prima facie

| (208) | A Bizottság szerint a máltai általános jövedelemadó-rendszer jellegére figyelemmel semmilyen cél nem teszi indokolttá az említett eltérést, az intézkedést ugyanis kifejezetten azért vezették be, hogy bizonyos tevékenységeket előnyhöz juttasson és támogasson. |
| --- | --- |

(208)

A Bizottság szerint a máltai általános jövedelemadó-rendszer jellegére figyelemmel semmilyen cél nem teszi indokolttá az említett eltérést, az intézkedést ugyanis kifejezetten azért vezették be, hogy bizonyos tevékenységeket előnyhöz juttasson és támogasson.

| (209) | A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek tevékenységeinek finanszírozásával vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásával összefüggésben keletkező kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében szelektív előnynek minősül. |
| --- | --- |

(209)

A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek tevékenységeinek finanszírozásával vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásával összefüggésben keletkező kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében szelektív előnynek minősül.

A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

| (210) | A pénzügyi szolgáltatásokat lényegében az európai piacon nyújtják, ahol a pénzügyi intézmények egymással versenyeznek. Így az adómentességet élvező pénzügyi intézmények által nyújtott szolgáltatások nyitottak a tagállamok közötti verseny előtt. |
| --- | --- |

(210)

A pénzügyi szolgáltatásokat lényegében az európai piacon nyújtják, ahol a pénzügyi intézmények egymással versenyeznek. Így az adómentességet élvező pénzügyi intézmények által nyújtott szolgáltatások nyitottak a tagállamok közötti verseny előtt.

| (211) | Ha egy, az állam által nyújtott pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más, a Közösségen belüli kereskedelemben versenytárs vállalkozásokkal szemben, e kereskedelmet az intézkedés által érintettnek kell tekinteni (93). Következésképpen fennáll a veszély, hogy az intézkedés torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(211)

Ha egy, az állam által nyújtott pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más, a Közösségen belüli kereskedelemben versenytárs vállalkozásokkal szemben, e kereskedelmet az intézkedés által érintettnek kell tekinteni (93). Következésképpen fennáll a veszély, hogy az intézkedés torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

93

Következtetés

Következtetés

| (212) | A fenti okok miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hajózás vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozása után fizetendő kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(212)

A fenti okok miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hajózás vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozása után fizetendő kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.

7.1.6.   A hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége

A hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége

Szelektív előny

Szelektív előny

| (213) | A (187) preambulumbekezdésben leírtak szerint egy intézkedés szelektívnek minősül, ha eltérést jelent az általános adózási keretszabály szokásos használatához képest. A máltai illetőségű személyek által részvényeken elért árfolyamnyereséget rendes körülmények között 35 %-os jövedelemadó terhelné a jövedelemadóról szóló törvény szerint (94). Az adórendelet azonban adómentessé tette a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereséget (95). A Bizottság rámutatott arra, hogy ez a mentesség nem áll rendelkezésre az összes ágazatban és minden vállalkozás számára, ezért prima facie szelektív. A mentesség az általános adórendszertől való eltérésnek minősül, mivel az adórendszer céljára, vagyis a részvények vagy értékpapírok átruházásából származó nyereség vagy haszon megadóztatására tekintettel a hajózási társaságok részvényeinek átruházásából nyereséghez vagy haszonhoz jutó máltai illetőségű személyek hasonló jogi vagy ténybeli helyzetben vannak, mint a bármilyen más társaság részvényeinek átruházásából nyereséghez vagy haszonhoz jutó máltai illetőségűek. |
| --- | --- |

(213)

A (187) preambulumbekezdésben leírtak szerint egy intézkedés szelektívnek minősül, ha eltérést jelent az általános adózási keretszabály szokásos használatához képest. A máltai illetőségű személyek által részvényeken elért árfolyamnyereséget rendes körülmények között 35 %-os jövedelemadó terhelné a jövedelemadóról szóló törvény szerint (94). Az adórendelet azonban adómentessé tette a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereséget (95). A Bizottság rámutatott arra, hogy ez a mentesség nem áll rendelkezésre az összes ágazatban és minden vállalkozás számára, ezért prima facie szelektív. A mentesség az általános adórendszertől való eltérésnek minősül, mivel az adórendszer céljára, vagyis a részvények vagy értékpapírok átruházásából származó nyereség vagy haszon megadóztatására tekintettel a hajózási társaságok részvényeinek átruházásából nyereséghez vagy haszonhoz jutó máltai illetőségű személyek hasonló jogi vagy ténybeli helyzetben vannak, mint a bármilyen más társaság részvényeinek átruházásából nyereséghez vagy haszonhoz jutó máltai illetőségűek.

94

95

prima facie

| (214) | Málta nem adott elő olyan érvet, amely alátámasztotta volna, hogy az intézkedés az adórendszer logikája alapján indokolható. A Bizottság szerint a máltai jövedelemadó-rendszer jellegére és általános felépítésére figyelemmel semmilyen cél nem teszi indokolttá az említett eltérést, ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hajózási társaságok részvényeinek eladásából származó árfolyamnyereségre vonatkozó adó alól a máltai illetőségű személyek javára biztosított mentesség az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében szelektív. |
| --- | --- |

(214)

Málta nem adott elő olyan érvet, amely alátámasztotta volna, hogy az intézkedés az adórendszer logikája alapján indokolható. A Bizottság szerint a máltai jövedelemadó-rendszer jellegére és általános felépítésére figyelemmel semmilyen cél nem teszi indokolttá az említett eltérést, ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hajózási társaságok részvényeinek eladásából származó árfolyamnyereségre vonatkozó adó alól a máltai illetőségű személyek javára biztosított mentesség az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében szelektív.

A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

| (215) | A (191) preambulumbekezdésben leírtak szerint abban az esetben, ha egy, az állam által nyújtott pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más, a Közösségen belüli kereskedelemben versenytárs vállalkozásokkal szemben, e kereskedelmet a támogatás által érintettnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(215)

A (191) preambulumbekezdésben leírtak szerint abban az esetben, ha egy, az állam által nyújtott pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más, a Közösségen belüli kereskedelemben versenytárs vállalkozásokkal szemben, e kereskedelmet a támogatás által érintettnek kell tekinteni.

| (216) | Ebben az ügyben a hajózási társaságokban részvényekkel rendelkező máltai illetőségű személyeket a tagállamok közötti verseny és kereskedelem érinti. A befektetési tevékenységek piaca világméretű. Ezenkívül ahogy azt a (192) preambulumbekezdés részletesen ismertette, a hajózási tevékenységek piaca lényegét tekintve világméretű. Következésképpen a vizsgált adóintézkedés befolyásolja az Unión belüli kereskedelmet, és torzíthatja a tagállamok közötti versenyt. |
| --- | --- |

(216)

Ebben az ügyben a hajózási társaságokban részvényekkel rendelkező máltai illetőségű személyeket a tagállamok közötti verseny és kereskedelem érinti. A befektetési tevékenységek piaca világméretű. Ezenkívül ahogy azt a (192) preambulumbekezdés részletesen ismertette, a hajózási tevékenységek piaca lényegét tekintve világméretű. Következésképpen a vizsgált adóintézkedés befolyásolja az Unión belüli kereskedelmet, és torzíthatja a tagállamok közötti versenyt.

Következtetés

Következtetés

| (217) | A fentiek fényében a Bizottság megállapította, hogy a hajózási társaságok részvényeinek eladásából származó árfolyamnyereség adómentessége az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(217)

A fentiek fényében a Bizottság megállapította, hogy a hajózási társaságok részvényeinek eladásából származó árfolyamnyereség adómentessége az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.

7.1.7.   Okiratok és átruházási ügyletek illetékmentessége

Okiratok és átruházási ügyletek illetékmentessége

Szelektivitás

Szelektivitás

| (218) | Az okiratok és átruházási ügyletek illetékéről szó törvény illetékkel terheli többek között a forgalomképes értékpapírok átruházását (96). A (41) preambulumbekezdésben leírtak szerint az adórendelet 5. szakasza illetékmentességet biztosít a hajózási szervezetek forgalomképes értékpapírokat érintő ügyleteket illetően. |
| --- | --- |

(218)

Az okiratok és átruházási ügyletek illetékéről szó törvény illetékkel terheli többek között a forgalomképes értékpapírok átruházását (96). A (41) preambulumbekezdésben leírtak szerint az adórendelet 5. szakasza illetékmentességet biztosít a hajózási szervezetek forgalomképes értékpapírokat érintő ügyleteket illetően.

96

| (219) | A (187) preambulumbekezdésben leírtak szerint egy intézkedés szelektívnek minősül, ha eltérést jelent az általános adózási keretszabály szokásos használatához képest. Az adórendelet 5. szakasza az általános adórendszertől való eltérést tartalmaz, mivel a hajózással összefüggésben értékpapírügyleteket végrehajtó szervezetek hasonló ténybeli és jogi helyzetben vannak, mint azok a szervezetek, amelyek bármilyen más ágazatban hajtanak végre ilyen ügyleteket. |
| --- | --- |

(219)

A (187) preambulumbekezdésben leírtak szerint egy intézkedés szelektívnek minősül, ha eltérést jelent az általános adózási keretszabály szokásos használatához képest. Az adórendelet 5. szakasza az általános adórendszertől való eltérést tartalmaz, mivel a hajózással összefüggésben értékpapírügyleteket végrehajtó szervezetek hasonló ténybeli és jogi helyzetben vannak, mint azok a szervezetek, amelyek bármilyen más ágazatban hajtanak végre ilyen ügyleteket.

| (220) | A Bizottság rámutatott arra, hogy ez a mentesség nem áll rendelkezésre más ágazatokban. A mentesség tehát prima facie szelektív, mivel előnyben részesíti a hajózási ágazatban végrehajtott ügyleteket. A mentesség révén a kedvezményezettek csökkenthetik ráfordításaikat. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság rámutatott arra, hogy ez a mentesség nem áll rendelkezésre más ágazatokban. A mentesség tehát prima facie szelektív, mivel előnyben részesíti a hajózási ágazatban végrehajtott ügyleteket. A mentesség révén a kedvezményezettek csökkenthetik ráfordításaikat.

prima facie

| (221) | Málta nem adott elő olyan érvet, amely alátámasztotta volna, hogy az intézkedés a rendszer logikája alapján indokolható. A Bizottság szerint a máltai illetékrendszer jellegére és általános felépítésére figyelemmel semmilyen cél nem teszi indokolttá az említett eltérést. |
| --- | --- |

(221)

Málta nem adott elő olyan érvet, amely alátámasztotta volna, hogy az intézkedés a rendszer logikája alapján indokolható. A Bizottság szerint a máltai illetékrendszer jellegére és általános felépítésére figyelemmel semmilyen cél nem teszi indokolttá az említett eltérést.

| (222) | A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a dokumentumok és átruházási ügyletek illetékmentessége az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében szelektív előnynek minősül. |
| --- | --- |

(222)

A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a dokumentumok és átruházási ügyletek illetékmentessége az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében szelektív előnynek minősül.

A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

| (223) | Az állam által nyújtott intézkedés akkor tekinthető úgy, hogy torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, ha feltehetően javítja a kedvezményezett más vállalkozásokkal szembeni versenypozícióját. |
| --- | --- |

(223)

Az állam által nyújtott intézkedés akkor tekinthető úgy, hogy torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, ha feltehetően javítja a kedvezményezett más vállalkozásokkal szembeni versenypozícióját.

| (224) | A (192) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a hajózás liberalizált ágazat, ahol az Unión belül és világviszonylatban is verseny zajlik. Ezért fennáll a veszély, hogy az intézkedés torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(224)

A (192) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a hajózás liberalizált ágazat, ahol az Unión belül és világviszonylatban is verseny zajlik. Ezért fennáll a veszély, hogy az intézkedés torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

Következtetés

Következtetés

| (225) | Ezért az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(225)

Ezért az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

7.2.   A támogatás összeegyeztethetősége

A támogatás összeegyeztethetősége

Az értékelés jogalapja

Az értékelés jogalapja

| (226) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes tevékenységek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben, és ily módon kivételt képez az állami támogatások általános tilalma alól. A Bizottság az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pontját a máltai hajótéradó-rendszerre alkalmazandó, megfelelő jogalapnak tekinti. |
| --- | --- |

(226)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes tevékenységek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben, és ily módon kivételt képez az állami támogatások általános tilalma alól. A Bizottság az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pontját a máltai hajótéradó-rendszerre alkalmazandó, megfelelő jogalapnak tekinti.

| (227) | Az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének alkalmazása során széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik, amelynek gyakorlása közösségi összefüggésben megvalósítandó, összetett gazdasági és társadalmi értékeléseket foglal magában. A Bizottság a magatartási szabályok elfogadásával és közzétételével, miáltal kijelenti, hogy alkalmazni fogja e szabályokat az általuk érintett esetekre, korlátozza magát a hivatkozott mérlegelési jogköre gyakorlásában, és nem térhet el e szabályoktól anélkül, hogy ne tenné ki magát annak, hogy egyes esetekben az általános jogelvek – mint az egyenlő bánásmód, a bizalomvédelem és a jogbiztonság elvének – megsértése címén felelősségre vonható legyen. Ezért az állami támogatás speciális területén a Bizottságnak követnie kell az általa kiadott iránymutatásokat és felhívásokat, amennyiben azok nem térnek el a Szerződés rendelkezéseitől (97). Az állandó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően a Bizottság a tengeri szállítási iránymutatást alkalmazza ebben az ügyben. A tengeri szállítási iránymutatás meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése estén a tagállami tengeri szállítási ágazatot támogató rendszer a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(227)

Az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének alkalmazása során széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik, amelynek gyakorlása közösségi összefüggésben megvalósítandó, összetett gazdasági és társadalmi értékeléseket foglal magában. A Bizottság a magatartási szabályok elfogadásával és közzétételével, miáltal kijelenti, hogy alkalmazni fogja e szabályokat az általuk érintett esetekre, korlátozza magát a hivatkozott mérlegelési jogköre gyakorlásában, és nem térhet el e szabályoktól anélkül, hogy ne tenné ki magát annak, hogy egyes esetekben az általános jogelvek – mint az egyenlő bánásmód, a bizalomvédelem és a jogbiztonság elvének – megsértése címén felelősségre vonható legyen. Ezért az állami támogatás speciális területén a Bizottságnak követnie kell az általa kiadott iránymutatásokat és felhívásokat, amennyiben azok nem térnek el a Szerződés rendelkezéseitől (97). Az állandó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően a Bizottság a tengeri szállítási iránymutatást alkalmazza ebben az ügyben. A tengeri szállítási iránymutatás meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése estén a tagállami tengeri szállítási ágazatot támogató rendszer a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

97

| (228) | A tengeri szállítási iránymutatás 2.2. szakasza rögzíti a rendszerekkel támogatható, a közösségi tengeri érdekeket szolgáló konkrét célkitűzéseket, különösen az alábbiakat:






  — | biztonságosabb, hatékonyabb, megbízhatóbb és környezetkímélőbb tengeri szállítás létrehozása, |
| --- | --- | --- |

(228)

A tengeri szállítási iránymutatás 2.2. szakasza rögzíti a rendszerekkel támogatható, a közösségi tengeri érdekeket szolgáló konkrét célkitűzéseket, különösen az alábbiakat:

—

biztonságosabb, hatékonyabb, megbízhatóbb és környezetkímélőbb tengeri szállítás létrehozása,

| — | a tagállami hajólajstromok szerinti fellobogózás vagy átlobogózás ösztönzése, |
| --- | --- |

—

a tagállami hajólajstromok szerinti fellobogózás vagy átlobogózás ösztönzése,

| — | a tagállamokban létrehozott tengerészeti klaszterek megszilárdításához való hozzájárulás a világpiacokon teljes mértékben versenyképes flotta fenntartása mellett, |
| --- | --- |

—

a tagállamokban létrehozott tengerészeti klaszterek megszilárdításához való hozzájárulás a világpiacokon teljes mértékben versenyképes flotta fenntartása mellett,

| — | a hajózási szakismeretek megőrzése és fejlesztése, valamint az európai tengerészek foglalkoztatásának védelme és elősegítése. |
| --- | --- |

—

a hajózási szakismeretek megőrzése és fejlesztése, valamint az európai tengerészek foglalkoztatásának védelme és elősegítése.

7.2.1.   A hajótéradó-rendszer

A hajótéradó-rendszer

7.2.1.1.   Hajótéradóra jogosult hajók

| (229) | A tengeri szállítási iránymutatás hatálya a 2. szakasz szerint a „tengeri szállításra” terjed ki. A tagállami támogatási intézkedések akkor felelnek meg a tengeri szállítási iránymutatás rendelkezéseinek, ha az iránymutatásban a 4055/86/EGK rendeletre és a 3577/92/EGK rendeletre való hivatkozással meghatározott tengeri szállítás céljára használt hajókra korlátozódik. (98) |
| --- | --- |

(229)

A tengeri szállítási iránymutatás hatálya a 2. szakasz szerint a „tengeri szállításra” terjed ki. A tagállami támogatási intézkedések akkor felelnek meg a tengeri szállítási iránymutatás rendelkezéseinek, ha az iránymutatásban a 4055/86/EGK rendeletre és a 3577/92/EGK rendeletre való hivatkozással meghatározott tengeri szállítás céljára használt hajókra korlátozódik. (98)

98

| (230) | A 4055/86/EGK rendeletben foglalt fogalommeghatározás szerint a „tengeri szállítás” tengeri személy- vagy áruszállítás egy tagállam valamely kikötője és egy másik tagállam vagy harmadik ország valamely kikötője vagy tengeri létesítménye között. |
| --- | --- |

(230)

A 4055/86/EGK rendeletben foglalt fogalommeghatározás szerint a „tengeri szállítás” tengeri személy- vagy áruszállítás egy tagállam valamely kikötője és egy másik tagállam vagy harmadik ország valamely kikötője vagy tengeri létesítménye között.

| (231) | A 3577/92/EGK rendeletben foglalt fogalommeghatározás szerint a „tengeri szállítás” utasok vagy áruk tengeri fuvarozása a kontinensen található kikötők között vagy valamely tagállam kontinensen lévő kikötői között (kontinentális kabotázs), vagy utasok vagy áruk tengeri fuvarozása egy tagállam bármely kikötője vagy a szóban forgó tagállam kontinentális talapzatán fekvő bármely létesítménye vagy építménye között (part menti kereskedelmi hajózási szolgáltatások) vagy utasok vagy áruk fuvarozása tengeren valamely tagállam partvonalán és egy vagy több szigetén fekvő kikötői vagy valamely tagállam egy vagy több szigetén fekvő kikötői között (szigetközi kabotázs). |
| --- | --- |

(231)

A 3577/92/EGK rendeletben foglalt fogalommeghatározás szerint a „tengeri szállítás” utasok vagy áruk tengeri fuvarozása a kontinensen található kikötők között vagy valamely tagállam kontinensen lévő kikötői között (kontinentális kabotázs), vagy utasok vagy áruk tengeri fuvarozása egy tagállam bármely kikötője vagy a szóban forgó tagállam kontinentális talapzatán fekvő bármely létesítménye vagy építménye között (part menti kereskedelmi hajózási szolgáltatások) vagy utasok vagy áruk fuvarozása tengeren valamely tagállam partvonalán és egy vagy több szigetén fekvő kikötői vagy valamely tagállam egy vagy több szigetén fekvő kikötői között (szigetközi kabotázs).

kontinentális kabotázs

part menti kereskedelmi hajózási szolgáltatások

szigetközi kabotázs

| (232) | A Bizottság emellett úgy határozott, hogy bizonyos tevékenységek a tengeri szállítás analógiájára a tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakaszában foglalt rendelkezések hatálya alá tartozhatnak még akkor is, ha a tengeri szállítás fogalommeghatározása nem vagy csak részben vonatkozik rájuk. E körbe tartoznak a tengeri mentést vagy segítségnyújtást végző hajók (99), valamint a kábelfektető, a csőfektető, a daru- és a kutatóhajók (100) tevékenységei, amennyiben hasonlóan képzett személyzetet igényelnek, és ugyanúgy érinti őket a nemzetközi verseny. |
| --- | --- |

(232)

A Bizottság emellett úgy határozott, hogy bizonyos tevékenységek a tengeri szállítás analógiájára a tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakaszában foglalt rendelkezések hatálya alá tartozhatnak még akkor is, ha a tengeri szállítás fogalommeghatározása nem vagy csak részben vonatkozik rájuk. E körbe tartoznak a tengeri mentést vagy segítségnyújtást végző hajók (99), valamint a kábelfektető, a csőfektető, a daru- és a kutatóhajók (100) tevékenységei, amennyiben hasonlóan képzett személyzetet igényelnek, és ugyanúgy érinti őket a nemzetközi verseny.

99

100

| (233) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság feltételezte, hogy a halászhajók, a pontonok, az uszályok, a jachtok, az üdülőhajók és az olajfúró tornyok a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoznak, ugyanakkor a tengeri szállítás fogalommeghatározására tekintettel kétségbe vonta ennek indokoltságát (101). |
| --- | --- |

(233)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság feltételezte, hogy a halászhajók, a pontonok, az uszályok, a jachtok, az üdülőhajók és az olajfúró tornyok a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoznak, ugyanakkor a tengeri szállítás fogalommeghatározására tekintettel kétségbe vonta ennek indokoltságát (101).

101

| (234) | Málta tisztázta, hogy ugyan a Máltán lajstromba vett összes hajó fizeti a „hajótéradónak” nevezett díjat, de kizárólag az adórendelet szerinti „hajózási tevékenységeket” végző hajók mentesülnek a rendes jövedelemadó alól, és csak ezeket a hajókat kezelik „a hajótéradó hatálya alá tartozó hajóként”. |
| --- | --- |

(234)

Málta tisztázta, hogy ugyan a Máltán lajstromba vett összes hajó fizeti a „hajótéradónak” nevezett díjat, de kizárólag az adórendelet szerinti „hajózási tevékenységeket” végző hajók mentesülnek a rendes jövedelemadó alól, és csak ezeket a hajókat kezelik „a hajótéradó hatálya alá tartozó hajóként”.

| (235) | A Bizottságnak kételyei voltak jogosult hajózási tevékenységek meghatározásának összeegyeztethetőségét illetően, mivel abba „egyébként esetlegesen előírt tevékenységek” is beletartoznak (102). |
| --- | --- |

(235)

A Bizottságnak kételyei voltak jogosult hajózási tevékenységek meghatározásának összeegyeztethetőségét illetően, mivel abba „egyébként esetlegesen előírt tevékenységek” is beletartoznak (102).

egyébként esetlegesen előírt tevékenységek

102

| (236) | Málta szerint azért tartoznak bele „egyébként esetlegesen előírt tevékenységek” is a meghatározásba, hogy kellő jogalkotási rugalmasságot biztosítson az illetékes hatóság számára arra az esetre, ha bizonyos új vagy kialakulóban lévő tevékenységeket kell felvennie a „hajózási tevékenységek” fogalomkörébe (például az ágazatban vagy az uniós jogi szabályozásban bekövetkező változások miatt). Málta leszögezte, hogy a hajózási tevékenységek fogalomkörének bővítésére irányuló rendelet, szabályzat, rendelkezés vagy utasítás ez idáig nem született. |
| --- | --- |

(236)

Málta szerint azért tartoznak bele „egyébként esetlegesen előírt tevékenységek” is a meghatározásba, hogy kellő jogalkotási rugalmasságot biztosítson az illetékes hatóság számára arra az esetre, ha bizonyos új vagy kialakulóban lévő tevékenységeket kell felvennie a „hajózási tevékenységek” fogalomkörébe (például az ágazatban vagy az uniós jogi szabályozásban bekövetkező változások miatt). Málta leszögezte, hogy a hajózási tevékenységek fogalomkörének bővítésére irányuló rendelet, szabályzat, rendelkezés vagy utasítás ez idáig nem született.

egyébként esetlegesen előírt tevékenységek

| (237) | Ezenkívül a Bizottság megjegyezte, hogy a kereskedelmi hajózási törvény 85A. szakaszának (1) bekezdésében foglalt rendelkezés, amely feljogosítja az illetékes minisztert az 1 000 nettó tonna alatti hajóterű hajók hajótéradó-rendszerbe való befogadására (103), a Málta által előadott magyarázatok alapján nem törölte el azt a követelményt, hogy a hajónak nemzetközi áru- és személyszállítást kell végeznie. A Bizottság ugyanakkor arra is rámutatott, hogy a miniszternek a 1 000 nettó tonna alatti hajóterű hajók hajótéradó-rendszerbe való befogadására vonatkozó mérlegelési jogköre nem alapul tárgyilagos szempontokon. A Bizottság ezért üdvözölte, hogy Málta a melléklet 18. pontjában foglalt kötelezettségvállalást tette. |
| --- | --- |

(237)

Ezenkívül a Bizottság megjegyezte, hogy a kereskedelmi hajózási törvény 85A. szakaszának (1) bekezdésében foglalt rendelkezés, amely feljogosítja az illetékes minisztert az 1 000 nettó tonna alatti hajóterű hajók hajótéradó-rendszerbe való befogadására (103), a Málta által előadott magyarázatok alapján nem törölte el azt a követelményt, hogy a hajónak nemzetközi áru- és személyszállítást kell végeznie. A Bizottság ugyanakkor arra is rámutatott, hogy a miniszternek a 1 000 nettó tonna alatti hajóterű hajók hajótéradó-rendszerbe való befogadására vonatkozó mérlegelési jogköre nem alapul tárgyilagos szempontokon. A Bizottság ezért üdvözölte, hogy Málta a melléklet 18. pontjában foglalt kötelezettségvállalást tette.

103

| (238) | A Bizottság megállapította, hogy a máltai jogszabály szövege teret engedett annak, hogy a miniszter rendelet útján olyan tevékenységeket is befogadjon a hajótéradó-rendszerbe, amelyek túlmutatnak a tengeri szállítás fogalommeghatározásán. Következésképpen a máltai hajótéradó-rendszer ezen eleme nem egyeztethető össze a tengeri szállítási iránymutatással. |
| --- | --- |

(238)

A Bizottság megállapította, hogy a máltai jogszabály szövege teret engedett annak, hogy a miniszter rendelet útján olyan tevékenységeket is befogadjon a hajótéradó-rendszerbe, amelyek túlmutatnak a tengeri szállítás fogalommeghatározásán. Következésképpen a máltai hajótéradó-rendszer ezen eleme nem egyeztethető össze a tengeri szállítási iránymutatással.

A nem önjáró uszályok jogosultsága

A nem önjáró uszályok jogosultsága

| (239) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megkérdőjelezte a nem önjáró uszályok jogosultságát amiatt, hogy önmagukban nem végeznek szállítási tevékenységet, ugyanis másik hajónak kell vontatnia őket (104). |
| --- | --- |

(239)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megkérdőjelezte a nem önjáró uszályok jogosultságát amiatt, hogy önmagukban nem végeznek szállítási tevékenységet, ugyanis másik hajónak kell vontatnia őket (104).

104

| (240) | A máltai hatóságok és harmadik felek észrevételei sem változtattak a Bizottság azon álláspontján, miszerint a nem önjáró uszályok nem folytatnak tengeri szállítást, mivel nem önállóan, hanem másik hajó által vontatva végzik a szállítást. A vontató hajó tevékenysége tengeri szállításnak minősülhet, a uszályé azonban nem. |
| --- | --- |

(240)

A máltai hatóságok és harmadik felek észrevételei sem változtattak a Bizottság azon álláspontján, miszerint a nem önjáró uszályok nem folytatnak tengeri szállítást, mivel nem önállóan, hanem másik hajó által vontatva végzik a szállítást. A vontató hajó tevékenysége tengeri szállításnak minősülhet, a uszályé azonban nem.

| (241) | A Bizottság megállapította, hogy az uszályok hajótéradó-rendszerbe való befogadása túlmutat a tengeri szállítás fogalommeghatározásán. Következésképpen a máltai hajótéradó-rendszer ezen eleme nem egyeztethető össze a tengeri szállítási iránymutatással. |
| --- | --- |

(241)

A Bizottság megállapította, hogy az uszályok hajótéradó-rendszerbe való befogadása túlmutat a tengeri szállítás fogalommeghatározásán. Következésképpen a máltai hajótéradó-rendszer ezen eleme nem egyeztethető össze a tengeri szállítási iránymutatással.

Az üdülőhajók és a kereskedelmi célú jachtok jogosultsága

Az üdülőhajók és a kereskedelmi célú jachtok jogosultsága

| (242) | A kereskedelmi célú jachtokat illetően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban (105) aggályokat fogalmazott meg amiatt, hogy az ilyen hajókat többnyire helyi utazásokra (gyakran szabadidős célú utazásokra) használják, és kétségeket fogalmazott meg azzal kapcsolatosan, mennyire tartozhatnak a hajótéradó-rendszer hatálya alá. |
| --- | --- |

(242)

A kereskedelmi célú jachtokat illetően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban (105) aggályokat fogalmazott meg amiatt, hogy az ilyen hajókat többnyire helyi utazásokra (gyakran szabadidős célú utazásokra) használják, és kétségeket fogalmazott meg azzal kapcsolatosan, mennyire tartozhatnak a hajótéradó-rendszer hatálya alá.

105

| (243) | A kereskedelmi célú jachtok és üdülőhajók jogosultságát a 3577/92/EGK tanácsi rendelet értelmezéséről szóló bizottsági közlemény (106) figyelembevételével kell értékelni. E közlemény 3.3. fejezete megerősíti, hogy a körutazások a 3577/92/EGK rendelet és a 4055/86/EGK rendelet hatálya alá tartoznak mint tengeri szállítási szolgáltatások. Az üdülőhajók valóban a tengeren, kikötők között szállítanak utasokat, így tengeri szállítást végeznek. A Bizottság szerint ezért az üdülőhajók jogosultak hajótéradóra, amennyiben bevételeik túlnyomórészt fő hajózási tevékenységekből származnak. A hajózási tevékenységekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokra vonatkozó korlátozásokat alább, a (266)–(274) preambulumbekezdésben tárgyaljuk. |
| --- | --- |

(243)

A kereskedelmi célú jachtok és üdülőhajók jogosultságát a 3577/92/EGK tanácsi rendelet értelmezéséről szóló bizottsági közlemény (106) figyelembevételével kell értékelni. E közlemény 3.3. fejezete megerősíti, hogy a körutazások a 3577/92/EGK rendelet és a 4055/86/EGK rendelet hatálya alá tartoznak mint tengeri szállítási szolgáltatások. Az üdülőhajók valóban a tengeren, kikötők között szállítanak utasokat, így tengeri szállítást végeznek. A Bizottság szerint ezért az üdülőhajók jogosultak hajótéradóra, amennyiben bevételeik túlnyomórészt fő hajózási tevékenységekből származnak. A hajózási tevékenységekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokra vonatkozó korlátozásokat alább, a (266)–(274) preambulumbekezdésben tárgyaljuk.

106

| (244) | A kereskedelmi célú jachtokkal nyújtott szállítási szolgáltatások a tengeri szállítás fogalomkörébe tartoznak, amennyiben áruk, illetve személyek kikötők közötti, valamint kikötő és tengeri létesítmény/építmény közötti tengeri szállítására irányulnak. A Bizottság szerint ezért az ellentételezésért tengeri szállítást végző, kereskedelmi célú jachtok jogosultak hajótéradóra. |
| --- | --- |

(244)

A kereskedelmi célú jachtokkal nyújtott szállítási szolgáltatások a tengeri szállítás fogalomkörébe tartoznak, amennyiben áruk, illetve személyek kikötők közötti, valamint kikötő és tengeri létesítmény/építmény közötti tengeri szállítására irányulnak. A Bizottság szerint ezért az ellentételezésért tengeri szállítást végző, kereskedelmi célú jachtok jogosultak hajótéradóra.

A vontató- és a kotróhajók jogosultsága

A vontató- és a kotróhajók jogosultsága

| (245) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kételyeket fogalmazott meg azzal kapcsolatosan, hogy a vontató- és a kotróhajók a tengeri szállítási iránymutatásban rögzített szigorú feltételeknek megfelelően a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá vonhatók-e (107). |
| --- | --- |

(245)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kételyeket fogalmazott meg azzal kapcsolatosan, hogy a vontató- és a kotróhajók a tengeri szállítási iránymutatásban rögzített szigorú feltételeknek megfelelően a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá vonhatók-e (107).

107

| (246) | A tengeri szállítási iránymutatás szerint „a vállalkozásokra vonatkozó adózási szabályok (mint például a hajótéradó), alkalmazhatók olyan kotróhajókra is, amelyek éves üzemelési idejének több mint 50 %-a »tengeri szállításnak« minősül, és kizárólag ilyen szállítási tevékenységekre”. Vontatás esetében a tengeri szállítás fogalmát a tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakasza a következőképpen határozza meg: „a kitermelt anyagok nyílt tengeri szállítása”, a „kitermelés vagy kotrás mint olyan” kizárásával. A Bizottság határozathozatali gyakorlatával (108) Sösszhangban a kotróhajók tevékenységei közül jogosult a kikötő és a kitermelési hely közötti hajózás, a kitermelési helyek közötti hajózás, a kitermelési hely és a kitermelt anyagok kirakodásának helye közötti hajózás, a kitermelt anyagok kirakodása, valamint a kirakodás helye és a kikötő közötti hajózás. Ezzel szemben a kotrás és a kotrás közbeni hajózás nem minősül tengeri szállítási tevékenységnek. |
| --- | --- |

(246)

A tengeri szállítási iránymutatás szerint „a vállalkozásokra vonatkozó adózási szabályok (mint például a hajótéradó), alkalmazhatók olyan kotróhajókra is, amelyek éves üzemelési idejének több mint 50 %-a »tengeri szállításnak« minősül, és kizárólag ilyen szállítási tevékenységekre”. Vontatás esetében a tengeri szállítás fogalmát a tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakasza a következőképpen határozza meg: „a kitermelt anyagok nyílt tengeri szállítása”, a „kitermelés vagy kotrás mint olyan” kizárásával. A Bizottság határozathozatali gyakorlatával (108) Sösszhangban a kotróhajók tevékenységei közül jogosult a kikötő és a kitermelési hely közötti hajózás, a kitermelési helyek közötti hajózás, a kitermelési hely és a kitermelt anyagok kirakodásának helye közötti hajózás, a kitermelt anyagok kirakodása, valamint a kirakodás helye és a kikötő közötti hajózás. Ezzel szemben a kotrás és a kotrás közbeni hajózás nem minősül tengeri szállítási tevékenységnek.

a kitermelt anyagok nyílt tengeri szállítása

kitermelés vagy kotrás mint olyan

108

| (247) | A vontatóhajókat illetően a tengeri szállítási iránymutatás egyértelműen megfogalmazza, hogy „a vontatási tevékenységek, amelyeket többek között kikötőkben végeznek, illetve amelyek önjáró hajók kikötőbe segítését szolgálják, nem minősülnek tengeri szállításnak”. Ezenfelül a tengeri szállítási iránymutatás rögzíti, hogy a vontatás csak akkor tartozik a hatálya alá, ha a vontatóhajó által adott év alatt ténylegesen végzett vontatótevékenység legalább 50 %-a tengeri szállításnak minősül (ide tartozik többek között az uszályok kikötők közötti vagy kikötő és tengeri létesítmény/építmény közötti vontatása, valamint a műszaki hiba miatt önállóan közlekedni nem képes hajók vontatása). |
| --- | --- |

(247)

A vontatóhajókat illetően a tengeri szállítási iránymutatás egyértelműen megfogalmazza, hogy „a vontatási tevékenységek, amelyeket többek között kikötőkben végeznek, illetve amelyek önjáró hajók kikötőbe segítését szolgálják, nem minősülnek tengeri szállításnak”. Ezenfelül a tengeri szállítási iránymutatás rögzíti, hogy a vontatás csak akkor tartozik a hatálya alá, ha a vontatóhajó által adott év alatt ténylegesen végzett vontatótevékenység legalább 50 %-a tengeri szállításnak minősül (ide tartozik többek között az uszályok kikötők közötti vagy kikötő és tengeri létesítmény/építmény közötti vontatása, valamint a műszaki hiba miatt önállóan közlekedni nem képes hajók vontatása).

| (248) | Málta nem fogadott el hivatalosan jogszabályt, és kifejezetten nem rögzítette jogszabályban a vontatási és kotrási tevékenységeket illetően a (246) és (247) preambulumbekezdésben ismertetett, tengeri szállításra vonatkozó 50 %-os követelményt. A Bizottság úgy vélte, hogy a máltai jogszabály teret engedett annak, hogy a hajótéradót korlátozás nélkül alkalmazzák a kotróhajók és a vontatóhajók által termelt bevételekre. A Bizottság ezért megállapította, hogy a Máltán jelenleg hatályos, vontatásra és kotrásra vonatkozó nemzeti intézkedések nem felelnek meg a tengeri szállítási iránymutatásban foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(248)

Málta nem fogadott el hivatalosan jogszabályt, és kifejezetten nem rögzítette jogszabályban a vontatási és kotrási tevékenységeket illetően a (246) és (247) preambulumbekezdésben ismertetett, tengeri szállításra vonatkozó 50 %-os követelményt. A Bizottság úgy vélte, hogy a máltai jogszabály teret engedett annak, hogy a hajótéradót korlátozás nélkül alkalmazzák a kotróhajók és a vontatóhajók által termelt bevételekre. A Bizottság ezért megállapította, hogy a Máltán jelenleg hatályos, vontatásra és kotrásra vonatkozó nemzeti intézkedések nem felelnek meg a tengeri szállítási iránymutatásban foglalt feltételeknek.

A kiszolgáló és segédhajók és más hajók jogosultsága

A kiszolgáló és segédhajók és más hajók jogosultsága

| (249) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság felvilágosítást kért „a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó kiszolgáló/segédhajók” fogalmáról és annak jogalapjáról (109). |
| --- | --- |

(249)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság felvilágosítást kért „a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó kiszolgáló/segédhajók” fogalmáról és annak jogalapjáról (109).

109

| (250) | A Bizottság eredetileg azon az állásponton volt, hogy a máltai rendszer lehetővé tehette a legkülönfélébb kiszolgáló/segédhajók hajótéradó-rendszer hatálya alá vonását. |
| --- | --- |

(250)

A Bizottság eredetileg azon az állásponton volt, hogy a máltai rendszer lehetővé tehette a legkülönfélébb kiszolgáló/segédhajók hajótéradó-rendszer hatálya alá vonását.

| (251) | A Bizottság felvilágosítást kért arról, hogy a kábeljavító hajók, a merüléstámogató hajók, az olajkúttalp-kezelő hajók, a révkalauzhajók, a kutatóhajók, a tengeri szolgáltatásokat nyújtó kitűző- és építőhajók, valamint a mozgó szigetek is a rendszer hatálya alá tartoztak-e, és jelezte, hogy nem rendelkezett elegendő információval annak megállapításához, hogy az ilyen hajók/építmények bevonása összhangban lehetett-e a tengeri szállítási iránymutatás rendelkezéseivel. Málta tisztázta, hogy ezek a hajók nem tartoztak a hajótéradó hatálya alá. |
| --- | --- |

(251)

A Bizottság felvilágosítást kért arról, hogy a kábeljavító hajók, a merüléstámogató hajók, az olajkúttalp-kezelő hajók, a révkalauzhajók, a kutatóhajók, a tengeri szolgáltatásokat nyújtó kitűző- és építőhajók, valamint a mozgó szigetek is a rendszer hatálya alá tartoztak-e, és jelezte, hogy nem rendelkezett elegendő információval annak megállapításához, hogy az ilyen hajók/építmények bevonása összhangban lehetett-e a tengeri szállítási iránymutatás rendelkezéseivel. Málta tisztázta, hogy ezek a hajók nem tartoztak a hajótéradó hatálya alá.

| (252) | A Bizottság elfogadta, hogy bizonyos hasonló tevékenységek a tengeri szállítási iránymutatás rendelkezéseinek hatálya alá tartozhatnak akkor is, ha a tengeri szállítás szűken vett fogalommeghatározása nem vonatkozik rájuk. Ilyen például a part menti tevékenységek kiszolgálására vagy telepítési és karbantartási tevékenységek folytatására szakosodott hajók (például kábelfektető, csőfektető, kutató- és daruhajók) (110) vagy a nyílt tengeri mentést és segítségnyújtást végző hajók üzemeltetése, amennyiben azok hasonlóan képzett személyzetet igényelnek, és ugyanúgy érinti őket a nemzetközi verseny (111). |
| --- | --- |

(252)

A Bizottság elfogadta, hogy bizonyos hasonló tevékenységek a tengeri szállítási iránymutatás rendelkezéseinek hatálya alá tartozhatnak akkor is, ha a tengeri szállítás szűken vett fogalommeghatározása nem vonatkozik rájuk. Ilyen például a part menti tevékenységek kiszolgálására vagy telepítési és karbantartási tevékenységek folytatására szakosodott hajók (például kábelfektető, csőfektető, kutató- és daruhajók) (110) vagy a nyílt tengeri mentést és segítségnyújtást végző hajók üzemeltetése, amennyiben azok hasonlóan képzett személyzetet igényelnek, és ugyanúgy érinti őket a nemzetközi verseny (111).

110

111

| (253) | A jövőt illetően Málta tisztázta, hogy a (252) preambulumbekezdésben ismertetett bizottsági gyakorlattal összhangban a hajótéradó hatálya alá kívánja vonni a kábelfektető, a csőfektető, a daru- és a kutatóhajókat. Málta vállalta, hogy ezt jogszabályaiban is kifejezetten rögzíti (112). A jövőbeni jogszabály alapján tehát hajótéradó vonatkozik majd a kábelfektető, a csőfektető, a daru- és a kutatóhajókra az analógia útján alkalmazott tengeri szállítási iránymutatással összeegyeztethető módon. |
| --- | --- |

(253)

A jövőt illetően Málta tisztázta, hogy a (252) preambulumbekezdésben ismertetett bizottsági gyakorlattal összhangban a hajótéradó hatálya alá kívánja vonni a kábelfektető, a csőfektető, a daru- és a kutatóhajókat. Málta vállalta, hogy ezt jogszabályaiban is kifejezetten rögzíti (112). A jövőbeni jogszabály alapján tehát hajótéradó vonatkozik majd a kábelfektető, a csőfektető, a daru- és a kutatóhajókra az analógia útján alkalmazott tengeri szállítási iránymutatással összeegyeztethető módon.

112

| (254) | A máltai hajótéradó-rendszer „kiszolgáló/segédhajókra” való jelenlegi alkalmazását illetően Málta rávilágított arra, hogy az ebbe a fogalomkörbe tartozó tevékenységek áruk, illetve személyek kikötők közötti vagy kikötő és tengeri létesítmény/építmény közötti tengeri szállítására irányulnak (113). Ezért az ilyen hajók a tengeri szállítási iránymutatás hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(254)

A máltai hajótéradó-rendszer „kiszolgáló/segédhajókra” való jelenlegi alkalmazását illetően Málta rávilágított arra, hogy az ebbe a fogalomkörbe tartozó tevékenységek áruk, illetve személyek kikötők közötti vagy kikötő és tengeri létesítmény/építmény közötti tengeri szállítására irányulnak (113). Ezért az ilyen hajók a tengeri szállítási iránymutatás hatálya alá tartoznak.

113

A halászhajók jogosultsága

A halászhajók jogosultsága

| (255) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban (114) a Bizottság kétségbe vonta, hogy a halászhajók a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(255)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban (114) a Bizottság kétségbe vonta, hogy a halászhajók a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoznak.

114

| (256) | A Bizottság szerint a halászhajók fő rendeltetése nem az áruk és személyek kikötők közötti vagy kikötő és tengeri létesítmény/építmény közötti tengeri szállítása, ahogy azt a tengeri szállítási iránymutatás előírja. Ezenkívül a halászhajók nem rendelkeznek bizonyos kiszolgáló hajók azon jellegzetességeivel, amelyekre tekintettel a Bizottság elfogadhatná a hajótéradó hatálya alá vonásukat a tengeri szállítási iránymutatás értelemszerű alkalmazásában (115). |
| --- | --- |

(256)

A Bizottság szerint a halászhajók fő rendeltetése nem az áruk és személyek kikötők közötti vagy kikötő és tengeri létesítmény/építmény közötti tengeri szállítása, ahogy azt a tengeri szállítási iránymutatás előírja. Ezenkívül a halászhajók nem rendelkeznek bizonyos kiszolgáló hajók azon jellegzetességeivel, amelyekre tekintettel a Bizottság elfogadhatná a hajótéradó hatálya alá vonásukat a tengeri szállítási iránymutatás értelemszerű alkalmazásában (115).

115

| (257) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a halászhajók hajótéradó-rendszer hatálya alá vonása nem egyeztethető össze a belső piaccal. |
| --- | --- |

(257)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a halászhajók hajótéradó-rendszer hatálya alá vonása nem egyeztethető össze a belső piaccal.

Az olajfúró tornyok jogosultsága

Az olajfúró tornyok jogosultsága

| (258) | A Bizottság megismételte a belga hajótéradóról szóló ügyben az eljárás megindításáról hozott határozatban (116) kifejtett álláspontját, miszerint a tengeri szállítási iránymutatás nem terjed ki a természeti erőforrások tengeri kitermelésére. |
| --- | --- |

(258)

A Bizottság megismételte a belga hajótéradóról szóló ügyben az eljárás megindításáról hozott határozatban (116) kifejtett álláspontját, miszerint a tengeri szállítási iránymutatás nem terjed ki a természeti erőforrások tengeri kitermelésére.

116

| (259) | A Bizottság ezért megállapította, hogy az olajfúró tornyok hajótéradó-rendszer hatálya alá vonása nincs összhangban a tengeri szállítási iránymutatással. |
| --- | --- |

(259)

A Bizottság ezért megállapította, hogy az olajfúró tornyok hajótéradó-rendszer hatálya alá vonása nincs összhangban a tengeri szállítási iránymutatással.

7.2.1.2.   A hajótéradó hatálya alá tartozó hajók hajótéradó-köteles jövedelme

Személyzet nélküli hajóbérbeadásból származó bevételek

Személyzet nélküli hajóbérbeadásból származó bevételek

| (260) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban (117) felvetette a személyzet nélküli hajóbérbeadásból származó bevételekre vonatkozó jogi korlátozások hiányát. |
| --- | --- |

(260)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban (117) felvetette a személyzet nélküli hajóbérbeadásból származó bevételekre vonatkozó jogi korlátozások hiányát.

117

| (261) | A Bizottság szerint a személyzet nélküli hajóbérbeadás ugyan jogszerű gazdasági tevékenység, de főszabály szerint nem részesíthető kedvezőbb adóügyi megítélésben. Korábbi határozataiban (118) a Bizottság megállapította, hogy a kizárólag hajó bérbeadásával foglalkozók nem tekinthetők úgy, mint akik tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtanak, következésképpen nem vehetik igénybe a hajótéradó-rendszert. |
| --- | --- |

(261)

A Bizottság szerint a személyzet nélküli hajóbérbeadás ugyan jogszerű gazdasági tevékenység, de főszabály szerint nem részesíthető kedvezőbb adóügyi megítélésben. Korábbi határozataiban (118) a Bizottság megállapította, hogy a kizárólag hajó bérbeadásával foglalkozók nem tekinthetők úgy, mint akik tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtanak, következésképpen nem vehetik igénybe a hajótéradó-rendszert.

118

| (262) | A Bizottság szerint a fenti elvet nemcsak a hajózási társaságokkal, hanem a szabadidős célú hajók ágazatában végfelhasználókkal kötött, személyzet nélküli hajóbérbeadási szerződésekre is alkalmazni kell. A személyzet nélküli hajóbérbeadás megítélése nem lehet eltérő a hajóbérlő jellegétől függően, mivel a tengeri szállítási iránymutatás szerinti legfőbb követelmény értelmében a kedvezményezettnek a vonatkozó tanácsi rendeletekben meghatározott árufuvarozási és személyszállítási szolgáltatásokat kell nyújtania. |
| --- | --- |

(262)

A Bizottság szerint a fenti elvet nemcsak a hajózási társaságokkal, hanem a szabadidős célú hajók ágazatában végfelhasználókkal kötött, személyzet nélküli hajóbérbeadási szerződésekre is alkalmazni kell. A személyzet nélküli hajóbérbeadás megítélése nem lehet eltérő a hajóbérlő jellegétől függően, mivel a tengeri szállítási iránymutatás szerinti legfőbb követelmény értelmében a kedvezményezettnek a vonatkozó tanácsi rendeletekben meghatározott árufuvarozási és személyszállítási szolgáltatásokat kell nyújtania.

| (263) | Eltérő azonban a helyzet a vállalatcsoporton belüli szerződések esetében. A vállalatcsoporton belül végrehajtott, személyzet nélküli hajóbérbeadási ügyletek a tengeri szállítási iránymutatás értelmében összeegyeztethetők lehetnek a belső piaccal, mivel a kedvezményezett csoporton belüli bérleti konstrukció keretében ugyan, de vállalatcsoportként végez tengeri szállítási tevékenységet. A tengeri szállítási iránymutatás alkalmazásában főszabályként nincs jelentősége annak, hogy a hajótéradó kedvezményezettje: i. egyetlen jogi személlyel rendelkezik, amely tengeri szállítást végez, és egyúttal a hajók tulajdonosa is, ii. vagy ii. két jogi személlyel működik úgy, hogy egyik tengeri szállítást végez, és a másik tulajdonában vannak a hajók, amelyeket bérbe ad az előbbinek (például pénzügyi okokból). A Bizottság e tekintetben megjegyezte, hogy a csoporton belüli, személyzet nélküli hajóbérbeadási ügyleteket az ír hajótéradóról szóló határozatában (119) feltétel nélkül elfogadta. A Bizottság hozzáteszi, hogy a csoporton belüli, személyzet nélküli hajóbérlés összhangban van a tengeri szállítási iránymutatással, mivel „a tengeri know-how megőrzése és javítása, valamint az európai tengerészek foglalkoztatásának biztosítása és támogatása” és „a világpiacokon teljes mértékben versenyképes flotta fenntartása mellett az EGT-államok tengerészeti klaszterének konszolidációjához való hozzájárulás” iránti célkitűzés nem sérül. |
| --- | --- |

(263)

Eltérő azonban a helyzet a vállalatcsoporton belüli szerződések esetében. A vállalatcsoporton belül végrehajtott, személyzet nélküli hajóbérbeadási ügyletek a tengeri szállítási iránymutatás értelmében összeegyeztethetők lehetnek a belső piaccal, mivel a kedvezményezett csoporton belüli bérleti konstrukció keretében ugyan, de vállalatcsoportként végez tengeri szállítási tevékenységet. A tengeri szállítási iránymutatás alkalmazásában főszabályként nincs jelentősége annak, hogy a hajótéradó kedvezményezettje: i. egyetlen jogi személlyel rendelkezik, amely tengeri szállítást végez, és egyúttal a hajók tulajdonosa is, ii. vagy ii. két jogi személlyel működik úgy, hogy egyik tengeri szállítást végez, és a másik tulajdonában vannak a hajók, amelyeket bérbe ad az előbbinek (például pénzügyi okokból). A Bizottság e tekintetben megjegyezte, hogy a csoporton belüli, személyzet nélküli hajóbérbeadási ügyleteket az ír hajótéradóról szóló határozatában (119) feltétel nélkül elfogadta. A Bizottság hozzáteszi, hogy a csoporton belüli, személyzet nélküli hajóbérlés összhangban van a tengeri szállítási iránymutatással, mivel „a tengeri know-how megőrzése és javítása, valamint az európai tengerészek foglalkoztatásának biztosítása és támogatása” és „a világpiacokon teljes mértékben versenyképes flotta fenntartása mellett az EGT-államok tengerészeti klaszterének konszolidációjához való hozzájárulás” iránti célkitűzés nem sérül.

vállalatcsoporton belüli

119

| (264) | A csoporton belüli ügyleteken kívül a Bizottság hajlandó elfogadni, hogy a valódi hajózási társaságok és hasonló társaságok (120) bizonyos mértékű rugalmasságot élveznek az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén (121):






  a) | a személyzet nélküli hajóbérbeadási tevékenységeknek átmeneti kapacitásfelesleghez kell kapcsolódniuk, és időtartamuk legfeljebb három év lehet; |
| --- | --- | --- |

(264)

A csoporton belüli ügyleteken kívül a Bizottság hajlandó elfogadni, hogy a valódi hajózási társaságok és hasonló társaságok (120) bizonyos mértékű rugalmasságot élveznek az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén (121):

120

121

a)

a személyzet nélküli hajóbérbeadási tevékenységeknek átmeneti kapacitásfelesleghez kell kapcsolódniuk, és időtartamuk legfeljebb három év lehet;

| b) | a személyzet nélküli hajóbérbeadási tevékenységeknek legfeljebb hároméves időtartamra kell korlátozódniuk; |
| --- | --- |

b)

a személyzet nélküli hajóbérbeadási tevékenységeknek legfeljebb hároméves időtartamra kell korlátozódniuk;

| c) | az átmeneti kapacitásfeleslegnek a kedvezményezett hajózási szervezet saját hajózási szolgálataihoz kell kapcsolódnia, tehát a kifejezetten bérbeadás céljából beszerzett (vásárolt vagy bérelt) kapacitásfelesleg nem vonható a hajótéradó hatálya alá; valamint |
| --- | --- |

c)

az átmeneti kapacitásfeleslegnek a kedvezményezett hajózási szervezet saját hajózási szolgálataihoz kell kapcsolódnia, tehát a kifejezetten bérbeadás céljából beszerzett (vásárolt vagy bérelt) kapacitásfelesleg nem vonható a hajótéradó hatálya alá; valamint

| d) | a személyzet nélkül bérbe adott hajókapacitás aránya nem haladhatja meg a hajózási szervezet flottájának a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó maximális hányadát, amely legfeljebb 50 % lehet. A Bizottság szerint akkor, ha a hajótéradó kedvezményezettjének flottájában a személyzet nélkül bérbe adott hajók aránya meghaladja az 50 %-ot, akkor a bérbeadási tevékenység nem minősülhet „kiegészítő tevékenységnek”. Ugyanakkor nem lenne helyénvaló alacsonyabb maximális küszöböt alkalmazni, mert a kisebb szereplőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetéshez vezetne. |
| --- | --- |

d)

a személyzet nélkül bérbe adott hajókapacitás aránya nem haladhatja meg a hajózási szervezet flottájának a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó maximális hányadát, amely legfeljebb 50 % lehet. A Bizottság szerint akkor, ha a hajótéradó kedvezményezettjének flottájában a személyzet nélkül bérbe adott hajók aránya meghaladja az 50 %-ot, akkor a bérbeadási tevékenység nem minősülhet „kiegészítő tevékenységnek”. Ugyanakkor nem lenne helyénvaló alacsonyabb maximális küszöböt alkalmazni, mert a kisebb szereplőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetéshez vezetne.

| (265) | mivel a vonatkozó jogszabályok Máltán nem zárják ki a kizárólag hajók bérbeadásával foglalkozókat a hajótéradó-rendszer hatálya alól, ezért nem egyeztethetők össze a tengeri szállítási iránymutatással. |
| --- | --- |

(265)

mivel a vonatkozó jogszabályok Máltán nem zárják ki a kizárólag hajók bérbeadásával foglalkozókat a hajótéradó-rendszer hatálya alól, ezért nem egyeztethetők össze a tengeri szállítási iránymutatással.

Üdülőhajók és kiegészítő bevételek

Üdülőhajók és kiegészítő bevételek

| (266) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban (122) a Bizottság megállapította, hogy az üdülőhajók üzemeltetői kaszinó-, fürdőzési, szórakoztatási és egyéb szolgáltatásokat is nyújtanak. Felmerült annak a gyanúja, hogy ezek a szolgáltatások az üdülőhajók üzemeltetőinek fő tevékenységét és nyereségforrását jelentik. Következésképpen a Bizottság kétségeket fogalmazott meg azzal kapcsolatosan, mennyire tartozhatnak az üdülőhajók a hajótéradó-rendszer hatálya alá. |
| --- | --- |

(266)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban (122) a Bizottság megállapította, hogy az üdülőhajók üzemeltetői kaszinó-, fürdőzési, szórakoztatási és egyéb szolgáltatásokat is nyújtanak. Felmerült annak a gyanúja, hogy ezek a szolgáltatások az üdülőhajók üzemeltetőinek fő tevékenységét és nyereségforrását jelentik. Következésképpen a Bizottság kétségeket fogalmazott meg azzal kapcsolatosan, mennyire tartozhatnak az üdülőhajók a hajótéradó-rendszer hatálya alá.

122

| (267) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban (123) ezenkívül megállapította, hogy a máltai jogi aktusok nem nyújtanak egyértelmű iránymutatást arra vonatkozóan, milyen jellegű tevékenységek vonhatók kiegészítő tevékenységként a hajótéradó hatálya alá. Ugyanakkor egyértelmű korlátozásokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a hajótéradó kedvezményezettjeinek továbbra is csak a valódi tengeri szállítási szolgáltatók legyenek. |
| --- | --- |

(267)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban (123) ezenkívül megállapította, hogy a máltai jogi aktusok nem nyújtanak egyértelmű iránymutatást arra vonatkozóan, milyen jellegű tevékenységek vonhatók kiegészítő tevékenységként a hajótéradó hatálya alá. Ugyanakkor egyértelmű korlátozásokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a hajótéradó kedvezményezettjeinek továbbra is csak a valódi tengeri szállítási szolgáltatók legyenek.

123

| (268) | A ciprusi hajótéradóról szóló ügyben (124) a Bizottság megállapította, hogy a tengeri személyszállítás esetében „a jogosult hajó fedélzetén folytatott szálláshely-szolgáltatási, vendéglátási, szórakoztatási és kiskereskedelmi tevékenységek” is a hajótéradó hatálya alá tartozhatnak, „feltéve, ha ezeket a szolgáltatásokat az adott hajóval végzett tengeri utasszállítási tevékenységet kiegészítő tevékenységként nyújtják, és kivétel nélkül az adott hajó fedélzetén veszik igénybe”. Az egyesült királysági hajótéradóról szóló ügyben (125) a Bizottság megállapította, hogy szintén a hajótéradó hatálya alá tartoznak „azok a szolgáltatások vagy lehetőségek, amelyek a fő tevékenységeket egészítik ki, ugyanakkor az ügyfeleknek kínált teljes csomagba is beletartoznak, feltéve, ha a rendes adószabályok alkalmazása esetén valószínűleg nem termelnének hasznot.” A belga hajótéradóról szóló ügyben (126) a Bizottság megtiltotta, hogy a nem fedélzeti fogyasztásra szánt termékek, például luxuscikkek (127) értékesítéséből, valamint a szerencsejáték-szolgáltatásokból és a kaszinó üzemeltetéséből, továbbá a szárazföldi kirándulásokból (128) származó bevételek hajótéradó tárgyát képezzék. |
| --- | --- |

(268)

A ciprusi hajótéradóról szóló ügyben (124) a Bizottság megállapította, hogy a tengeri személyszállítás esetében „a jogosult hajó fedélzetén folytatott szálláshely-szolgáltatási, vendéglátási, szórakoztatási és kiskereskedelmi tevékenységek” is a hajótéradó hatálya alá tartozhatnak, „feltéve, ha ezeket a szolgáltatásokat az adott hajóval végzett tengeri utasszállítási tevékenységet kiegészítő tevékenységként nyújtják, és kivétel nélkül az adott hajó fedélzetén veszik igénybe”. Az egyesült királysági hajótéradóról szóló ügyben (125) a Bizottság megállapította, hogy szintén a hajótéradó hatálya alá tartoznak „azok a szolgáltatások vagy lehetőségek, amelyek a fő tevékenységeket egészítik ki, ugyanakkor az ügyfeleknek kínált teljes csomagba is beletartoznak, feltéve, ha a rendes adószabályok alkalmazása esetén valószínűleg nem termelnének hasznot.” A belga hajótéradóról szóló ügyben (126) a Bizottság megtiltotta, hogy a nem fedélzeti fogyasztásra szánt termékek, például luxuscikkek (127) értékesítéséből, valamint a szerencsejáték-szolgáltatásokból és a kaszinó üzemeltetéséből, továbbá a szárazföldi kirándulásokból (128) származó bevételek hajótéradó tárgyát képezzék.

124

125

126

127

128

| (269) | A Bizottság emellett a finn hajótéradóról szóló ügyben (129) és a litván hajótéradóval kapcsolatos ügyben hozott határozatára (130) is hivatkozott, ahol kimondta, hogy a kikötői terminálüzemeltetési tevékenységek, például az utasok be- és kiszállásával kapcsolatos szolgáltatások, a teheráruk be- és kirakodásával kapcsolatos szolgáltatások, valamint a személy- vagy áruszállítással szorosan összefüggő igazgatási és biztosítási tevékenységek a hajótéradó hatálya alá tartozhatnak. A Bizottság a belga hajótéradóról szóló ügyben hozott határozatában emellett azt is elfogadta, hogy a forgótőke rövid távú befektetésével elért bevétel a rendes pénzgazdálkodásból származik, ezért hajótéradó tárgyát képezheti, amennyiben a jogosult tevékenységek folytatásával összefüggésben a hajózási szervezet rendes forgótőkéjéhez kapcsolódik (131). |
| --- | --- |

(269)

A Bizottság emellett a finn hajótéradóról szóló ügyben (129) és a litván hajótéradóval kapcsolatos ügyben hozott határozatára (130) is hivatkozott, ahol kimondta, hogy a kikötői terminálüzemeltetési tevékenységek, például az utasok be- és kiszállásával kapcsolatos szolgáltatások, a teheráruk be- és kirakodásával kapcsolatos szolgáltatások, valamint a személy- vagy áruszállítással szorosan összefüggő igazgatási és biztosítási tevékenységek a hajótéradó hatálya alá tartozhatnak. A Bizottság a belga hajótéradóról szóló ügyben hozott határozatában emellett azt is elfogadta, hogy a forgótőke rövid távú befektetésével elért bevétel a rendes pénzgazdálkodásból származik, ezért hajótéradó tárgyát képezheti, amennyiben a jogosult tevékenységek folytatásával összefüggésben a hajózási szervezet rendes forgótőkéjéhez kapcsolódik (131).

129

130

131

| (270) | A fent említett határozathozatali gyakorlatra tekintettel és elismerve, hogy célszerűtlen lenne meghatározni a kiegészítő szolgáltatásként a hajótéradó hatálya alá vonható szolgáltatások végleges jegyzékét, a Bizottság megállapította, hogy néhány korlátozásra szükség van annak biztosítása érdekében, hogy a hajótéradó kedvezményezettjei továbbra is csak a valódi tengeri szállítási szolgáltatók legyenek. Azt az alapelvet kell alkalmazni, hogy a jogosult hajókból származó bevételek nagy részét a fő hajózási bevételeknek kell kitennie. |
| --- | --- |

(270)

A fent említett határozathozatali gyakorlatra tekintettel és elismerve, hogy célszerűtlen lenne meghatározni a kiegészítő szolgáltatásként a hajótéradó hatálya alá vonható szolgáltatások végleges jegyzékét, a Bizottság megállapította, hogy néhány korlátozásra szükség van annak biztosítása érdekében, hogy a hajótéradó kedvezményezettjei továbbra is csak a valódi tengeri szállítási szolgáltatók legyenek. Azt az alapelvet kell alkalmazni, hogy a jogosult hajókból származó bevételek nagy részét a fő hajózási bevételeknek kell kitennie.

| (271) | A fő bevételek közé tartoznak a jegyeladásból származó bevételek és az árufuvarozási díjak, személyszállítás esetén pedig a kabinok bérbeadása tengeri utazással összefüggésben, valamint az élelmiszer- és italértékesítés a fedélzeten történő azonnali fogyasztásra. A kiegészítő bevételek olyan, a fedélzeten (különösen személyszállítás esetén) gyakran nyújtott szolgáltatásokból származó, egyéb jellegű bevételek, amelyeknél nem áll fenn annak veszélye, hogy túlzott mértékben torzítanák az általános adószabályok szerint adózó szárazföldi szolgáltatókkal fennálló versenyt. A kiegészítő szolgáltatások közé tartozik például a fedélzeten elhelyezett hirdetőtáblák bérbeadása; a szokásosan személyhajók fedélzetén kínált áruk értékesítése és szolgáltatások nyújtása, ideértve a fürdőzési, fodrászati szolgáltatásokat, valamint a szerencsejáték- és más szórakoztatási szolgáltatásokat; a hajó helyiségeinek bérbeadása üzletek és szolgáltatások üzemeltetőinek; A Bizottság szerint a fő bevételeknek mindig meg kell haladniuk a hajóval termelt bruttó összbevétel (fő és kiegészítő bevétel) 50 %-át. |
| --- | --- |

(271)

A fő bevételek közé tartoznak a jegyeladásból származó bevételek és az árufuvarozási díjak, személyszállítás esetén pedig a kabinok bérbeadása tengeri utazással összefüggésben, valamint az élelmiszer- és italértékesítés a fedélzeten történő azonnali fogyasztásra. A kiegészítő bevételek olyan, a fedélzeten (különösen személyszállítás esetén) gyakran nyújtott szolgáltatásokból származó, egyéb jellegű bevételek, amelyeknél nem áll fenn annak veszélye, hogy túlzott mértékben torzítanák az általános adószabályok szerint adózó szárazföldi szolgáltatókkal fennálló versenyt. A kiegészítő szolgáltatások közé tartozik például a fedélzeten elhelyezett hirdetőtáblák bérbeadása; a szokásosan személyhajók fedélzetén kínált áruk értékesítése és szolgáltatások nyújtása, ideértve a fürdőzési, fodrászati szolgáltatásokat, valamint a szerencsejáték- és más szórakoztatási szolgáltatásokat; a hajó helyiségeinek bérbeadása üzletek és szolgáltatások üzemeltetőinek; A Bizottság szerint a fő bevételeknek mindig meg kell haladniuk a hajóval termelt bruttó összbevétel (fő és kiegészítő bevétel) 50 %-át.

| (272) | Hasonlóképpen korlátozni kell a szárazföldi szolgáltatásokkal fennálló verseny torzulását. Ehhez többek között arra van szükség, hogy például a teljes szolgáltatáscsomagban foglalt szárazföldi szolgáltatásokat, mint a helyi kirándulásokat vagy a szállítás közúti részét olyan független vállalkozásoktól vagy ugyanazon vállalatcsoporthoz tartozó szervezetektől, de szokásos piaci áron szerezzék be, amelyek a rendes jövedelemadó hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(272)

Hasonlóképpen korlátozni kell a szárazföldi szolgáltatásokkal fennálló verseny torzulását. Ehhez többek között arra van szükség, hogy például a teljes szolgáltatáscsomagban foglalt szárazföldi szolgáltatásokat, mint a helyi kirándulásokat vagy a szállítás közúti részét olyan független vállalkozásoktól vagy ugyanazon vállalatcsoporthoz tartozó szervezetektől, de szokásos piaci áron szerezzék be, amelyek a rendes jövedelemadó hatálya alá tartoznak.

| (273) | Ehhez hasonlóan a tengeri szállítási ágazatban nem bevett – például gépjárművek, állatok vagy ingatlan beszerzésére vonatkozó – szerződések kötése nem tartozhat a hajótéradó hatálya alá. Az ilyen bevételek semmilyen módon nem kapcsolódnak a tengeri szállításhoz, így semmiképpen, sem fő, sem kiegészítő bevételként nem képezhetik hajótéradó tárgyát. |
| --- | --- |

(273)

Ehhez hasonlóan a tengeri szállítási ágazatban nem bevett – például gépjárművek, állatok vagy ingatlan beszerzésére vonatkozó – szerződések kötése nem tartozhat a hajótéradó hatálya alá. Az ilyen bevételek semmilyen módon nem kapcsolódnak a tengeri szállításhoz, így semmiképpen, sem fő, sem kiegészítő bevételként nem képezhetik hajótéradó tárgyát.

| (274) | mivel a máltai hajótéradó-rendszer nem tartalmaz egyértelmű rendelkezéseket a kiegészítő tevékenységek körére és arra vonatkozóan, mennyire tartozhatnak a hajótéradó hatálya alá, így nincs garancia arra, hogy a kiegészítő bevételeket kizárólag a valódi hajózási társaságoknál vonják a hajótéradó hatálya alá. Következésképpen a máltai hajótéradó-rendszer ezen eleme nem egyeztethető össze a tengeri szállítási iránymutatással. |
| --- | --- |

(274)

mivel a máltai hajótéradó-rendszer nem tartalmaz egyértelmű rendelkezéseket a kiegészítő tevékenységek körére és arra vonatkozóan, mennyire tartozhatnak a hajótéradó hatálya alá, így nincs garancia arra, hogy a kiegészítő bevételeket kizárólag a valódi hajózási társaságoknál vonják a hajótéradó hatálya alá. Következésképpen a máltai hajótéradó-rendszer ezen eleme nem egyeztethető össze a tengeri szállítási iránymutatással.

7.2.1.3.   A hajótéradó mértéke

| (275) | A tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakaszának utolsó előtti bekezdése szerint a hajótéradó-kulcsok méltányos egyensúlyának fenntartása érdekében a Bizottság csak olyan rendszereket engedélyez, amelyek esetében az ugyanarra a hajótérre vetített adóteher megközelítőleg megegyezik a már engedélyezett rendszerekben foglaltakkal. |
| --- | --- |

(275)

A tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakaszának utolsó előtti bekezdése szerint a hajótéradó-kulcsok méltányos egyensúlyának fenntartása érdekében a Bizottság csak olyan rendszereket engedélyez, amelyek esetében az ugyanarra a hajótérre vetített adóteher megközelítőleg megegyezik a már engedélyezett rendszerekben foglaltakkal.

| (276) | A Bizottság megjegyezte, hogy a máltai hajótéradó mértékének kiszámítására szolgáló módszer eltér a tagállamok többségében alkalmazott módszertől. A legtöbb tagállam a különböző hajókategóriákra vonatkozóan, a hajótér alapján úgynevezett fiktív nyereséget határoz meg, és erre a fiktív nyereségre terheli a tagállami társasági adót. A Bizottság elfogadja a hajótéradó kiszámítására szolgáló eltérő módszerek használatának lehetőségét, amennyiben az adott hajóra vonatkozó végső adóteher nem marad el a Bizottság által eddig elfogadott mértéktől. |
| --- | --- |

(276)

A Bizottság megjegyezte, hogy a máltai hajótéradó mértékének kiszámítására szolgáló módszer eltér a tagállamok többségében alkalmazott módszertől. A legtöbb tagállam a különböző hajókategóriákra vonatkozóan, a hajótér alapján úgynevezett fiktív nyereséget határoz meg, és erre a fiktív nyereségre terheli a tagállami társasági adót. A Bizottság elfogadja a hajótéradó kiszámítására szolgáló eltérő módszerek használatának lehetőségét, amennyiben az adott hajóra vonatkozó végső adóteher nem marad el a Bizottság által eddig elfogadott mértéktől.

| (277) | A Máltán alkalmazott és a más tagállamok által kivetett hajótéradók mértékének (euróban kifejezett) összehasonlítását a (106)–(114) preambulumbekezdés ismerteti. A Bizottság megjegyzi, hogy a máltai társaságokra rótt adó végső mértéke megfelel a többi uniós országban alkalmazott hajótéradó átlagos mértékének. |
| --- | --- |

(277)

A Máltán alkalmazott és a más tagállamok által kivetett hajótéradók mértékének (euróban kifejezett) összehasonlítását a (106)–(114) preambulumbekezdés ismerteti. A Bizottság megjegyzi, hogy a máltai társaságokra rótt adó végső mértéke megfelel a többi uniós országban alkalmazott hajótéradó átlagos mértékének.

| (278) | A máltai rendszer a tíz évnél fiatalabb hajók esetében adócsökkentést biztosít. Málta előadta, hogy ez a rendelkezés a tengeri szállítási iránymutatás 2.2. szakaszában megfogalmazott célokkal összhangban a hatékonyabb és környezetkímélőbb hajók használatának ösztönzésére irányul. A máltai hajótéradó-rendszerben a 15 évnél idősebb hajók után magasabb adót kell fizetni. |
| --- | --- |

(278)

A máltai rendszer a tíz évnél fiatalabb hajók esetében adócsökkentést biztosít. Málta előadta, hogy ez a rendelkezés a tengeri szállítási iránymutatás 2.2. szakaszában megfogalmazott célokkal összhangban a hatékonyabb és környezetkímélőbb hajók használatának ösztönzésére irányul. A máltai hajótéradó-rendszerben a 15 évnél idősebb hajók után magasabb adót kell fizetni.

| (279) | A Málta által a más tagállamokban alkalmazott hajótéradókulcsokkal való összehasonlítás céljából közölt számadatok mindössze a kereskedelmi hajózási törvényben meghatározott, a hajó korával ki nem igazított, jellemző adókulcsot veszik alapul, ami a közvetlen összehasonlításhoz nem elegendő, ugyanis a Málta által közölt számadatok a többi tagállamban alkalmazott adókulcsok bemutatása céljából azt a feltételezést tükrözik, hogy a hajók számos napot töltöttek üzemen kívül és javítás alatt. Azonban a Máltán az új hajók után fizetendő legalacsonyabb adókulcsot figyelembe véve még a kedvezményes adókulcs is meghaladná a Lengyelországban bármely olyan hajóra megállapított adókulcsot, amelyek éves szinten 359 napon át (98 %) vagy kevesebb ideig üzemel. |
| --- | --- |

(279)

A Málta által a más tagállamokban alkalmazott hajótéradókulcsokkal való összehasonlítás céljából közölt számadatok mindössze a kereskedelmi hajózási törvényben meghatározott, a hajó korával ki nem igazított, jellemző adókulcsot veszik alapul, ami a közvetlen összehasonlításhoz nem elegendő, ugyanis a Málta által közölt számadatok a többi tagállamban alkalmazott adókulcsok bemutatása céljából azt a feltételezést tükrözik, hogy a hajók számos napot töltöttek üzemen kívül és javítás alatt. Azonban a Máltán az új hajók után fizetendő legalacsonyabb adókulcsot figyelembe véve még a kedvezményes adókulcs is meghaladná a Lengyelországban bármely olyan hajóra megállapított adókulcsot, amelyek éves szinten 359 napon át (98 %) vagy kevesebb ideig üzemel.

| (280) | A Bizottság megjegyzi, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat (71)–(73) preambulumbekezdésében említett, legfeljebb 75 %-os adócsökkentés és miniszteri mérlegelési jogkörben nyújtható adócsökkentés/adómentesség nem a hajótéradó-rendszer szerinti hajótéradóhoz, hanem a hajók lajstromozásakor fizetendő (megtévesztő nevű) hajótéradóhoz kapcsolódik. Málta vállalta, hogy a hajótéradóról szóló jogszabályok módosításával kiküszöböli a „hajótéradó” kifejezés félreérthető használatát, így a jövőben egyértelmű lesz ez a fogalom. |
| --- | --- |

(280)

A Bizottság megjegyzi, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat (71)–(73) preambulumbekezdésében említett, legfeljebb 75 %-os adócsökkentés és miniszteri mérlegelési jogkörben nyújtható adócsökkentés/adómentesség nem a hajótéradó-rendszer szerinti hajótéradóhoz, hanem a hajók lajstromozásakor fizetendő (megtévesztő nevű) hajótéradóhoz kapcsolódik. Málta vállalta, hogy a hajótéradóról szóló jogszabályok módosításával kiküszöböli a „hajótéradó” kifejezés félreérthető használatát, így a jövőben egyértelmű lesz ez a fogalom.

| (281) | A máltai hatóságok által az alkalmazandó hajótéradókulcsokról nyújtott tájékoztatás és a Bizottság által végzett számítások alapján úgy tűnik, hogy a máltai hajótéradókulcsok nem alacsonyabbak, mint a Bizottság által eddig elfogadott adókulcsok. A Bizottság ez alapján megállapítja, hogy a hajótéradó mértéke Máltán megfelel a tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakaszában rögzített rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(281)

A máltai hatóságok által az alkalmazandó hajótéradókulcsokról nyújtott tájékoztatás és a Bizottság által végzett számítások alapján úgy tűnik, hogy a máltai hajótéradókulcsok nem alacsonyabbak, mint a Bizottság által eddig elfogadott adókulcsok. A Bizottság ez alapján megállapítja, hogy a hajótéradó mértéke Máltán megfelel a tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakaszában rögzített rendelkezéseknek.

7.2.1.4.   A lobogóhoz kötöttségi követelmény

| (282) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a máltai jogszabályokban foglalt, lobogóhoz kötöttségi követelmények a tengeri szállítási iránymutatásban előírtaknál enyhébbek (132). |
| --- | --- |

(282)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a máltai jogszabályokban foglalt, lobogóhoz kötöttségi követelmények a tengeri szállítási iránymutatásban előírtaknál enyhébbek (132).

132

| (283) | A tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakasza szerint azok a hajótulajdonosok, akik hajóik egy részét az EGT-n kívül lajstromoztatják, ennek ellenére igénybe vehetik valamely EGT-tagország hajótéradó-rendszerét, amennyiben a flottájuk EGT-lobogó alatt közlekedő hányada meghaladja a 60 %-ot. Ha a flottájuk EGT-lobogó alatt közlekedő hányada 60 % alatt van, akkor is lajstromoztathatnak további hajókat az EGT-n kívül, feltéve, hogy i. a flottájuk EGT-lobogó alá tartozó részének hajótere 2004 január 17. óta nem csökkent, vagy ii. az érintett tagállamban adóköteles összes hajó EGT-lobogó alá tartozó teljes hányada az előző három évben nem csökkent. |
| --- | --- |

(283)

A tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakasza szerint azok a hajótulajdonosok, akik hajóik egy részét az EGT-n kívül lajstromoztatják, ennek ellenére igénybe vehetik valamely EGT-tagország hajótéradó-rendszerét, amennyiben a flottájuk EGT-lobogó alatt közlekedő hányada meghaladja a 60 %-ot. Ha a flottájuk EGT-lobogó alatt közlekedő hányada 60 % alatt van, akkor is lajstromoztathatnak további hajókat az EGT-n kívül, feltéve, hogy i. a flottájuk EGT-lobogó alá tartozó részének hajótere 2004 január 17. óta nem csökkent, vagy ii. az érintett tagállamban adóköteles összes hajó EGT-lobogó alá tartozó teljes hányada az előző három évben nem csökkent.

| (284) | A máltai hajótéradó-rendszer azonban nem biztosítja a (283) preambulumbekezdésben ismertetett feltételek teljesülését. Külön kiemelendő, hogy a kedvezményezett akkor is igénybe veheti a máltai hajótéradó-rendszert, ha a hajótéradó hatálya alá tartozó flottájának EGT-lobogó alá tartozó hányada három év alatt nem csökkent (133). Ezenkívül a kedvezményezett akkor is igénybe veheti a máltai hajótéradó-rendszert, amennyiben egyszerűen vállalja, hogy növeli vagy fenntartja a hajótéradó hatálya alá tartozó flottájának EGT-lobogó alá tartozó hányadát (134). A Bizottság szerint ezért a hajótéradó-rendszer nem tartalmaz megfelelő biztosítékokat arra vonatkozóan, hogy a flottájukban nem EGT-lobogó alatt közlekedő hajókkal is rendelkező, a hajótéradó hatálya alá tartozó társaságok növeljék vagy fenntartsák a flottájukban EGT-lobogó alá tartozó hajótérhányadot, és következésképpen az EGT-lobogó alá tartozó hajótérhányad kielégítő szinten maradjon. A hajótéradó-rendszer e tekintetben nincs összhangban a tengeri szállítási iránymutatással, ezért nem egyeztethető össze a belső piaccal (135). |
| --- | --- |

(284)

A máltai hajótéradó-rendszer azonban nem biztosítja a (283) preambulumbekezdésben ismertetett feltételek teljesülését. Külön kiemelendő, hogy a kedvezményezett akkor is igénybe veheti a máltai hajótéradó-rendszert, ha a hajótéradó hatálya alá tartozó flottájának EGT-lobogó alá tartozó hányada három év alatt nem csökkent (133). Ezenkívül a kedvezményezett akkor is igénybe veheti a máltai hajótéradó-rendszert, amennyiben egyszerűen vállalja, hogy növeli vagy fenntartja a hajótéradó hatálya alá tartozó flottájának EGT-lobogó alá tartozó hányadát (134). A Bizottság szerint ezért a hajótéradó-rendszer nem tartalmaz megfelelő biztosítékokat arra vonatkozóan, hogy a flottájukban nem EGT-lobogó alatt közlekedő hajókkal is rendelkező, a hajótéradó hatálya alá tartozó társaságok növeljék vagy fenntartsák a flottájukban EGT-lobogó alá tartozó hajótérhányadot, és következésképpen az EGT-lobogó alá tartozó hajótérhányad kielégítő szinten maradjon. A hajótéradó-rendszer e tekintetben nincs összhangban a tengeri szállítási iránymutatással, ezért nem egyeztethető össze a belső piaccal (135).

133

134

135

7.2.1.5.   Időbérlet/útbérlet

| (285) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban (136) a Bizottság kételyeket fogalmazott meg azzal kapcsolatosan, hogy az időbérlők és hasonló társaságok nagyrészt korlátozás nélkül jogosultak a hajótéradó igénybevételére. A Bizottság szerint ez nem volt összhangban a tengeri szállítási iránymutatás célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

(285)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban (136) a Bizottság kételyeket fogalmazott meg azzal kapcsolatosan, hogy az időbérlők és hasonló társaságok nagyrészt korlátozás nélkül jogosultak a hajótéradó igénybevételére. A Bizottság szerint ez nem volt összhangban a tengeri szállítási iránymutatás célkitűzéseivel.

136

| (286) | A tengeri szállítási iránymutatás a Bizottság korábbi határozataiban megfogalmazott értelmezése szerint lehetővé teszi az út-/időbérlők és hasonló kereskedelmi hajóüzemeltetők számára, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén igénybe vegyék a hajótéradót. A Bizottság szerint az ilyen társaságok csak akkor élhetnek a hajótéradóval, ha hozzájárulnak a tengeri szállítási iránymutatás valamely célkitűzésének teljesítéséhez, különösen az uniós lobogó alá tartozó flotta fejlesztéséhez vagy az uniós szakismeretek megőrzéséhez, illetve mindkettőhöz. Ez a helyzet például akkor, ha a hajótéradó kedvezményezettje a más társaságok által felszerelt és személyzettel ellátott, idő-/útbérletbe vett hajókon kívül olyan hajókkal is rendelkezik a flottájában, amelyeknek önmaga biztosítja a személyzetét és látja el műszaki irányítását, és amennyiben az ilyen hajók a hajótéradó hatálya alá tartozó teljes flotta legalább 20 %-át teszik ki (137). Másik lehetőség, ha a nem EGT-lobogó alatt közlekedő és idő-/útbérletbe vett hajók hányada nem haladja meg a kedvezményezett hajótéradó hatálya alá tartozó flottájának 75 %-át (138). További lehetőségként a tagállamok előírhatják, hogy a kedvezményezett teljes flottájának legalább 25 %-a EGT-lobogó alatt közlekedjen (139). A hajótéradó kedvezményezettje minden említett esetben köteles fenntartani/növelni a flottája (a saját tulajdonában lévő vagy személyzet nélkül bérelt hajók) EGT-lobogó alá tartozó hajóterének hányadát. |
| --- | --- |

(286)

A tengeri szállítási iránymutatás a Bizottság korábbi határozataiban megfogalmazott értelmezése szerint lehetővé teszi az út-/időbérlők és hasonló kereskedelmi hajóüzemeltetők számára, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén igénybe vegyék a hajótéradót. A Bizottság szerint az ilyen társaságok csak akkor élhetnek a hajótéradóval, ha hozzájárulnak a tengeri szállítási iránymutatás valamely célkitűzésének teljesítéséhez, különösen az uniós lobogó alá tartozó flotta fejlesztéséhez vagy az uniós szakismeretek megőrzéséhez, illetve mindkettőhöz. Ez a helyzet például akkor, ha a hajótéradó kedvezményezettje a más társaságok által felszerelt és személyzettel ellátott, idő-/útbérletbe vett hajókon kívül olyan hajókkal is rendelkezik a flottájában, amelyeknek önmaga biztosítja a személyzetét és látja el műszaki irányítását, és amennyiben az ilyen hajók a hajótéradó hatálya alá tartozó teljes flotta legalább 20 %-át teszik ki (137). Másik lehetőség, ha a nem EGT-lobogó alatt közlekedő és idő-/útbérletbe vett hajók hányada nem haladja meg a kedvezményezett hajótéradó hatálya alá tartozó flottájának 75 %-át (138). További lehetőségként a tagállamok előírhatják, hogy a kedvezményezett teljes flottájának legalább 25 %-a EGT-lobogó alatt közlekedjen (139). A hajótéradó kedvezményezettje minden említett esetben köteles fenntartani/növelni a flottája (a saját tulajdonában lévő vagy személyzet nélkül bérelt hajók) EGT-lobogó alá tartozó hajóterének hányadát.

137

138

139

| (287) | A máltai rendszer a (286) preambulumbekezdésben felsorolt követelmények közül egyiket sem tartalmazza. A Bizottság ezért megállapította, hogy a más társaságok teljesen felszerelt és személyzettel ellátott hajóival szállítási szolgáltatásokat nyújtó kereskedelmi hajóüzemeltetőkre vonatkozó jogi keret nincs összhangban a tengeri szállítási iránymutatással. |
| --- | --- |

(287)

A máltai rendszer a (286) preambulumbekezdésben felsorolt követelmények közül egyiket sem tartalmazza. A Bizottság ezért megállapította, hogy a más társaságok teljesen felszerelt és személyzettel ellátott hajóival szállítási szolgáltatásokat nyújtó kereskedelmi hajóüzemeltetőkre vonatkozó jogi keret nincs összhangban a tengeri szállítási iránymutatással.

7.2.1.6.   Elhatároló intézkedések

| (288) | A tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakasza szerint ki kell zárni, hogy az előnyök a jogosult tevékenységekről a nem jogosult tevékenységekre is átterjedjenek. Az adórendelet előírja az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek számára, hogy külön számviteli nyilvántartást vezessenek, amelyben megkülönböztetik a hajózási tevékenységekből, illetve más bevételi forrásokból származó jövedelmet és nyereséget. |
| --- | --- |

(288)

A tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakasza szerint ki kell zárni, hogy az előnyök a jogosult tevékenységekről a nem jogosult tevékenységekre is átterjedjenek. Az adórendelet előírja az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek számára, hogy külön számviteli nyilvántartást vezessenek, amelyben megkülönböztetik a hajózási tevékenységekből, illetve más bevételi forrásokból származó jövedelmet és nyereséget.

| (289) | A jövedelemadóról szóló törvényben a költségek leírhatóságára vonatkozóan rögzített szabályok szerint közvetlen kapcsolatnak kell lennie a költség és a belőle származó jövedelem között. A jövedelemadóról szóló törvény 14. szakaszának (1) bekezdése értelmében a költség csak akkor írható le, ha „teljes egészében és kizárólag a jövedelem termelése során merül fel”. Ezért az adómentes haszon (így a hajótéradó tárgyát képező haszon) termelése során felmerül költségek nem írhatók le más adóköteles jövedelemből. |
| --- | --- |

(289)

A jövedelemadóról szóló törvényben a költségek leírhatóságára vonatkozóan rögzített szabályok szerint közvetlen kapcsolatnak kell lennie a költség és a belőle származó jövedelem között. A jövedelemadóról szóló törvény 14. szakaszának (1) bekezdése értelmében a költség csak akkor írható le, ha „teljes egészében és kizárólag a jövedelem termelése során merül fel”. Ezért az adómentes haszon (így a hajótéradó tárgyát képező haszon) termelése során felmerül költségek nem írhatók le más adóköteles jövedelemből.

teljes egészében és kizárólag a jövedelem termelése során merül fel

| (290) | A hajótéradó-rendszer előnyeit élvező, engedéllyel rendelkező hajózási szervezeteknek éves jövedelemadó-bevallást kell benyújtaniuk, amelyben a jogosult és nem jogosult jövedelem elkülönül. Jövedelemadó-köteles tevékenységek esetében a veszteségek nem írhatók le a fizetendő hajótéradóból. |
| --- | --- |

(290)

A hajótéradó-rendszer előnyeit élvező, engedéllyel rendelkező hajózási szervezeteknek éves jövedelemadó-bevallást kell benyújtaniuk, amelyben a jogosult és nem jogosult jövedelem elkülönül. Jövedelemadó-köteles tevékenységek esetében a veszteségek nem írhatók le a fizetendő hajótéradóból.

| (291) | Az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek kötelesek pénzügyi kimutatásokat készíteni az Unió által jóváhagyott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokkal összhangban, és azok könyvvizsgálatát okleveles könyvvizsgálókkal elvégeztetni. |
| --- | --- |

(291)

Az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek kötelesek pénzügyi kimutatásokat készíteni az Unió által jóváhagyott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokkal összhangban, és azok könyvvizsgálatát okleveles könyvvizsgálókkal elvégeztetni.

| (292) | A hajózási szervezetek nem jelentkezhetnek be a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá, és nem jelentkezhetnek ki annak hatálya alól attól függően, hogy van-e adóköteles eredményük. Amennyiben az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek másként nem döntenek, akkor a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoznak. Amennyiben a szervezet úgy dönt, hogy kijelentkezik a rendszer hatálya alól, akkor ez a döntése visszavonhatatlan (140). Következésképpen egyik máltai hajózási szervezet/vállalatcsoport hajói sem tartozhatnak részben a hajótéradó-rendszer és részben a jövedelemadó-rendszer hatálya alá. |
| --- | --- |

(292)

A hajózási szervezetek nem jelentkezhetnek be a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá, és nem jelentkezhetnek ki annak hatálya alól attól függően, hogy van-e adóköteles eredményük. Amennyiben az engedéllyel rendelkező hajózási szervezetek másként nem döntenek, akkor a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoznak. Amennyiben a szervezet úgy dönt, hogy kijelentkezik a rendszer hatálya alól, akkor ez a döntése visszavonhatatlan (140). Következésképpen egyik máltai hajózási szervezet/vállalatcsoport hajói sem tartozhatnak részben a hajótéradó-rendszer és részben a jövedelemadó-rendszer hatálya alá.

140

| (293) | A jövedelemadóról szóló törvény 51. szakasza kiterjedt, visszaélés elleni rendelkezéseket tartalmaz, amelyek célja az adókedvezmény jogosulatlan igénybevételére irányuló mesterséges konstrukciókkal és rendszerekkel szembeni fellépés. Ez a visszaélés elleni általános szabály az agresszív adótervezésről szóló, 2012. december 6-i bizottsági ajánlást követi. |
| --- | --- |

(293)

A jövedelemadóról szóló törvény 51. szakasza kiterjedt, visszaélés elleni rendelkezéseket tartalmaz, amelyek célja az adókedvezmény jogosulatlan igénybevételére irányuló mesterséges konstrukciókkal és rendszerekkel szembeni fellépés. Ez a visszaélés elleni általános szabály az agresszív adótervezésről szóló, 2012. december 6-i bizottsági ajánlást követi.

| (294) | A visszaélés elleni intézkedéseket a jogsértés esetén kirótt szankciók erősítik. Ilyen esetekben tehát az elmaradt adón túlmenően havi 0,54 % (vagyis évi 6,48 %) kamatot, valamint további bírságokat kell fizetni, amelyek mértéke az elmaradt adó havi 1,5 %-át (vagyis 18 %-át) is elérheti. |
| --- | --- |

(294)

A visszaélés elleni intézkedéseket a jogsértés esetén kirótt szankciók erősítik. Ilyen esetekben tehát az elmaradt adón túlmenően havi 0,54 % (vagyis évi 6,48 %) kamatot, valamint további bírságokat kell fizetni, amelyek mértéke az elmaradt adó havi 1,5 %-át (vagyis 18 %-át) is elérheti.

| (295) | A Bizottság emellett üdvözölte, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a jogosult tevékenységek és szervezetek túlságosan tág körével kapcsolatosan felvetett aggályt (141) Málta kötelezettségvállalásaival eloszlatta. |
| --- | --- |

(295)

A Bizottság emellett üdvözölte, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a jogosult tevékenységek és szervezetek túlságosan tág körével kapcsolatosan felvetett aggályt (141) Málta kötelezettségvállalásaival eloszlatta.

141

| (296) | A Bizottság megállapította, hogy az elhatárolás Máltán szilárd alapokon áll, és megfelel a tengeri szállítási iránymutatás követelményeinek, és az ezzel kapcsolatosan a Bizottság részéről felmerült kétségek megszűntek. |
| --- | --- |

(296)

A Bizottság megállapította, hogy az elhatárolás Máltán szilárd alapokon áll, és megfelel a tengeri szállítási iránymutatás követelményeinek, és az ezzel kapcsolatosan a Bizottság részéről felmerült kétségek megszűntek.

7.2.1.7.   A hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége

| (297) | A 7.1.3. szakaszban leírtak szerint a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(297)

A 7.1.3. szakaszban leírtak szerint a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége támogatásnak minősül.

| (298) | Az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének b) pontja értelmében a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség mentesül az adó alól (142). A Bizottság elismeri az azoknak a hajóknak az eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentességét, amelyek beszerzésük vagy eladásuk időpontjában jogszerűen a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoztak (143). A kedvezményezett hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezése előtt beszerzett hajók esetében az említett adómentesség csak a tengeri szállítási iránymutatás 11. szakaszában megállapított maximális támogatási intenzitás mértékéig elfogadható. A túlzott értékcsökkenés alá vont hajók (a hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezés előtt történő) eladásából származó tőkenyereséget a maximális támogatási intenzitás kiszámítása céljából figyelembe kell venni. Ez azt jelenti, hogy a hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezés előtt vásárolt hajók esetében a túlzott értékcsökkenésből eredő rejtett adókötelezettséget a hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezéskor rendezni kell, kivéve, ha a maximális támogatási intenzitás szabta keretek között tízéves időtartam alatt teljesíthető. Az ilyen rejtett adókötelezettség rendszerint a hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezés időpontjában a hajó piaci értéke és adóértéke közötti különbségként határozható meg. |
| --- | --- |

(298)

Az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének b) pontja értelmében a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség mentesül az adó alól (142). A Bizottság elismeri az azoknak a hajóknak az eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentességét, amelyek beszerzésük vagy eladásuk időpontjában jogszerűen a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoztak (143). A kedvezményezett hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezése előtt beszerzett hajók esetében az említett adómentesség csak a tengeri szállítási iránymutatás 11. szakaszában megállapított maximális támogatási intenzitás mértékéig elfogadható. A túlzott értékcsökkenés alá vont hajók (a hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezés előtt történő) eladásából származó tőkenyereséget a maximális támogatási intenzitás kiszámítása céljából figyelembe kell venni. Ez azt jelenti, hogy a hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezés előtt vásárolt hajók esetében a túlzott értékcsökkenésből eredő rejtett adókötelezettséget a hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezéskor rendezni kell, kivéve, ha a maximális támogatási intenzitás szabta keretek között tízéves időtartam alatt teljesíthető. Az ilyen rejtett adókötelezettség rendszerint a hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezés időpontjában a hajó piaci értéke és adóértéke közötti különbségként határozható meg.

142

143

| (299) | mivel a kereskedelmi hajózási törvény 85A. szakaszában szereplő megfogalmazás jelenleg túlságosan általános, így lehetővé teszi bármely hajónak a vele végzett tevékenységektől függetlenül hajótéradó hatálya alá tartozó hajóvá nyilvánítását (és ezáltal a hajótéradó igénybevételét), és mivel nincsenek olyan szabályok, amelyek a hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezés előtt beszerzett hajó esetleges túlzott értékcsökkenésével foglalkoznak, a Bizottság megállapította, hogy a máltai jogszabályszövegekben nem szerepel megfelelő korlátozás a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentességére vonatkozóan, sem az összegeket, sem a kedvezményezetteket illetően. Ez a máltai rendszerben biztosított általános mentesség nem felel meg az összeegyeztethetőségi követelményeknek. |
| --- | --- |

(299)

mivel a kereskedelmi hajózási törvény 85A. szakaszában szereplő megfogalmazás jelenleg túlságosan általános, így lehetővé teszi bármely hajónak a vele végzett tevékenységektől függetlenül hajótéradó hatálya alá tartozó hajóvá nyilvánítását (és ezáltal a hajótéradó igénybevételét), és mivel nincsenek olyan szabályok, amelyek a hajótéradó-rendszer hatálya alá való bejelentkezés előtt beszerzett hajó esetleges túlzott értékcsökkenésével foglalkoznak, a Bizottság megállapította, hogy a máltai jogszabályszövegekben nem szerepel megfelelő korlátozás a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentességére vonatkozóan, sem az összegeket, sem a kedvezményezetteket illetően. Ez a máltai rendszerben biztosított általános mentesség nem felel meg az összeegyeztethetőségi követelményeknek.

| (300) | A Bizottság megállapította, hogy a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentességének jelenleg hatályos megfogalmazása nem egyeztethető össze a belső piaci szabályokkal, mivel ez az adómentesség olyan hajókra is kiterjed, amelyek értékcsökkenését már a hajótéradó-rendszer hatálya alá vonásuk előtt leírták a jövedelemadó-szabályok szerint. Az adómentesség tehát jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. Az erre vonatkozó rendelkezést ezért módosítani kell |
| --- | --- |

(300)

A Bizottság megállapította, hogy a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentességének jelenleg hatályos megfogalmazása nem egyeztethető össze a belső piaci szabályokkal, mivel ez az adómentesség olyan hajókra is kiterjed, amelyek értékcsökkenését már a hajótéradó-rendszer hatálya alá vonásuk előtt leírták a jövedelemadó-szabályok szerint. Az adómentesség tehát jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. Az erre vonatkozó rendelkezést ezért módosítani kell

7.2.1.8.   Következtetés

| (301) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a máltai hajótéradó-rendszer következő elemei nem egyeztethetők össze a tengeri szállítási iránymutatással: az „egyébként esetlegesen előírt tevékenységek” jogosultsága, a nem önjáró uszályok jogosultsága, a vontató- és kotróhajókra vonatkozó jogosultsági feltételek, a halászhajók és olajfúró tornyok jogosultsága, a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége, valamint a személyzet nélküli hajóbérbeadásra, a kiegészítő bevételekre, az EGT-lobogóhoz kötöttségre és az idő-/útbérletre vonatkozó biztosítékok hiánya. Ezen okokból a máltai hajótéradó-rendszer nem egyeztethető össze a belső piaccal. |
| --- | --- |

(301)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a máltai hajótéradó-rendszer következő elemei nem egyeztethetők össze a tengeri szállítási iránymutatással: az „egyébként esetlegesen előírt tevékenységek” jogosultsága, a nem önjáró uszályok jogosultsága, a vontató- és kotróhajókra vonatkozó jogosultsági feltételek, a halászhajók és olajfúró tornyok jogosultsága, a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége, valamint a személyzet nélküli hajóbérbeadásra, a kiegészítő bevételekre, az EGT-lobogóhoz kötöttségre és az idő-/útbérletre vonatkozó biztosítékok hiánya. Ezen okokból a máltai hajótéradó-rendszer nem egyeztethető össze a belső piaccal.

egyébként esetlegesen előírt tevékenységek

| (302) | Az említett összeegyeztethetetlen elemek a jövőre nézve kiigazíthatók a Málta által tett kötelezettségvállalásokkal, amelyeket a melléklet és különösen annak 1., 2., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 14., 15., 20., 21. és 22. pontja tartalmaz. A mellékletben foglalt kötelezettségvállalásoknak a három hónapos határidőn belüli végrehajtása esetén tehát a máltai hajótéradó-rendszer a teljeskörű végrehajtás időpontjától összeegyeztethetővé válna a belső piaccal. |
| --- | --- |

(302)

Az említett összeegyeztethetetlen elemek a jövőre nézve kiigazíthatók a Málta által tett kötelezettségvállalásokkal, amelyeket a melléklet és különösen annak 1., 2., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 14., 15., 20., 21. és 22. pontja tartalmaz. A mellékletben foglalt kötelezettségvállalásoknak a három hónapos határidőn belüli végrehajtása esetén tehát a máltai hajótéradó-rendszer a teljeskörű végrehajtás időpontjától összeegyeztethetővé válna a belső piaccal.

7.2.2.   A hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége

A hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége

| (303) | A 7.1.3. szakaszban leírtak szerint a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség után fizetendő adó alól a máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(303)

A 7.1.3. szakaszban leírtak szerint a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség után fizetendő adó alól a máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség támogatásnak minősül.

| (304) | A hajózási társaságok részvényeinek adásvétele nem a hajózási, hanem a befektetési üzletág részét képezi (amely a tengeri szállítási iránymutatás szerint nem jogosít fel a hajótéradó igénybevételére (144)). A tengeri szállítási iránymutatás egyértelműen rögzíti, hogy a tagállamoknak meg kell őrizniük „a [...] rendes adószinteket [...] a részvényesek és igazgatók személyes díjazása tekintetében”. Ez a szabály azért szükséges, hogy az összeegyeztethető támogatás a valóban támogatást igénylő tevékenységre irányuljon, és a lehető legnagyobb mértékben elkerülhető legyen a verseny torzulása más ágazatokban. Ellenkező esetben az összeegyeztethető támogatásban részesülő társaságok részvényesei is adómentesség illetné meg (ahogy e részvényesek esetleges részvényeseit is). Ez azonban előre nem látható mértékben megsokszorozná az adott ágazatban működő társaság tekintetében eredetileg elfogadott támogatás összegét, így a támogatás végül a gazdaság több ágazatára is „átterjedhetne” (a kedvezményezett részvényesek tevékenységeitől függően). Ez a következmény ellentmondana az állami támogatási szabályok eredményes alkalmazása mellett az állami támogatási tilalom elvének is, amely szerint a kivételeket (összeegyeztethető támogatásokat) korlátozott és célirányos módon kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(304)

A hajózási társaságok részvényeinek adásvétele nem a hajózási, hanem a befektetési üzletág részét képezi (amely a tengeri szállítási iránymutatás szerint nem jogosít fel a hajótéradó igénybevételére (144)). A tengeri szállítási iránymutatás egyértelműen rögzíti, hogy a tagállamoknak meg kell őrizniük „a [...] rendes adószinteket [...] a részvényesek és igazgatók személyes díjazása tekintetében”. Ez a szabály azért szükséges, hogy az összeegyeztethető támogatás a valóban támogatást igénylő tevékenységre irányuljon, és a lehető legnagyobb mértékben elkerülhető legyen a verseny torzulása más ágazatokban. Ellenkező esetben az összeegyeztethető támogatásban részesülő társaságok részvényesei is adómentesség illetné meg (ahogy e részvényesek esetleges részvényeseit is). Ez azonban előre nem látható mértékben megsokszorozná az adott ágazatban működő társaság tekintetében eredetileg elfogadott támogatás összegét, így a támogatás végül a gazdaság több ágazatára is „átterjedhetne” (a kedvezményezett részvényesek tevékenységeitől függően). Ez a következmény ellentmondana az állami támogatási szabályok eredményes alkalmazása mellett az állami támogatási tilalom elvének is, amely szerint a kivételeket (összeegyeztethető támogatásokat) korlátozott és célirányos módon kell alkalmazni.

144

a [...] rendes adószinteket [...] a részvényesek és igazgatók személyes díjazása tekintetében

| (305) | A Bizottság megállapította, hogy a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereségre vonatkozó adó alól a máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség nem egyeztethető össze a belső piaci szabályokkal. Az adómentesség tehát jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül, ezért meg kell szüntetni. A Bizottság üdvözölte, hogy a máltai hatóságok a kötelezettségvállalásokat tartalmazó melléklet 16. pontja szerint vállalták ennek az adómentességnek a megszüntetését. |
| --- | --- |

(305)

A Bizottság megállapította, hogy a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereségre vonatkozó adó alól a máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség nem egyeztethető össze a belső piaci szabályokkal. Az adómentesség tehát jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül, ezért meg kell szüntetni. A Bizottság üdvözölte, hogy a máltai hatóságok a kötelezettségvállalásokat tartalmazó melléklet 16. pontja szerint vállalták ennek az adómentességnek a megszüntetését.

7.2.3.   A hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége

A hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamat vagy egyéb jövedelem adómentessége

| (306) | A (212) preambulumbekezdésben leírtak szerint az adórendelet 3. szakaszának (2) bekezdése a pénzügyi intézményeknek nyújtott támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(306)

A (212) preambulumbekezdésben leírtak szerint az adórendelet 3. szakaszának (2) bekezdése a pénzügyi intézményeknek nyújtott támogatásnak minősül.

| (307) | A tengeri szállítási iránymutatás hatálya és ezáltal a hajótéradóból származó előny a „tengeri áru- és személyszállításra” korlátozódik. Nem terjed ki tehát a hajók tulajdonlásával, kezelésével, igazgatásával vagy üzemeltetésével összefüggésben hitelt nyújtó, garanciát vállaló vagy értékpapírt kibocsátó pénzügyi intézményekre úgy, ahogy azt az adórendelet 3. szakaszának (2) bekezdése megengedi. |
| --- | --- |

(307)

A tengeri szállítási iránymutatás hatálya és ezáltal a hajótéradóból származó előny a „tengeri áru- és személyszállításra” korlátozódik. Nem terjed ki tehát a hajók tulajdonlásával, kezelésével, igazgatásával vagy üzemeltetésével összefüggésben hitelt nyújtó, garanciát vállaló vagy értékpapírt kibocsátó pénzügyi intézményekre úgy, ahogy azt az adórendelet 3. szakaszának (2) bekezdése megengedi.

| (308) | Következésképpen a vizsgált adómentesség összeegyeztethetőségének a tengeri szállítási iránymutatás szerint nincs jogalapja. Málta semmilyen egyéb érvet nem hozott fel az összeegyeztethetőség mellett az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésén alapján. A Bizottság nem ért egyet azzal, hogy a vizsgált adómentesség a Szerződésben foglalt bármely összeegyeztethetőségi jogalap szerint összeegyeztethetőnek minősülne. |
| --- | --- |

(308)

Következésképpen a vizsgált adómentesség összeegyeztethetőségének a tengeri szállítási iránymutatás szerint nincs jogalapja. Málta semmilyen egyéb érvet nem hozott fel az összeegyeztethetőség mellett az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésén alapján. A Bizottság nem ért egyet azzal, hogy a vizsgált adómentesség a Szerződésben foglalt bármely összeegyeztethetőségi jogalap szerint összeegyeztethetőnek minősülne.

| (309) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendszer pénzügyi intézményeket érintő hatályos feltételei nem egyeztethetők össze a tengeri szállítási iránymutatással, emiatt jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, ezért pedig el kell törölni őket. A Bizottság üdvözölte, hogy a máltai hatóságok a kötelezettségvállalásokat tartalmazó melléklet 3. pontja szerint vállalták ennek az adómentességnek a megszüntetését. |
| --- | --- |

(309)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendszer pénzügyi intézményeket érintő hatályos feltételei nem egyeztethetők össze a tengeri szállítási iránymutatással, emiatt jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, ezért pedig el kell törölni őket. A Bizottság üdvözölte, hogy a máltai hatóságok a kötelezettségvállalásokat tartalmazó melléklet 3. pontja szerint vállalták ennek az adómentességnek a megszüntetését.

7.2.4.   Az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó bizonyos illetékek alóli mentesség

Az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó bizonyos illetékek alóli mentesség

| (310) | Előfordulhat, hogy a dokumentumok és átruházási ügyletek illetékmentessége elfogadható, amennyiben a közvetlen kedvezményezett valódi hajózási társaság, de erre kizárólag a tengeri szállítási iránymutatás 11. szakaszában rögzített maximális támogatási intenzitás keretein belül van lehetőség, ezzel szemben az illetékmentességet a jelenlegi formájában akár nem hajózással foglalkozó társaságok is igénybe vehetik. Ezenkívül nincs a tengeri szállítási iránymutatás 11. szakaszának betartatására szolgáló mechanizmus. |
| --- | --- |

(310)

Előfordulhat, hogy a dokumentumok és átruházási ügyletek illetékmentessége elfogadható, amennyiben a közvetlen kedvezményezett valódi hajózási társaság, de erre kizárólag a tengeri szállítási iránymutatás 11. szakaszában rögzített maximális támogatási intenzitás keretein belül van lehetőség, ezzel szemben az illetékmentességet a jelenlegi formájában akár nem hajózással foglalkozó társaságok is igénybe vehetik. Ezenkívül nincs a tengeri szállítási iránymutatás 11. szakaszának betartatására szolgáló mechanizmus.

| (311) | Málta nem hivatkozott semmilyen összeegyeztethetőségi jogalapra, és a Bizottságnak sincs tudomása olyan jogalapról, amely szerint az intézkedés a jelenlegi formájában összeegyeztethető lenne. |
| --- | --- |

(311)

Málta nem hivatkozott semmilyen összeegyeztethetőségi jogalapra, és a Bizottságnak sincs tudomása olyan jogalapról, amely szerint az intézkedés a jelenlegi formájában összeegyeztethető lenne.

| (312) | A Bizottság megállapította, hogy a dokumentumokra és átruházási ügyletekre vonatkozó bizonyos illetékek alól a hajózási szervezetek forgalomképes értékpapírjaival végrehajtott ügyleteket illetően a máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség nem egyeztethető össze a belső piaci szabályokkal. Az adómentesség tehát jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül, ezért meg kell szüntetni. A Bizottság üdvözölte, hogy a máltai hatóságok a kötelezettségvállalásokat tartalmazó melléklet 17. pontja szerint vállalták ennek az illetékmentességnek a megszüntetését. |
| --- | --- |

(312)

A Bizottság megállapította, hogy a dokumentumokra és átruházási ügyletekre vonatkozó bizonyos illetékek alól a hajózási szervezetek forgalomképes értékpapírjaival végrehajtott ügyleteket illetően a máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség nem egyeztethető össze a belső piaci szabályokkal. Az adómentesség tehát jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül, ezért meg kell szüntetni. A Bizottság üdvözölte, hogy a máltai hatóságok a kötelezettségvállalásokat tartalmazó melléklet 17. pontja szerint vállalták ennek az illetékmentességnek a megszüntetését.

7.2.5.   A miniszter által saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség

A miniszter által saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség

| (313) | A hatályos jogszabályok nem korlátozzák megfelelően a máltai hatóságok szándéka szerinti karitatív és humanitárius célokra a miniszter azon mérlegelési jogkörének alkalmazását, hogy mentesítsen hajókat az adórendelet szerinti díjak megfizetése alól. |
| --- | --- |

(313)

A hatályos jogszabályok nem korlátozzák megfelelően a máltai hatóságok szándéka szerinti karitatív és humanitárius célokra a miniszter azon mérlegelési jogkörének alkalmazását, hogy mentesítsen hajókat az adórendelet szerinti díjak megfizetése alól.

| (314) | Málta nem hivatkozott semmilyen összeegyeztethetőségi jogalapra, és a Bizottságnak sincs tudomása olyan jogalapról, amely szerint az intézkedés a jelenlegi formájában összeegyeztethető lenne. |
| --- | --- |

(314)

Málta nem hivatkozott semmilyen összeegyeztethetőségi jogalapra, és a Bizottságnak sincs tudomása olyan jogalapról, amely szerint az intézkedés a jelenlegi formájában összeegyeztethető lenne.

| (315) | A Bizottság megállapította, hogy a hajók miniszteri mérlegelési jogkörben való mentesítésének lehetősége nem egyeztethető össze a belső piaci szabályokkal. Az adómentesség e lehetősége tehát jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül, ezért meg kell szüntetni. A Bizottság üdvözölte, hogy a máltai hatóságok a kötelezettségvállalásokat tartalmazó melléklet 19. pontja szerint iránymutatás kiadását vállalták annak érdekében, hogy a miniszter mérlegelési jogkörét csak olyan karitatív és humanitárius tevékenységek esetében gyakorolja, amelyek keretében nem kínálnak árukat vagy szolgáltatásokat a piacon. |
| --- | --- |

(315)

A Bizottság megállapította, hogy a hajók miniszteri mérlegelési jogkörben való mentesítésének lehetősége nem egyeztethető össze a belső piaci szabályokkal. Az adómentesség e lehetősége tehát jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül, ezért meg kell szüntetni. A Bizottság üdvözölte, hogy a máltai hatóságok a kötelezettségvállalásokat tartalmazó melléklet 19. pontja szerint iránymutatás kiadását vállalták annak érdekében, hogy a miniszter mérlegelési jogkörét csak olyan karitatív és humanitárius tevékenységek esetében gyakorolja, amelyek keretében nem kínálnak árukat vagy szolgáltatásokat a piacon.

7.2.6.   Maximális támogatási intenzitás

Maximális támogatási intenzitás

| (316) | A maximális támogatási intenzitást illetően a tengeri szállítási iránymutatás 11. szakaszának második bekezdése meghatározza a támogatás maximális mértékét, hogy a támogatás ne halmozódjon fel olyan mértékben, amely nem áll arányban a Közösség közös érdekeivel, és a tagállamok közötti támogatási versenyhez vezethet. A hajózási társaságok javára nyújtott támogatás teljes összege (145) nem biztosíthat olyan előnyt, amely meghaladja a tengerészek jövedelemadójának és társadalombiztosítási hozzájárulásainak nullára csökkentése és a hajózási tevékenységekre vonatkozó társasági adó mértékének a tengeri szállítási iránymutatások 3.1. szakaszának utolsó előtti bekezdésében meghatározott szintre való csökkentése által nyújtott előnyt. |
| --- | --- |

(316)

A maximális támogatási intenzitást illetően a tengeri szállítási iránymutatás 11. szakaszának második bekezdése meghatározza a támogatás maximális mértékét, hogy a támogatás ne halmozódjon fel olyan mértékben, amely nem áll arányban a Közösség közös érdekeivel, és a tagállamok közötti támogatási versenyhez vezethet. A hajózási társaságok javára nyújtott támogatás teljes összege (145) nem biztosíthat olyan előnyt, amely meghaladja a tengerészek jövedelemadójának és társadalombiztosítási hozzájárulásainak nullára csökkentése és a hajózási tevékenységekre vonatkozó társasági adó mértékének a tengeri szállítási iránymutatások 3.1. szakaszának utolsó előtti bekezdésében meghatározott szintre való csökkentése által nyújtott előnyt.

145

| (317) | Málta hitelt érdemlő tájékoztatást nyújtott arról, hogy a maximális támogatási intenzitást előzőleg mindig tiszteletben tartották, és vállalta, hogy ez a jövőben is így lesz. Ezt kiegészítette azzal a kötelezettségvállalással, hogy előírja a hajótéradó kedvezményezettjei számára éves kötelező megfelelőségi nyilatkozat benyújtását a maximális támogatási intenzitás betartása tekintetében. Málta ezenkívül a kötelezettségvállalásokat tartalmazó melléklet 12. pontja szerint vállalta, hogy hivatalos rendelkezést vezet be a maximális támogatási intenzitás ellenőrzésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(317)

Málta hitelt érdemlő tájékoztatást nyújtott arról, hogy a maximális támogatási intenzitást előzőleg mindig tiszteletben tartották, és vállalta, hogy ez a jövőben is így lesz. Ezt kiegészítette azzal a kötelezettségvállalással, hogy előírja a hajótéradó kedvezményezettjei számára éves kötelező megfelelőségi nyilatkozat benyújtását a maximális támogatási intenzitás betartása tekintetében. Málta ezenkívül a kötelezettségvállalásokat tartalmazó melléklet 12. pontja szerint vállalta, hogy hivatalos rendelkezést vezet be a maximális támogatási intenzitás ellenőrzésére vonatkozóan.

7.3.   Visszafizettetés

Visszafizettetés

7.3.1.   Új/létező támogatások minősítése, jogos elvárások és jogbiztonság

Új/létező támogatások minősítése, jogos elvárások és jogbiztonság

| (318) | A csatlakozási okmány (146) 22. cikke és IV. melléklete (3. szakasz) úgy rendelkezik, hogy a közlekedési ágazatban nyújtott támogatások a Szerződés 88. cikke (1) bekezdésének értelmében létező támogatásnak minősülnek a csatlakozás időpontjától számított harmadik év végéig, feltéve, ha a támogatásokról a csatlakozás időpontját követő négy hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot. |
| --- | --- |

(318)

A csatlakozási okmány (146) 22. cikke és IV. melléklete (3. szakasz) úgy rendelkezik, hogy a közlekedési ágazatban nyújtott támogatások a Szerződés 88. cikke (1) bekezdésének értelmében létező támogatásnak minősülnek a csatlakozás időpontjától számított harmadik év végéig, feltéve, ha a támogatásokról a csatlakozás időpontját követő négy hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot.

146

| (319) | Málta csatlakozása időpontjáig nyilatkozott a Bizottságnak, hogy a máltai hajótéradó-rendszer összhangban van az akkori szabályokkal, és biztosította a Bizottságot a lobogóhoz kötöttség tiszteletben tartásáról, de nem küldött a Bizottságnak részletes ismertetést a rendszerről a csatlakozási szerződés rendelkezéseinek megfelelően, hogy létező támogatásként elfogadtassa. A Bizottság és a máltai hatóságok 2000. október 19. és 2001. szeptember 18. között folytattak egyeztetéseket közlekedési ügyekről, a hajótéradóról folytatott rövid megbeszélést pedig a jegyzőkönyv és a máltai hatóságok tárgyalási álláspontja rögzíti (147). A Málta Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló konferencia 2001. október 26-i ülésén megállapodtak abban, hogy a közlekedésről szóló tárgyalási fejezet ideiglenes lezárását javasolják, ez a tárgyalási fejezet pedig kifejezetten kitért a közlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra. |
| --- | --- |

(319)

Málta csatlakozása időpontjáig nyilatkozott a Bizottságnak, hogy a máltai hajótéradó-rendszer összhangban van az akkori szabályokkal, és biztosította a Bizottságot a lobogóhoz kötöttség tiszteletben tartásáról, de nem küldött a Bizottságnak részletes ismertetést a rendszerről a csatlakozási szerződés rendelkezéseinek megfelelően, hogy létező támogatásként elfogadtassa. A Bizottság és a máltai hatóságok 2000. október 19. és 2001. szeptember 18. között folytattak egyeztetéseket közlekedési ügyekről, a hajótéradóról folytatott rövid megbeszélést pedig a jegyzőkönyv és a máltai hatóságok tárgyalási álláspontja rögzíti (147). A Málta Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló konferencia 2001. október 26-i ülésén megállapodtak abban, hogy a közlekedésről szóló tárgyalási fejezet ideiglenes lezárását javasolják, ez a tárgyalási fejezet pedig kifejezetten kitért a közlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra.

147

| (320) | A Bizottság megállapította, hogy az e határozat tárgyát képező támogatási intézkedések tekintetében Máltának és a kedvezményezetteknek nem lehetnek jogos elvárásai, és jogbiztonságot sem élveznek. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a támogatás jogszerűségével kapcsolatosan csak akkor lehetnek jogos elvárások, ha a támogatást az EUMSZ 108. cikkében előírt eljárás betartásával nyújtották, mivel egy kellő gondossággal eljáró üzletember általában meg tudja állapítani, hogy betartották-e az említett eljárást (148). Ebben az ügyben egyértelmű, hogy sem az EUMSZ 108. cikke szerinti bejelentési eljárást, sem a csatlakozási okmányban előírt eljárást nem követték, így jogos elvárások sincsenek. Ezenkívül a Málta által hivatkozott egyeztetések (149) alapján nem vonható le az a következtetés, hogy a Bizottság pontos, feltétel nélküli és következetes biztosítékokat vállalt volna arra, hogy a hajótéradó-rendszert létező támogatásként kezeli. |
| --- | --- |

(320)

A Bizottság megállapította, hogy az e határozat tárgyát képező támogatási intézkedések tekintetében Máltának és a kedvezményezetteknek nem lehetnek jogos elvárásai, és jogbiztonságot sem élveznek. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a támogatás jogszerűségével kapcsolatosan csak akkor lehetnek jogos elvárások, ha a támogatást az EUMSZ 108. cikkében előírt eljárás betartásával nyújtották, mivel egy kellő gondossággal eljáró üzletember általában meg tudja állapítani, hogy betartották-e az említett eljárást (148). Ebben az ügyben egyértelmű, hogy sem az EUMSZ 108. cikke szerinti bejelentési eljárást, sem a csatlakozási okmányban előírt eljárást nem követték, így jogos elvárások sincsenek. Ezenkívül a Málta által hivatkozott egyeztetések (149) alapján nem vonható le az a következtetés, hogy a Bizottság pontos, feltétel nélküli és következetes biztosítékokat vállalt volna arra, hogy a hajótéradó-rendszert létező támogatásként kezeli.

148

149

| (321) | A fentiek alapján az ezen ügy tárgyát képező intézkedések nem minősülnek az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (150) 1. cikkének b) pontjában meghatározott valamely kategóriába tartozó állami támogatásnak. Ezenfelül az e határozat tárgyát képező támogatási intézkedések tekintetében Máltának és a kedvezményezetteknek nem lehetnek jogos elvárásai, és jogbiztonságot sem élveznek. |
| --- | --- |

(321)

A fentiek alapján az ezen ügy tárgyát képező intézkedések nem minősülnek az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (150) 1. cikkének b) pontjában meghatározott valamely kategóriába tartozó állami támogatásnak. Ezenfelül az e határozat tárgyát képező támogatási intézkedések tekintetében Máltának és a kedvezményezetteknek nem lehetnek jogos elvárásai, és jogbiztonságot sem élveznek.

150

7.3.2.   A hajótéradó-rendszer

A hajótéradó-rendszer

7.3.2.1.   Elfogadható hajótípusok

| (322) | A 2012. évi belső eljárási szabályzatban foglalt felsorolás szerint a halászhajók, a kedvtelési célú jachtok, a helyhez kötött tengeri létesítmények (köztük az olajfúró tornyok), a mozgó szigetek, a nem óceánjáró vontatóhajók, a nem önjáró úszódaruk, a pontonok, a fő rendeltetésük szerint szerencsejáték-szolgáltatásokat nyújtó, illetve kaszinóként üzemelő hajók és a hasonló hajók nem jogosultak jövedelemadó-mentességre, és nem kezelhetők „hajótéradó hatálya alá tartozó hajóként”, mivel nem végeznek „hajózási tevékenységeket” (151). |
| --- | --- |

(322)

A 2012. évi belső eljárási szabályzatban foglalt felsorolás szerint a halászhajók, a kedvtelési célú jachtok, a helyhez kötött tengeri létesítmények (köztük az olajfúró tornyok), a mozgó szigetek, a nem óceánjáró vontatóhajók, a nem önjáró úszódaruk, a pontonok, a fő rendeltetésük szerint szerencsejáték-szolgáltatásokat nyújtó, illetve kaszinóként üzemelő hajók és a hasonló hajók nem jogosultak jövedelemadó-mentességre, és nem kezelhetők „hajótéradó hatálya alá tartozó hajóként”, mivel nem végeznek „hajózási tevékenységeket” (151).

151

| (323) | A hajótéradó hatálya alá tartozó hajók Málta által közölt felsorolása, és a kísérő magyarázatok alapján megállapítható, hogy a szabályokat a gyakorlatban is így hajtották végre, és Málta megerősítette, hogy a tárgyidőszakban egyetlen ilyen hajóval sem vették igénybe a hajótéradót. A 2012. évi belső eljárási szabályzat egyértelműen megjelölte azokat a hajótípusokat, amelyek nem végeznek a kereskedelmi hajózási törvény értelmében vett hajózási tevékenységeket. A korábbi, 2004-től követett gyakorlat sem különbözött ettől a szabályzattól. A Bizottság ezért megállapította, hogy a halászhajók, a kedvtelési célú jachtok, a helyhez kötött tengeri létesítmények (köztük az olajfúró tornyok), a mozgó szigetek, a nem óceánjáró vontatóhajók, a nem önjáró úszódaruk, a pontonok, a fő rendeltetésük szerint szerencsejáték-szolgáltatásokat nyújtó, illetve kaszinóként üzemelő hajók a gyakorlatban nem tartoztak a hajótéradó-rendszer hatálya alá, jóllehet elméletileg nyitva állt előttük ez a lehetőség. |
| --- | --- |

(323)

A hajótéradó hatálya alá tartozó hajók Málta által közölt felsorolása, és a kísérő magyarázatok alapján megállapítható, hogy a szabályokat a gyakorlatban is így hajtották végre, és Málta megerősítette, hogy a tárgyidőszakban egyetlen ilyen hajóval sem vették igénybe a hajótéradót. A 2012. évi belső eljárási szabályzat egyértelműen megjelölte azokat a hajótípusokat, amelyek nem végeznek a kereskedelmi hajózási törvény értelmében vett hajózási tevékenységeket. A korábbi, 2004-től követett gyakorlat sem különbözött ettől a szabályzattól. A Bizottság ezért megállapította, hogy a halászhajók, a kedvtelési célú jachtok, a helyhez kötött tengeri létesítmények (köztük az olajfúró tornyok), a mozgó szigetek, a nem óceánjáró vontatóhajók, a nem önjáró úszódaruk, a pontonok, a fő rendeltetésük szerint szerencsejáték-szolgáltatásokat nyújtó, illetve kaszinóként üzemelő hajók a gyakorlatban nem tartoztak a hajótéradó-rendszer hatálya alá, jóllehet elméletileg nyitva állt előttük ez a lehetőség.

| (324) | Az „egyébként esetlegesen előírt” hajózási tevékenységek kereskedelmi hajózási törvény 85. szakasza szerinti lehetőségét illetően Málta leszögezte, hogy a hajózási tevékenységek fogalomkörének bővítésére irányuló rendelet, szabályzat, rendelkezés vagy utasítás ez idáig nem született. A Bizottság így megállapította, hogy a hajózási tevékenységek fogalomköre nem terjedt a nemzetközi tengeri áru- és személyszállításon kívülre. |
| --- | --- |

(324)

Az „egyébként esetlegesen előírt” hajózási tevékenységek kereskedelmi hajózási törvény 85. szakasza szerinti lehetőségét illetően Málta leszögezte, hogy a hajózási tevékenységek fogalomkörének bővítésére irányuló rendelet, szabályzat, rendelkezés vagy utasítás ez idáig nem született. A Bizottság így megállapította, hogy a hajózási tevékenységek fogalomköre nem terjedt a nemzetközi tengeri áru- és személyszállításon kívülre.

egyébként esetlegesen előírt

| (325) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a rendszer alkalmazási köre ugyan elfogadhatatlanul széles volt, mindazonáltal jogosulatlan hajókra nem fizettek ki támogatást, következésképpen nincs szükség visszafizettetésre. |
| --- | --- |

(325)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a rendszer alkalmazási köre ugyan elfogadhatatlanul széles volt, mindazonáltal jogosulatlan hajókra nem fizettek ki támogatást, következésképpen nincs szükség visszafizettetésre.

Vontató- és a kotróhajók

Vontató- és a kotróhajók

| (326) | Málta ugyan nem határozott meg kifejezett követelményeket a kotrásra és a vontatásra, de a máltai hatóságok leszögezték, hogy a 2004 és 2016 közötti időszakban kizárólag olyan hajóknak adták meg a „hajótéradó hatálya alá tartozó hajó” jogállását, amelyeknél megállapítást nyert, hogy üzemidejük túlnyomó részében nemzetközi áruszállítást végeznek a tengeri szállítási iránymutatásban rögzített paramétereknek megfelelően. Különösen a kikötőkben üzemelő vontatóhajókat zárták ki a hajótéradó alkalmazási köréből, és csak azokra a hajókra korlátozták a hajótéradó hatályát, amelyek nemzetközi tengeri szállítást végeztek. |
| --- | --- |

(326)

Málta ugyan nem határozott meg kifejezett követelményeket a kotrásra és a vontatásra, de a máltai hatóságok leszögezték, hogy a 2004 és 2016 közötti időszakban kizárólag olyan hajóknak adták meg a „hajótéradó hatálya alá tartozó hajó” jogállását, amelyeknél megállapítást nyert, hogy üzemidejük túlnyomó részében nemzetközi áruszállítást végeznek a tengeri szállítási iránymutatásban rögzített paramétereknek megfelelően. Különösen a kikötőkben üzemelő vontatóhajókat zárták ki a hajótéradó alkalmazási köréből, és csak azokra a hajókra korlátozták a hajótéradó hatályát, amelyek nemzetközi tengeri szállítást végeztek.

| (327) | A Málta által nyújtott tájékoztatás vizsgálatát követően a Bizottság megállapította, hogy csak EGT-lobogó alatt közlekedő vontatóhajókat vontak a hajótéradó hatálya alá, az iránymutatás követelményeinek pedig ténylegesen eleget tettek a hajótéradó ilyen hajókra való alkalmazása során a tárgyidőszakban. |
| --- | --- |

(327)

A Málta által nyújtott tájékoztatás vizsgálatát követően a Bizottság megállapította, hogy csak EGT-lobogó alatt közlekedő vontatóhajókat vontak a hajótéradó hatálya alá, az iránymutatás követelményeinek pedig ténylegesen eleget tettek a hajótéradó ilyen hajókra való alkalmazása során a tárgyidőszakban.

| (328) | A Bizottság ezért megállapította, hogy visszafizettetésre nincs szükség. |
| --- | --- |

(328)

A Bizottság ezért megállapította, hogy visszafizettetésre nincs szükség.

7.3.2.2.   A hajótéradó tárgyát képező jövedelem

Kiegészítő tevékenységek

Kiegészítő tevékenységek

| (329) | Az üdülőhajók kiegészítő tevékenységeit illetően a Bizottság a Máltától kapott tájékoztatás alapján megállapította egyrészről, hogy az esetleges alvállalkozók által termelt nyereség nem képezhette hajótéradó tárgyát, másrészről pedig, hogy az ügyfeleknek jellemzően a hajók fedélzetén, valamint a szárazföldi kirándulásokkal összefüggésben nyújtott szolgáltatások csak akkor voltak a hajótéradó-rendszer hatálya alá vonhatók, ha azokat a hajózási szervezet szokásos piaci áron szerezte be. A Bizottság ezáltal megbizonyosodott arról, hogy Málta a hajózási tevékenységek olyan értelmezését alkalmazta, amely tényleges összhangot biztosított a Bizottság által korábban hajótéradóra jogosult kiegészítő jövedelemforrásként elfogadott tevékenységek körével. |
| --- | --- |

(329)

Az üdülőhajók kiegészítő tevékenységeit illetően a Bizottság a Máltától kapott tájékoztatás alapján megállapította egyrészről, hogy az esetleges alvállalkozók által termelt nyereség nem képezhette hajótéradó tárgyát, másrészről pedig, hogy az ügyfeleknek jellemzően a hajók fedélzetén, valamint a szárazföldi kirándulásokkal összefüggésben nyújtott szolgáltatások csak akkor voltak a hajótéradó-rendszer hatálya alá vonhatók, ha azokat a hajózási szervezet szokásos piaci áron szerezte be. A Bizottság ezáltal megbizonyosodott arról, hogy Málta a hajózási tevékenységek olyan értelmezését alkalmazta, amely tényleges összhangot biztosított a Bizottság által korábban hajótéradóra jogosult kiegészítő jövedelemforrásként elfogadott tevékenységek körével.

| (330) | A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy Málta a gyakorlatban egyedi egyeztetéseket folytatott a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá bejelentkezni kívánó mindegyik üdülőhajó-tulajdonossal, illetve -üzemeltetővel, hogy a hajótéradó-rendszerbe való felvételük előtt megismerje a tevékenységi körüket. Ezáltal olyan mechanizmus alakult ki, amellyel a máltai hatóságok gondoskodhattak arról, hogy az ilyen hajótulajdonosok és -üzemeltetők csak akkor élhessenek a hajótéradó-rendszer előnyeivel, ha arra jogosultak. Ugyan nem volt olyan hivatalos követelmény arra vonatkozóan, hogy a hajótéradó tárgyát képező bevételek kevesebb mint 50 %-a legyen kiegészítő jellegű, a máltai hatóságok bizonyították, hogy a fő hajózási bevételek tették ki hajónként a hajózási bevételek többségét. A Bizottság ezért megállapította, hogy visszafizettetésre nincs szükség. |
| --- | --- |

(330)

A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy Málta a gyakorlatban egyedi egyeztetéseket folytatott a máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá bejelentkezni kívánó mindegyik üdülőhajó-tulajdonossal, illetve -üzemeltetővel, hogy a hajótéradó-rendszerbe való felvételük előtt megismerje a tevékenységi körüket. Ezáltal olyan mechanizmus alakult ki, amellyel a máltai hatóságok gondoskodhattak arról, hogy az ilyen hajótulajdonosok és -üzemeltetők csak akkor élhessenek a hajótéradó-rendszer előnyeivel, ha arra jogosultak. Ugyan nem volt olyan hivatalos követelmény arra vonatkozóan, hogy a hajótéradó tárgyát képező bevételek kevesebb mint 50 %-a legyen kiegészítő jellegű, a máltai hatóságok bizonyították, hogy a fő hajózási bevételek tették ki hajónként a hajózási bevételek többségét. A Bizottság ezért megállapította, hogy visszafizettetésre nincs szükség.

Idő-/útbérlet és személyzet nélküli hajóbérbeadás

Idő-/útbérlet és személyzet nélküli hajóbérbeadás

| (331) | A Máltától kapott magyarázatok nyomán a Bizottság megállapította, hogy a hajótéradót igénybe vevő máltai hajózási szervezetek nem folytattak időbérleti tevékenységeket, és a máltai hajótéradó hatálya alá tartozó flotta túlnyomórészt (konkrétan 90 %-ban) EGT-lobogó alá tartozik. |
| --- | --- |

(331)

A Máltától kapott magyarázatok nyomán a Bizottság megállapította, hogy a hajótéradót igénybe vevő máltai hajózási szervezetek nem folytattak időbérleti tevékenységeket, és a máltai hajótéradó hatálya alá tartozó flotta túlnyomórészt (konkrétan 90 %-ban) EGT-lobogó alá tartozik.

| (332) | Ahogy az a Málta által a Bizottság szolgálataihoz benyújtott, 2004 és 2016 közötti időszakra vonatkozó áttekintésből is kiderül, egyik, személyzet nélkül bérbe adott és korábban a hajótéradó-rendszerbe befogadott hajót sem harmadik személyeknek adták bérbe. |
| --- | --- |

(332)

Ahogy az a Málta által a Bizottság szolgálataihoz benyújtott, 2004 és 2016 közötti időszakra vonatkozó áttekintésből is kiderül, egyik, személyzet nélkül bérbe adott és korábban a hajótéradó-rendszerbe befogadott hajót sem harmadik személyeknek adták bérbe.

| (333) | A Bizottság ezért megállapította, hogy az idő-/útbérlet és a személyzet nélküli hajóbérbeadás tekintetében visszafizettetésre nincs szükség. |
| --- | --- |

(333)

A Bizottság ezért megállapította, hogy az idő-/útbérlet és a személyzet nélküli hajóbérbeadás tekintetében visszafizettetésre nincs szükség.

7.3.2.3.   Lobogóhoz kötöttség

| (334) | Ami az előzményeket illeti, Málta adatokat közölt a kedvezményezettek máltai és EGT-lobogó alatt közlekedő hajóinak arányáról. Az EGT-lobogó alatt közlekedő hajók aránya kedvezményezettenként jóval meghaladja a tengeri szállítási iránymutatásban foglalt 60 %-ot. |
| --- | --- |

(334)

Ami az előzményeket illeti, Málta adatokat közölt a kedvezményezettek máltai és EGT-lobogó alatt közlekedő hajóinak arányáról. Az EGT-lobogó alatt közlekedő hajók aránya kedvezményezettenként jóval meghaladja a tengeri szállítási iránymutatásban foglalt 60 %-ot.

7.3.2.4.   A hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége

| (335) | A vonatkozó rendelkezéseket módosítani kell, ugyanis az adómentesség nem korlátozódik azoknak a hajóknak az eladásából vagy átruházásából származó jövedelemre, amelyek beszerzésük vagy eladásuk időpontjában a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoztak. Az adómentesség túlságosan széles hatálya ellenére Málta hitelt érdemlően bizonyította, hogy korábban csak a hajók eladása, valamint a hajózási társaságok által a hajótéradó hatálya alatt vásárolt és eladott, hajótéradó hatálya alá tartozó hajókat érintő ügyletek élveztek adómentességet. A Bizottság ezért megállapította, hogy visszafizettetésre nincs szükség. |
| --- | --- |

(335)

A vonatkozó rendelkezéseket módosítani kell, ugyanis az adómentesség nem korlátozódik azoknak a hajóknak az eladásából vagy átruházásából származó jövedelemre, amelyek beszerzésük vagy eladásuk időpontjában a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoztak. Az adómentesség túlságosan széles hatálya ellenére Málta hitelt érdemlően bizonyította, hogy korábban csak a hajók eladása, valamint a hajózási társaságok által a hajótéradó hatálya alatt vásárolt és eladott, hajótéradó hatálya alá tartozó hajókat érintő ügyletek élveztek adómentességet. A Bizottság ezért megállapította, hogy visszafizettetésre nincs szükség.

7.3.2.5.   Következtetés

| (336) | mivel a gyakorlatban semmilyen összeget nem fizettek ki nem jogosult kedvezményezetteknek a máltai hajótéradó-rendszer alapján, a Bizottság ezért megállapította, hogy e tekintetben nincs szükség visszafizettetésre. |
| --- | --- |

(336)

mivel a gyakorlatban semmilyen összeget nem fizettek ki nem jogosult kedvezményezetteknek a máltai hajótéradó-rendszer alapján, a Bizottság ezért megállapította, hogy e tekintetben nincs szükség visszafizettetésre.

7.3.3.   A hajózási társaságok és a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozása után fizetendő kamat vagy egyéb jövedelem

A hajózási társaságok és a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozása után fizetendő kamat vagy egyéb jövedelem

| (337) | A Málta által megfogalmazott magyarázatokra (152) tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a gyakorlatban egyetlen pénzügyi intézmény sem mentesült a hajózási társaságok és a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamatot vagy egyéb jövedelmet terhelő adó alól. Mivel semmilyen összeget nem fizettek ki egyetlen kedvezményezettnek sem az intézkedés alapján, ezért nincs szükség visszafizettetésre. |
| --- | --- |

(337)

A Málta által megfogalmazott magyarázatokra (152) tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a gyakorlatban egyetlen pénzügyi intézmény sem mentesült a hajózási társaságok és a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásából származó kamatot vagy egyéb jövedelmet terhelő adó alól. Mivel semmilyen összeget nem fizettek ki egyetlen kedvezményezettnek sem az intézkedés alapján, ezért nincs szükség visszafizettetésre.

152

7.3.4.   Okiratok és átruházási ügyletek illetékmentessége és a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége

Okiratok és átruházási ügyletek illetékmentessége és a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség adómentessége

| (338) | Az általános adórendszer szabályai szerint minden nem máltai illetőségű személy mentesülne a részvényátruházásból származó árfolyamnyereséget terhelő adó alól. A jövedelemadóról szóló törvény 12. szakasza (1) bekezdésének u1. pontja adómentessé tette a Máltán bejegyzett társaságok befolyásoló részesedésből vagy ilyen részesedés átruházásából származó jövedelmét. |
| --- | --- |

(338)

Az általános adórendszer szabályai szerint minden nem máltai illetőségű személy mentesülne a részvényátruházásból származó árfolyamnyereséget terhelő adó alól. A jövedelemadóról szóló törvény 12. szakasza (1) bekezdésének u1. pontja adómentessé tette a Máltán bejegyzett társaságok befolyásoló részesedésből vagy ilyen részesedés átruházásából származó jövedelmét.

| (339) | Az általános rendszer keretében egy ügylet akkor mentesül az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó illeték alól, ha a törzsrészvénytőke legalább fele nem máltai illetőségű személyek ellenőrzése alatt áll. Ezenkívül a csoporton belüli ügyletek esetében is előfordul illetékmentesség. |
| --- | --- |

(339)

Az általános rendszer keretében egy ügylet akkor mentesül az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó illeték alól, ha a törzsrészvénytőke legalább fele nem máltai illetőségű személyek ellenőrzése alatt áll. Ezenkívül a csoporton belüli ügyletek esetében is előfordul illetékmentesség.

| (340) | Málta intézkedett a hajózási társaságok részvényeseiből álló reprezentatív minta összeállításáról a jellemző tulajdonosi szerkezet meghatározása érdekében. Málta ezt a mintát úgy alakította ki, hogy a máltai hajótéradó hatálya alá tartozó flotta összetételét tükrözze. Miután megjelölte a társaságok megfelelő körét, amely pontosan tükrözi a flottát, Málta egyesével megvizsgálta e társaságok részvényeinek tulajdonai viszonyait a tárgyidőszakra vonatkozóan. Málta megállapította, hogy az összes ilyen társaság nem máltai illetőségű személyek kizárólagos tulajdonában volt a 2004 és 2016 közötti időszakban. Málta emellett külön felmérést is végzett a tárgyidőszakban végrehajtott részvényesi ügyletekről, hogy megkísérelje megtalálni azokat az ügyleteket, amelyekben máltai illetőségű személyek vettek részt. A felmérés eredménye szerint mindössze egy ügyletben vett részt máltai illetőségű személy. Ez az ügylet olyan csoportot érintett, amelyben minden más részvényes nem máltai illetőségű személy volt. A feltárt ügylet mérete arra engedett következtetni, hogy az árfolyamnyereség és a dokumentumokra és átruházási ügyletekre vonatkozó illeték együttes értéke a külföldi tulajdonos miatti általános mentességek hiányában is messze elmaradt volna a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbértéktől. |
| --- | --- |

(340)

Málta intézkedett a hajózási társaságok részvényeseiből álló reprezentatív minta összeállításáról a jellemző tulajdonosi szerkezet meghatározása érdekében. Málta ezt a mintát úgy alakította ki, hogy a máltai hajótéradó hatálya alá tartozó flotta összetételét tükrözze. Miután megjelölte a társaságok megfelelő körét, amely pontosan tükrözi a flottát, Málta egyesével megvizsgálta e társaságok részvényeinek tulajdonai viszonyait a tárgyidőszakra vonatkozóan. Málta megállapította, hogy az összes ilyen társaság nem máltai illetőségű személyek kizárólagos tulajdonában volt a 2004 és 2016 közötti időszakban. Málta emellett külön felmérést is végzett a tárgyidőszakban végrehajtott részvényesi ügyletekről, hogy megkísérelje megtalálni azokat az ügyleteket, amelyekben máltai illetőségű személyek vettek részt. A felmérés eredménye szerint mindössze egy ügyletben vett részt máltai illetőségű személy. Ez az ügylet olyan csoportot érintett, amelyben minden más részvényes nem máltai illetőségű személy volt. A feltárt ügylet mérete arra engedett következtetni, hogy az árfolyamnyereség és a dokumentumokra és átruházási ügyletekre vonatkozó illeték együttes értéke a külföldi tulajdonos miatti általános mentességek hiányában is messze elmaradt volna a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbértéktől.

| (341) | A Málta által végrehajtott, strukturált reprezentatív mintavétel az ügylet megkeresésével, az általános adórendszerben rendelkezésre álló mentességekkel és a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbértékkel együtt figyelembe véve azt mutatja, hogy a visszafizettetés valószínűleg nem lesz széles körű. Azonban a két intézkedés keretében történt támogatásfizetés nem zárható ki, amennyiben a fent említett mentességek nem vehetők igénybe, és a kifizetett összeg meghaladja a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbértéket. Ilyen esetekben a folyósított támogatást vissza kell fizettetni. |
| --- | --- |

(341)

A Málta által végrehajtott, strukturált reprezentatív mintavétel az ügylet megkeresésével, az általános adórendszerben rendelkezésre álló mentességekkel és a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbértékkel együtt figyelembe véve azt mutatja, hogy a visszafizettetés valószínűleg nem lesz széles körű. Azonban a két intézkedés keretében történt támogatásfizetés nem zárható ki, amennyiben a fent említett mentességek nem vehetők igénybe, és a kifizetett összeg meghaladja a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbértéket. Ilyen esetekben a folyósított támogatást vissza kell fizettetni.

| (342) | Ami a visszafizettetési módszert illeti, a visszafizetendő összeg az az illeték vagy adó, amelyet akkor kellett volna fizetni, ha az általánosan alkalmazandó szabályt alkalmazták volna. A lehetséges kedvezményezettek azonosítása érdekében a máltai hatóságoknak első lépésként a hajózási társaságok tulajdonosi szerkezetét kell meghatározniuk. Második lépésként ellenőrizniük kell, hogy az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó illetéket és a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereséget terhelő adót keletkeztető ügyletekben részt vett-e máltai illetőségű személy. |
| --- | --- |

(342)

Ami a visszafizettetési módszert illeti, a visszafizetendő összeg az az illeték vagy adó, amelyet akkor kellett volna fizetni, ha az általánosan alkalmazandó szabályt alkalmazták volna. A lehetséges kedvezményezettek azonosítása érdekében a máltai hatóságoknak első lépésként a hajózási társaságok tulajdonosi szerkezetét kell meghatározniuk. Második lépésként ellenőrizniük kell, hogy az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó illetéket és a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereséget terhelő adót keletkeztető ügyletekben részt vett-e máltai illetőségű személy.

7.3.5.   A miniszter által saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség

A miniszter által saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség

| (343) | A miniszter ez idáig nem élt az e határozat (23) és (313) preambulumbekezdésében ismertetett mérlegelési jogkörével, ezért nincs szükség visszafizettetésre. |
| --- | --- |

(343)

A miniszter ez idáig nem élt az e határozat (23) és (313) preambulumbekezdésében ismertetett mérlegelési jogkörével, ezért nincs szükség visszafizettetésre.

7.4.   Kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások

| (344) | A Bizottság üdvözölte Málta kötelezettségvállalásait, amelyeket e határozat melléklete tartalmaz. |
| --- | --- |

(344)

A Bizottság üdvözölte Málta kötelezettségvállalásait, amelyeket e határozat melléklete tartalmaz.

7.5.   Nyelv

Nyelv

| (345) | Málta lemondott arról a jogáról, hogy ezt a határozatot máltai nyelven fogadtassa el. A határozat hiteles nyelve ezért az angol. |
| --- | --- |

(345)

Málta lemondott arról a jogáról, hogy ezt a határozatot máltai nyelven fogadtassa el. A határozat hiteles nyelve ezért az angol.

8.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (346) | A Bizottság megállapította, hogy a hajótéradó-rendszer a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. A hajótéradó hajóüzemeltetésből származó jövedelemre való alkalmazásán túlmenően támogatást tartalmaz még a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség máltai illetőségű személyek számára biztosított adómentessége, a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség máltai illetőségű személyek számára biztosított adómentessége, az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó illeték alól a részvényügyletek tekintetében máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség, a miniszter által a saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség, a hajózási társaságok és a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozása után fizetendő kamat vagy egyéb jövedelem pénzügyi intézmények számára biztosított adómentessége. |
| --- | --- |

(346)

A Bizottság megállapította, hogy a hajótéradó-rendszer a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. A hajótéradó hajóüzemeltetésből származó jövedelemre való alkalmazásán túlmenően támogatást tartalmaz még a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség máltai illetőségű személyek számára biztosított adómentessége, a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség máltai illetőségű személyek számára biztosított adómentessége, az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó illeték alól a részvényügyletek tekintetében máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség, a miniszter által a saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség, a hajózási társaságok és a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozása után fizetendő kamat vagy egyéb jövedelem pénzügyi intézmények számára biztosított adómentessége.

| (347) | A Bizottság megállapította, hogy a hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adómentessége nem minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mivel nem nyújt szelektív előnyt. |
| --- | --- |

(347)

A Bizottság megállapította, hogy a hajózási társaságok részvényeire fizetett osztalék adómentessége nem minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mivel nem nyújt szelektív előnyt.

| (348) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy az alábbi állami támogatási intézkedések összeegyeztethetetlenek a belső piaccal:






  a) | a hajótéradó-rendszer a következő elemek tekintetében: az „egyébként esetlegesen előírt tevékenységek” jogosultsága, a nem önjáró uszályok jogosultsága, a vontató- és kotróhajókra vonatkozó jogosultsági feltételek, a halászhajók és olajfúró tornyok jogosultsága, a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége, valamint a személyzet nélküli hajóbérbeadásra, a kiegészítő bevételekre, az EGT-lobogóhoz kötöttségre és az idő-/útbérletre vonatkozó biztosítékok hiánya; |
| --- | --- | --- |

(348)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy az alábbi állami támogatási intézkedések összeegyeztethetetlenek a belső piaccal:

a)

a hajótéradó-rendszer a következő elemek tekintetében: az „egyébként esetlegesen előírt tevékenységek” jogosultsága, a nem önjáró uszályok jogosultsága, a vontató- és kotróhajókra vonatkozó jogosultsági feltételek, a halászhajók és olajfúró tornyok jogosultsága, a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség adómentessége, valamint a személyzet nélküli hajóbérbeadásra, a kiegészítő bevételekre, az EGT-lobogóhoz kötöttségre és az idő-/útbérletre vonatkozó biztosítékok hiánya;

egyébként esetlegesen előírt tevékenységek

| b) | a hajózási társaságok részvényeinek eladásából származó árfolyamnyereség máltai illetőségű személyek számára biztosított adómentessége; |
| --- | --- |

b)

a hajózási társaságok részvényeinek eladásából származó árfolyamnyereség máltai illetőségű személyek számára biztosított adómentessége;

| c) | a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásáért a pénzügyi intézményeket megillető kamatjövedelem vagy egyéb jövedelem jövedelemadó-mentessége; |
| --- | --- |

c)

a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásáért a pénzügyi intézményeket megillető kamatjövedelem vagy egyéb jövedelem jövedelemadó-mentessége;

| d) | Az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó illeték alól hajózási szervezetek részvényeinek átruházása tekintetében a máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség; |
| --- | --- |

d)

Az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó illeték alól hajózási szervezetek részvényeinek átruházása tekintetében a máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség;

| e) | a miniszter által a saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség. |
| --- | --- |

e)

a miniszter által a saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség.

| (349) | A Bizottság megállapította, hogy a (348) preambulumbekezdésben felsorolt összeegyeztethetetlen állami támogatási intézkedéseket meg kell szüntetni. Ha azonban Málta végrehajtja az e határozat mellékletében foglalt kötelezettségvállalásokat, a teljeskörű végrehajtás időpontjától a belső piaccal összeegyeztethetővé teheti a máltai hajótéradó-rendszert. |
| --- | --- |

(349)

A Bizottság megállapította, hogy a (348) preambulumbekezdésben felsorolt összeegyeztethetetlen állami támogatási intézkedéseket meg kell szüntetni. Ha azonban Málta végrehajtja az e határozat mellékletében foglalt kötelezettségvállalásokat, a teljeskörű végrehajtás időpontjától a belső piaccal összeegyeztethetővé teheti a máltai hajótéradó-rendszert.

| (350) | A Bizottság megállapította, hogy a máltai hatóságok által a gyakorlatban megvalósított hajótéradó-rendszer nem járt támogatási összeg jogosulatlan kedvezményezetteknek történő folyósításával. Ezenkívül a miniszter által a saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség és a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásáért a pénzügyi intézményeket megillető kamatjövedelem vagy egyéb jövedelem jövedelemadó-mentessége tekintetében sem folyósítottak támogatást. |
| --- | --- |

(350)

A Bizottság megállapította, hogy a máltai hatóságok által a gyakorlatban megvalósított hajótéradó-rendszer nem járt támogatási összeg jogosulatlan kedvezményezetteknek történő folyósításával. Ezenkívül a miniszter által a saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség és a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásáért a pénzügyi intézményeket megillető kamatjövedelem vagy egyéb jövedelem jövedelemadó-mentessége tekintetében sem folyósítottak támogatást.

| (351) | A Bizottság megállapította, hogy a hajózási társaságok részvényeinek eladásából származó árfolyamnyereség máltai illetőségű személyek számára biztosított adómentessége, és az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó illeték alól hajózási szervezetek részvényeinek átruházása tekintetében a máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség tekintetében folyósított összeegyeztethetetlen állami támogatást vissza kell fizettetni, amennyiben meghaladja a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbértéket, |
| --- | --- |

(351)

A Bizottság megállapította, hogy a hajózási társaságok részvényeinek eladásából származó árfolyamnyereség máltai illetőségű személyek számára biztosított adómentessége, és az okiratokra és átruházási ügyletekre vonatkozó illeték alól hajózási szervezetek részvényeinek átruházása tekintetében a máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség tekintetében folyósított összeegyeztethetetlen állami támogatást vissza kell fizettetni, amennyiben meghaladja a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbértéket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A hajótéradó-rendszer alapján nyújtott támogatás a csatlakozási szerződés értelmében 2004. május 1-től új támogatásnak minősül.

2. cikk

A hajótéradó-rendszer alapján nyújtott támogatás a mellékletben foglalt kötelezettségvállalások teljesülése estén összeegyeztethető a belső piaccal.

3. cikk

(1)   A hajótéradó-rendszer alábbi elemei összeegyeztethetetlenek a belső piaccal:

| a) | a nem önjáró uszályok, az olajfúró tornyok és a halászhajók üzemeltetéséből származó jövedelem hajótéradóra való jogosultsága; |
| --- | --- |

a)

a nem önjáró uszályok, az olajfúró tornyok és a halászhajók üzemeltetéséből származó jövedelem hajótéradóra való jogosultsága;

| b) | a vontató- és a kotróhajókból és a személyzet nélküli hajóbérbeadásból származó jövedelem hajótéradóra való, korlátozás nélküli jogosultsága; |
| --- | --- |

b)

a vontató- és a kotróhajókból és a személyzet nélküli hajóbérbeadásból származó jövedelem hajótéradóra való, korlátozás nélküli jogosultsága;

| c) | az idő- vagy útbérlet keretében igénybe vett hajók hajótéradóra való, korlátozás nélküli jogosultsága; |
| --- | --- |

c)

az idő- vagy útbérlet keretében igénybe vett hajók hajótéradóra való, korlátozás nélküli jogosultsága;

| d) | a kiegészítő tevékenységekből származó bevételek hajótéradóra való jogosultsága azon korlátozás nélkül, hogy az adókedvezményezett hajótéradó tárgyát képező jövedelmének nagyrészt a fő hajózási tevékenységekből kell származnia, valamint a szárazföldi szolgáltatások szokásos piaci áron történő nyújtásának biztosítását szolgáló mechanizmusok hiánya; |
| --- | --- |

d)

a kiegészítő tevékenységekből származó bevételek hajótéradóra való jogosultsága azon korlátozás nélkül, hogy az adókedvezményezett hajótéradó tárgyát képező jövedelmének nagyrészt a fő hajózási tevékenységekből kell származnia, valamint a szárazföldi szolgáltatások szokásos piaci áron történő nyújtásának biztosítását szolgáló mechanizmusok hiánya;

| e) | a hajózási tevékenységet folytató társaságok hajótéradóra való jogosultsága azon követelmény nélkül, hogy azok a hajótéradó hatálya alá tartozó hajózási szervezetek, amelyek nem EGT-lobogó alatt közlekedő hajókkal is rendelkeznek a flottájukban, tartsák fenn vagy növeljék a flottájukon belül az EGT-lobogó alá tartozó hajótérhányadot, amennyiben annak értéke nem éri el a 60 %-ot; |
| --- | --- |

e)

a hajózási tevékenységet folytató társaságok hajótéradóra való jogosultsága azon követelmény nélkül, hogy azok a hajótéradó hatálya alá tartozó hajózási szervezetek, amelyek nem EGT-lobogó alatt közlekedő hajókkal is rendelkeznek a flottájukban, tartsák fenn vagy növeljék a flottájukon belül az EGT-lobogó alá tartozó hajótérhányadot, amennyiben annak értéke nem éri el a 60 %-ot;

| f) | az „egyébként esetlegesen előírt tevékenységek” hajótéradóra való jogosultsága; |
| --- | --- |

f)

az „egyébként esetlegesen előírt tevékenységek” hajótéradóra való jogosultsága;

| g) | a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség máltai illetőségű személyek számára biztosított adómentessége. |
| --- | --- |

g)

a hajók eladásából vagy átruházásából származó tőkenyereség máltai illetőségű személyek számára biztosított adómentessége.

(2)   Az alábbi intézkedések szintén összeegyeztethetetlenek a belső piaccal:

| a) | a hajózási társaságok részvényeinek eladásából származó árfolyamnyereség máltai illetőségű személyek számára biztosított adómentessége; |
| --- | --- |

a)

a hajózási társaságok részvényeinek eladásából származó árfolyamnyereség máltai illetőségű személyek számára biztosított adómentessége;

| b) | a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásáért a pénzügyi intézményeket megillető kamatjövedelem vagy egyéb jövedelem jövedelemadó-mentessége; |
| --- | --- |

b)

a hajózási társaságok vagy a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók finanszírozásáért a pénzügyi intézményeket megillető kamatjövedelem vagy egyéb jövedelem jövedelemadó-mentessége;

| c) | Az okiratokra és az átruházási ügyletekre vonatkozó illeték alól a hajózási szervezetek részvényeinek átruházása tekintetében a máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség; |
| --- | --- |

c)

Az okiratokra és az átruházási ügyletekre vonatkozó illeték alól a hajózási szervezetek részvényeinek átruházása tekintetében a máltai illetőségű személyek számára biztosított mentesség;

| d) | a miniszter által a saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség. |
| --- | --- |

d)

a miniszter által a saját mérlegelési jogkörében biztosított díjfizetési mentesség.

Málta a felsorolt adómentességeket köteles törölni a jogszabályaiból, továbbá köteles a hajótéradó-rendszer hatályát a mellékletben foglalt kötelezettségvállalásokban leírtak szerint kiigazítani.

4. cikk

A 3. cikk (1) bekezdésében, valamint a 3. cikk (2) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott intézkedésekkel összefüggésben egyedi támogatást nem nyújtottak. Ezeket az intézkedéseket illetően nincs szükség visszafizettetésre.

5. cikk

A 3. cikk (2) bekezdésének a) és c) pontjában említett intézkedések alapján nyújtott egyedi támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal, ezért vissza kell fizettetni őket, kivéve, ha megfelelnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1407/2013/EU rendelet 3. cikkében rögzített feltételeknek.

6. cikk

(1)   Málta visszafizetteti a kedvezményezettekkel az 5. cikkben említett intézkedések keretében nyújtott, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásokat.

(2)   A visszafizetendő összegeknek tartalmazniuk kell azt a kamatot, amely az összegeknek a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátásától a tényleges visszafizetésig terjedő időszak után jár.

(3)   A kamatot a 794/2004/EK bizottsági rendelet (153) V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (154) összhangban, kamatos kamatként kell kiszámítani.

7. cikk

(1)   Az 5. cikkben említett intézkedések keretében nyújtott összeegyeztethetetlen támogatásokat haladéktalanul és ténylegesen vissza kell fizettetni.

(2)   Málta biztosítja e határozatnak az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belüli végrehajtását.

8. cikk

Málta az e határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében meghozott intézkedésekről, az alábbi információk közlésével:

| a) | az azonosított kedvezményezetteknek kifizetett, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás teljes összege; |
| --- | --- |

a)

az azonosított kedvezményezetteknek kifizetett, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás teljes összege;

| b) | az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok); |
| --- | --- |

b)

az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);

| c) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

c)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| d) | azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettek felszólítást kaptak a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

d)

azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettek felszólítást kaptak a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére.

9. cikk

E határozat címzettje a Máltai Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 19-én.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 216., 2012.7.21., 45. o.

1

(2)  
  HL C 289., 2012.9.25., 49. o.

2

(3)  
  HL L 17., 1958.10.6., 358. o.

3

(4)  A „hajótéradó hatálya alá tartozó hajó” a máltai jogszabályok értelmében azok a hajók, amelyek tevékenységeikre tekintettel jogosultak a hajótéradó-rendszer igénybevételére, lásd e határozat 4.2.1.1. szakaszát.

4

(5)  A kereskedelmi hajózás adóztatásáról és a hajózási szervezeteket érintő egyéb ügyekről szóló rendelet, 234.43. fejezet, a Máltai Kormányzati Közlöny 2004. április 30-i 17 574. száma.

5

(6)  Kereskedelmi hajózási törvény, 234. fejezet, a Máltai Kormányzati Közlöny 1973. április 6-i kiegészítése (a továbbiakban: kereskedelmi hajózási törvény).

6

(7)  A jövedelemadóról szóló törvény, 123. fejezet, a Máltai Kormányzati Közlöny 1949. január 1-jei száma (a továbbiakban: a jövedelemadóról szóló törvény).

7

(8)  A „hajótéradók” tágabb értelemben véve a hajókra vonatkozóan fizetendő közterheket, különösen a lajstromozási díjat jelentik. Fontos megjegyezni, hogy a Máltán lajstromba vett összes tengerjáró hajó fizet hajótéradót lajstromozási díj formájában, de nem minden ilyen hajó jogosult jövedelemadó-mentességre. Málta a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartozó, hajótéradóra jogosult, egyúttal a jövedelemadó alól mentesülő hajókat nevezi „a hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak”.

8

(9)  A „hajótéradó hatálya alá tartozó hajó” fogalommeghatározása a 4. lábjegyzetben található.

9

(10)  A kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakaszának (1) bekezdése.

10

(11)  Az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének a) pontja.

11

(12)  Az adórendelet 3. szakaszának (4) bekezdése.

12

(13)  A kereskedelmi hajózási törvény 85. szakasza.

13

(14)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (7) preambulumbekezdését.

14

(15)  Az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének a) pontja.

15

(16)  A kereskedelmi hajózási törvény 85. szakaszának (1) bekezdése.

16

(17)  Lásd a (10) preambulumbekezdést.

17

(18)  Az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének b) pontja.

18

(19)  Lásd a (9) preambulumbekezdést.

19

(20)  Lásd a (10) preambulumbekezdést.

20

(21)  Kereskedelmi hajózási értesítő, belső eljárási szabályzat, Máltai Közlekedési Hatóság, Kereskedelmi Hajózási Igazgatóság, kiadja a hajólajstromozási és tengerész-nyilvántartási hivatal vezetője 2012. január 6-án.

21

(22)  Az adóköteles bevételek a tengeri szállításhoz vagy kombinált, részben tengeri szállításhoz kapcsolódó jegyértékesítésből származnak. A hajótéradó hatálya alá tartozó, vonatkozó költségek a jegypénztárak üzemeltetésének és a terminálban történő jegykiadásnak a költségei.

22

(23)  Lásd a kereskedelmi hajózási törvény első mellékletének B. részét.

23

(24)  A csökkentés és az emelés pontos mértékét a kereskedelmi hajózási törvény első mellékletének C. része határozza meg.

24

(25)  Málta tisztázta, hogy a máltai jogszabályokban a „közösségi lobogó alatt közlekedő hajó” fogalma az uniós és az EGT-lobogó alatt közlekedő hajókat egyaránt magában foglalja.

25

(26)  Az adórendelet 2. és 3. szakaszának rendelkezései szerint a vonatkoztatási időpont a hajózási szervezetek esetében 2004. január 17., a hajókezelők esetében pedig 2009. június 11. (tengeri szállításhoz nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás [a továbbiakban: a tengeri szállítási iránymutatás; HL C 13., 2004.1.17., 3. o.] 3. és 12. fejezete, valamint a hajókezeléssel foglalkozó társaságoknak nyújtott állami támogatásra vonatkozó iránymutatásról szóló bizottsági közlemény [HL C 132., 2009.6.11., 6 o.] 5. fejezete).

26

(27)  A jövedelemadóról szóló törvény 51. szakasza.

27

(28)  Az adórendelet 6. szakasza.

28

(29)  Az adórendelet 3. szakaszának (4) bekezdése.

29

(30)  Az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének b) pontja.

30

(31)  Az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének b) pontja.

31

(32)  Az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének c) pontja.

32

(33)  Az adórendelet 3. szakaszának (3) bekezdése.

33

(34)  A kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakasza (1) bekezdésének a)–c) pontja.

34

(35)  A kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakasza (1) bekezdésének d) pontja.

35

(36)  A kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakasza (1) bekezdésének e) pontja.

36

(37)  A kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakasza (1) bekezdésének d) pontja és az adórendelet 3. szakaszának (2) bekezdése.

37

(38)  Az okiratok és az átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény, 364. fejezet, Máltai Kormányzati Közlöny, 1992. november 25.

38

(39)  Az okiratok és az átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény 2. szakasza.

39

(40)  Az adórendelet 5. szakasza.

40

(41)  Az okiratok és az átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény 42. szakaszának (1) bekezdése.

41

(42)  Az okiratok és az átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény 47. szakaszának (3) és (4) bekezdése.

42

(43)  Az okiratok és az átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény 42. szakasza (1) bekezdésének b) pontja.

43

(44)  A Bizottság C(2004) 43 közleménye – Közösségi iránymutatás a tengeri szállításhoz nyújtott állami támogatásról (HL C 13., 2004.1.17., 3. o.).

44

(45)  A tengeri szállítási iránymutatás kifejezetten a tengeri szállításnak (tengeri fuvarozásnak) a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének alkalmazásáról szóló, 1986. december 22-i 4055/86/EGK tanácsi rendeletben (HL L 378., 1986.12.31., 1. o.) és a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról szóló, 1992. december 7-i 3577/92/EGK tanácsi rendeletben (HL L 364., 1992.12.12., 7. o.) meghatározott fogalmára hivatkozik.

45

(46)  Nem kedvtelési célra használt, 15 méter teljes hosszúságú jachtok, amelyek legfeljebb 12 utast szállítanak, teherárut nem. Ezekre a hajókra a Máltai Közlekedési Központ Kereskedelmi Hajózási Igazgatósága által kiadott, kereskedelmi célú jachtokra vonatkozó kódex az irányadó: http://www.transport.gov.mt/superyacht-registration/commercial-yacht-code

46

(47)  A segédhajók a velük végzett műveletek szerint két típusra oszthatók fel: i. ellátóhajók, amelyekkel a tengeri létesítményekre szállítanak ellátmányt és berendezéseket, valamint ii. személyszállító hajók, amelyek személyzetet szállítanak a tengeri létesítményekre és onnan vissza. Emellett vannak olyan segédhajók, amelyek e két típusnak valamilyen kombinációi.

47

(48)  A személyzet nélkül bérbe adott hajókat Máltán vették lajstromba, de előfordulhat, hogy más lobogó alatt közlekednek. Azok a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók, amelyek nem máltai lobogó alatt közlekednek, uniós vagy EGT-lobogóval vannak fellobogózva.

48

(49)  A tengeri szállítási iránymutatás 2. szakasza.

49

(50)  Lásd a (100)–(101) preambulumbekezdést.

50

(51)  A több mint 12 utast szállító jármű az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS-egyezmény) szerint személyhajónak minősül, így meg kell felelnie a vonatkozó nemzetközi egyezményekben foglalt követelményeknek és előírásoknak.

51

(52)  A Máltai Közlekedési Központ Kereskedelmi Hajózási Igazgatósága által kiadott, kereskedelmi célú jachtokra vonatkozó kódex: http://www.transport.gov.mt/superyacht-registration/commercial-yacht-code.

52

(53)  A kereskedelmi célú jachtokra vonatkozó kódexet a nemzetközi egyezményekkel egyenértékűként jelentették be a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnél.

53

(54)  A tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakasza.

54

(55)  A többcélú és a darabáru-rakományt szállító hajók a tengeri szállítási iránymutatásban foglalt fogalommeghatározás szerinti tengeri szállítást végeznek. A darabáru-rakományt szállító hajók olyan árukat szállítanak, amelyeket nem szállítókonténerekben, hanem egyesével kell berakodni.

55

(56)  Lásd például az N 714/09. számú ügyben (Hollandia – a hajótéradó-rendszer kiterjesztése kábelfektetőkre, csőfektetőkre, kutatóhajókra és daruhajókra) 2010. április 27-én hozott bizottsági határozat (HL C 158., 2010.6.18., 2. o.) (47) preambulumbekezdését.

56

(57)  A vállalatcsoport legalább két olyan hajózási társaság, amely közvetlenül vagy közvetve ugyanazon személyek tulajdonában és ellenőrzése alatt van ötven százalékot meghaladó mértékben, valamint (a tulajdoni részesedéstől függetlenül) a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelv (HL L 193., 1983.7.18., 1. o.) 1. cikkében és a „Konszolidált kimutatások” című 10. nemzetközi pénzügyi beszámolási standardban meghatározott összes ellenőrzési helyzetben.

57

(58)  Kisméretű jachtok, amelyekre nem vonatkozik az 49. lábjegyzetben említett fogalommeghatározás.

58

(59)  Lásd az 55. lábjegyzetet.

59

(60)  Ez alól csak a személyzet nélkül bérbe adott hajók képeznek kivételt.

60

(61)  A Bizottság (EU) 2015/667 határozata (2015. február 4.) a hajóűrtartalomadó-rendszer keretében az időbérlőknek nyújtott támogatások feltételeinek módosítása révén Franciaország által végrehajtott SA.14551 (2013/C) állami támogatásról (HL L 110., 2015.4.29., 15. o.) (46) preambulumbekezdése.

61

(62)  Beleértve a (személyzettel együtt vagy anélkül) bérelt hajókat, de a személyzet nélkül bérbe adott hajók nélkül.

62

(63)  Beleértve a (személyzettel együtt vagy anélkül) bérelt hajókat, de a személyzet nélkül bérbe adott hajók nélkül.

63

(64)  Lásd a 4. kötelezettségvállalást e határozat mellékletében.

64

(65)  Az általános adómérték, amely a leggyakoribb korcsoportba (10–15 év) tartozó hajókra vonatkozik.

65

(66)  A Bizottság „Egy akadálymentes belső piac felé” című közleménye (COM (2001) 582 végleges, 2001. október 23.) és a Bizottság „A tagállamok közvetlenadó-rendszereinek a belső piacon való összehangolása” című közleménye (COM (2006)823 végleges, 2006. december 19.).

66

(67)  Az adórendelet 6. szakasza.

67

(68)  Az adórendelet 6. szakasza.

68

(69)  
  HL L 338., 2012.12.12., 41. o.

69

(70)  A jövedelemadóról szóló törvény 68. szakasza (1) bekezdésének a) pontja.

70

(71)  A jövedelemadóról szóló törvény 68. szakasza (1) bekezdésének b) pontja.

71

(72)  Az adórendelet 3. szakasza (1) bekezdésének b) pontja és (4) bekezdése.

72

(73)  A Bizottság 1407/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.).

73

(74)  A kizárólag a máltai parti tengeren tevékenykedő hajózási társaságok az (52) preambulumbekezdésben leírtak miatt nem vehetik igénybe a hajótéradót.

74

(75)  Az adórendelet 5. szakasza rögzíti, hogy nem kell illetéket fizetni a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók lajstromba vétele és átruházása, a hajók feletti jogok átruházása, valamint a jelzálog vagy egyéb teher bejegyzése után. Lásd még a (40) és az azt követő preambulumbekezdéseket.

75

(76)  Az illetékmentesség a (41) preambulumbekezdésben leírtak szerint különösen a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók lajstromba vételére, jelzálog bejegyzésére és részvények átruházására vonatkozik.

76

(77)  Lásd a (133) preambulumbekezdést.

77

(78)  Az 1986. évi XXIV. törvény módosította, és kiegészítette a 85A. szakasszal, amely felhatalmazta az illetékes minisztert, hogy 1 000 nettó tonnánál kisebb hajóterű hajóknak is mentességet adjon.

78

(79)  A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (a továbbiakban: a csatlakozási okmány) (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.).

79

(80)  
  HL C 132., 2009.6.11., 6. o.

80

(81)  Ahhoz a helyzethez képest, amikor a hajótulajdonosi és hajóüzemeltetési feladatokat ugyanaz a szervezet látja el.

81

(82)  A 173/73. sz., Olaszország kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélet (EBHT 1974., 709. o.) 3. pontja.

82

(83)  Lásd például a T-211/04. és T-215/04. sz., Gibraltár Kormánya kontra Bizottság ügyben 2008. december 18-án hozott ítélet (EBHT 2008., II-3745. o.) 143–144. pontját.

83

(84)  Lásd például a Bíróság C-279/08. P. sz., Bizottság kontra Hollandia ügyben 2011. szeptember 8-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2011:551) 62. pontját; és a Bíróság C-143/99. sz. Adria-Wien Pipeline ügyben 2001. november 8-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2001:598) 42. pontját.

84

Bizottság kontra Hollandia

Adria-Wien Pipeline

(85)  Lásd például a Bíróság C-78/08–C-80/08. Sz., Paint Graphos és társai egyesített ügyekben 2011. szeptember 8-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2011:550) 49. és azt követő pontjait; és a Bíróság C-308/01. sz. GIL Insurance ügyben 2004. április 29-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2004:252) 60. és azt követő pontjait.

85

Paint Graphos és társai

GIL Insurance

(86)  A jövedelemadóról szóló törvény 56. szakaszának (6) bekezdése.

86

(87)  A 730/79. Sz. Phillip Morris ügyben hozott ítélet (EBHT 1980., 267. o.) 11. pontja; a T-298/07., T-312/97. stb. sz. Alzetta egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000., II-2325. o.) 80. pontja.

87

Phillip Morris

Alzetta

(88)  A T-298/07., T-312/97. stb. sz. Alzetta egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000., II-2325. o.) 141–147. pontja.

88

Alzetta

(89)  A T-288/97. sz. Friuli Venezia Giulia ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., II-1619. o.) 41. pontja.

89

Friuli Venezia Giulia

(90)  
  1993. január 1-jétől: a 3577/92/EGK rendelet; a 4055/86/EGK rendelet.

90

(91)  A T-288/97. sz. Friuli Venezia Giulia ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., II-1619. o.) 41. pontja.

91

Friuli Venezia Giulia

(92)  Lásd e határozat (9) preambulumbekezdését.

92

(93)  A T-288/97. sz. Friuli Venezia Giulia ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., II-1619. o.) 41. pontja.

93

Friuli Venezia Giulia

(94)  A jövedelemadóról szóló törvény 5. szakasza (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja. Ezzel szemben a jövedelemadóról szóló törvény 12. szakasza (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja – miszerint a társaság nem saját tulajdonú részvényeinek vagy értékpapírjainak átruházásából nem máltai illetőségű személyt megillető vagy általa elért bármilyen nyereség vagy haszon mentesül a jövedelemadó alól – a jelen esetben a szelektivitási vizsgálat szempontjából nem bír jelentőséggel, ugyanis a máltai illetőségűekre vonatkozó általános szabálynak nem képezi részét.

94

(95)  A kereskedelmi hajózási adórendelet 3. szakaszának (1) bekezdése.

95

(96)  Lásd a (40) preambulumbekezdést. Ugyanakkor a jelen esetben a szelektivitási vizsgálat szempontjából nincs jelentősége annak, hogy nem terheli illeték az értékpapírokkal végrehajtott ügyleteket azon társaságok esetében, amelynél a törzsrészvénytőke, a szavazati jogok és a nyereséghez fűződő jogok több mint fele olyan személyeket illet meg, akik nem máltai illetőségűek, ugyanis ez nem képezi részét az általános szabálynak.

96

(97)  Lásd többek között a C-464/09. P. sz. Holland Malt kontra Bizottság ügy (EU:C:2010:733) 46–47. pontját.

97

Holland Malt kontra Bizottság

(98)  Lásd a 45. lábjegyzetet.

98

(99)  Az olasz hajótéradó-rendszer kiterjesztéséről (ideértve a tengeri mentést és nyílt tengeri segítségnyújtást végző hajókra való alkalmazását is) szóló SA.38085. (2013/N) számú ügyben 2015. április 13-án hozott bizottsági határozat (HL C 406., 2016.11.4., 1. o.) (54) preambulumbekezdése.

99

(100)  Lásd különösen a tengerészek jövedelemadója és társadalombiztosítási hozzájárulása alól a dán tengeri szállítási vállalatoknak mentességet biztosító rendszernek a kotrási és kábelfektetési tevékenységekre történő kiterjesztéséről szóló, 2009/380/EK határozatot SA C 22/07. (ex N 43/07) számú állami támogatási ügyben 2009. január 13-án hozott bizottsági határozat (HL L 119., 2009.5.15., 23. o.) (65)–(72) preambulumbekezdését; az N 714/2009. számú ügyben (Intégration des transports de la pose de câbles, pose de canalisations, navires de grues et navires de recherche sous le régime de la „tonnage tax”) 2010. április 27-én hozott bizottsági határozat (HL C 158., 2010.6.18., 1. o.) (44) preambulumbekezdését; az N 714/2009. számú ügyben (Hollandia – a hajótéradó-rendszer kiterjesztése kábelfektetőkre, csőfektetőkre, kutatóhajókra és daruhajókra) 2010. április 27-én hozott bizottsági határozat (HL C 158., 2010.6.18., 2. o.) (37)–(46) preambulumbekezdését.

100

(101)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (50) preambulumbekezdését.

101

(102)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (6) preambulumbekezdését és e határozat (10) preambulumbekezdését.

102

(103)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (7) preambulumbekezdését és e határozat (11) preambulumbekezdését.

103

(104)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (50) preambulumbekezdését.

104

(105)  Az eljárás megindításáról szóló határozat (50) preambulumbekezdése.

105

(106)  
  2014. április 22-i közlemény, COM(2014) 232 final.

106

(107)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (46) preambulumbekezdését.

107

(108)  Lásd különösen a 2009/380/EK határozat (79)–(80) preambulumbekezdését.

108

(109)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (51) preambulumbekezdését.

109

(110)  Lásd e határozat (231) preambulumbekezdését.

110

(111)  Annak vizsgálata során, hogy új hajótípusok is a hajótéradó hatálya alá vonhatók-e, a Bizottság figyelembe vette, hogy felmerült-e annak a kockázata, hogy az érintett kiszolgáló hajókat üzemeltető társaságok a kedvezőbb adózási környezet miatt az Unión kívülre helyezik a parton végzett tevékenységeiket, és a hajóik harmadik országok lobogói alatt közlekednek majd. A Bizottság az alábbi feltételek teljesülése esetén dönthet úgy, hogy a tengeri szállítási iránymutatást analógia útján alkalmazza a kiszolgáló hajókat üzemeltető társaságokra. Ezeknek a társaságoknak a világpiacon kell tevékenységet folytatniuk, a globális verseny és a parti tevékenységek áthelyezése tekintetében pedig hasonló kihívásokkal kell szembesülniük, mint az uniós tengeri szállítási ágazatnak. Az érintett kiszolgáló hajók tevékenységeinek a munkavállalók védelme, a műszaki követelmények és a biztonság terén ugyanazon jogi környezet hatálya alá kell tartozniuk, mint az uniós tengeri szállításnak. Ezeknek a tevékenységeknek is szakértelemmel rendelkező és szakképzett munkavállalókat kell igényelniük, a hagyományos tengeri szállító hajók fedélzetén dolgozókéhoz hasonló képesítéssel. A kiszolgáló hajókon dolgozó tengerészekre ugyanazon munkajogi rendelkezéseknek és szociális kereteknek kell vonatkozniuk, mint a többi tengerészre. A kiszolgáló hajóknak tengerjáró hajóknak kell lenniük, amelyekre ugyanazon műszaki és biztonsági ellenőrzések alkalmazandók, mint a tengeri kereskedelemmel foglalkozó hajókra.

111

(112)  Lásd e határozat mellékletének 2. pontját.

112

(113)  Lásd különösen e határozat 4.2.1.6. szakaszát és 2. táblázat 2. lábjegyzetét.

113

(114)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (50) preambulumbekezdését.

114

(115)  Lásd e határozat (252) preambulumbekezdését.

115

(116)  A Bizottság 2003. március 19-i határozatának (HL C 145., 2003.6.21., 4. o.) (65)–(72) preambulumbekezdése.

116

(117)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (58) preambulumbekezdését.

117

(118)  Lásd különösen a Spanyolország által végrehajtott SA.21233 C/11. (korábbi NN/11., korábbi CP 137/06.) számú állami támogatási programról. A spanyol adólízingrendszerként is ismert, bizonyos pénzügyi lízingmegállapodásokra alkalmazandó adórendszerről szóló, 2013. július 17-én hozott bizottsági határozatot (HL L 114., 2014.4.16., 1. o.); a finn hajótéradóról szóló N448/2010. számú ügyben 2011. december 20-án hozott bizottsági határozat (HL C 220., 2012.7.25., 1. o.) (32) preambulumbekezdését; a horvát hajótéradóról szóló SA.37912 számú ügyben 2015. április 1-jén hozott bizottsági határozat (HL C 142., 2016.4.22., 6. o.) (86) és azt követő preambulumbekezdéseit.

118

(119)  Az N 504/02. számú ügyben 2002. december 11-én hozott bizottsági határozat (HL C 15., 2003.1.22., 5. o.) (17)–(24) preambulumbekezdése.

119

(120)  Például kábelfektető, csőfektető, daru- vagy kutatóhajókat, valamint tengeri mentést és nyílt tengeri segítségnyújtást végző hajókat üzemeltető társaságok.

120

(121)  Lásd többek között a finn hajótéradóról szóló ügyben hozott bizottsági határozat (32) preambulumbekezdését, az ír hajótéradóról szóló ügyben hozott bizottsági határozat (28) preambulumbekezdését, valamint a horvát hajótéradóval kapcsolatos ügyben hozott bizottsági határozat (86) preambulumbekezdését és 23. lábjegyzetét.

121

(122)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (50) preambulumbekezdését.

122

(123)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (63) preambulumbekezdését.

123

(124)  Az SA.30338. számú ügyben 2010. március 24-én hozott bizottsági határozat (HL C 144., 2010.6.3., 28. o.) (26) preambulumbekezdése.

124

(125)  Az SA.15810. számú ügyben 2000. július 12-én hozott bizottsági határozat (HL C 258., 2000.9.9., 3. o.).

125

(126)  A a Belgiumban bevezetni tervezett, a tengeri szállítást elősegítő adóügyi intézkedéssorozatról szóló, 2004. június 30-án hozott bizottsági határozat (HL L 150., 2005.6.10., 1. o.) (47) preambulumbekezdése.

126

(127)  A szeszes italok, a dohánytermékek és a parfümök kivételével.

127

(128)  Beszerzett szolgáltatások.

128

(129)  Lásd a fenti 116. lábjegyzetet, valamint (9) és (31) preambulumbekezdést.

129

(130)  Az SA.45764. számú ügyben 2017. április 24-én hozott bizottsági határozat (HL C 219., 2017.7.7., 4. o.) (9) preambulumbekezdése.

130

(131)  Lásd a fenti 114. lábjegyzetet, valamint (139)–(141) preambulumbekezdést.

131

(132)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (76)–(79) preambulumbekezdését.

132

(133)  Lásd e határozat (24) preambulumbekezdésének c) pontját.

133

(134)  Lásd e határozat (25) preambulumbekezdését.

134

(135)  Az, hogy a követelmények a gyakorlatban teljesülhettek, a visszafizettetési kötelezettség szempontjából lényeges (lásd e határozat 7.3. szakaszát).

135

(136)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (58) preambulumbekezdését.

136

(137)  A litván hajótéradóról szóló ügyben hozott bizottsági határozat (36) preambulumbekezdése.

137

(138)  A francia hajótéradóról szóló N737/2002. számú ügyben 2003. május 13-án hozott bizottsági határozat (HL C 38., 2004.2.12., 4. o.) (35) preambulumbekezdése; a litván hajótéradóról szóló ügyben hozott bizottsági határozat (37) preambulumbekezdése.

138

(139)  (EU) 2015/667 határozat (42) preambulumbekezdése.

139

(140)  Az adórendelet 6. szakasza.

140

(141)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (85) preambulumbekezdését.

141

(142)  Lásd az (14) preambulumbekezdést.

142

(143)  Lásd például a finn hajótéradóról szóló ügyben hozott bizottsági határozat (38) preambulumbekezdését, a horvát hajótéradóról szóló ügyben hozott bizottsági határozat (50)–(53) és (113) preambulumbekezdését, valamint az olasz hajótéradóról szóló ügyben hozott bizottsági határozat (28)–(33) és (64)–(66) preambulumbekezdését.

143

(144)  Lásd a tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakaszát.

144

(145)  A képzési támogatás, a szerkezetátalakítási támogatás, a közszolgáltatási kötelezettségekhez kapcsolódó támogatás, valamint új, rövid távú tengeri fuvarozási szolgáltatások beindításához nyújtott támogatás kivételével.

145

(146)  A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (a továbbiakban: a csatlakozási okmány) (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.). Málta azon érvét illetően, miszerint 1973-ban vezette be hajótéradó-rendszerét és az azt kísérő intézkedéseket, elegendő rámutatni arra, hogy a csatlakozási okmány IV. melléklete 3. szakasza 1. pontjának a) alpontja nem vonatkozik a közlekedési ágazatban nyújtott támogatásokra.

146

(147)  A CONF-M 51/00. és a CONF-M 65/01. számú máltai csatlakozási dokumentum.

147

(148)  Lásd a C-24/95. számú Alcan Deutschland ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:1997:163) 25. pontját, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot.

148

Alcan Deutschland

(149)  Lásd e határozat (319) preambulumbekezdését.

149

(150)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.), amely az Európai Unióról szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.) helyébe lépett.

150

(151)  Lásd e határozat (10) preambulumbekezdését.

151

(152)  Lásd az (136) preambulumbekezdést.

152

(153)  A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

153

(154)  A Bizottság 271/2008/EK rendelete (2008. január 30.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.).

154

---

MELLÉKLET

MÁLTA KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI

| 1. | Málta vállalja, hogy az alábbi hajókat kifejezetten kizárja a hajótéradó hatálya alól:






  a) | halász- és halfeldolgozó hajók; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

halász- és halfeldolgozó hajók;

| b) | magánjachtok és elsődlegesen sportolási vagy kedvtelési célokra használt hajók; |
| --- | --- |

b)

magánjachtok és elsődlegesen sportolási vagy kedvtelési célokra használt hajók;

| c) | helyhez kötött tengeri létesítmények és úszó tárolóegységek; |
| --- | --- |

c)

helyhez kötött tengeri létesítmények és úszó tárolóegységek;

| d) | nem óceánjáró vontatóhajók és kotróhajók; |
| --- | --- |

d)

nem óceánjáró vontatóhajók és kotróhajók;

| e) | fő rendeltetésük szerint általában szárazföldön kínált árukat értékesítő vagy szolgáltatásokat nyújtó hajók; |
| --- | --- |

e)

fő rendeltetésük szerint általában szárazföldön kínált árukat értékesítő vagy szolgáltatásokat nyújtó hajók;

| f) | szálláshely-szolgáltatási vagy vendéglátási tevékenységekhez használt állóhajók (úszó szállodák vagy éttermek); |
| --- | --- |

f)

szálláshely-szolgáltatási vagy vendéglátási tevékenységekhez használt állóhajók (úszó szállodák vagy éttermek);

| g) | elsősorban szerencsejáték-szolgáltatás céljára, illetve kaszinóként használt hajók (úszó vagy utazó kaszinók). |
| --- | --- |

g)

elsősorban szerencsejáték-szolgáltatás céljára, illetve kaszinóként használt hajók (úszó vagy utazó kaszinók).

| 2. | Málta vállalja, hogy közvetlenül a tengeri szállítási iránymutatás rendelkezéseit követve kifejezetten belefoglalja jogszabályaiba, hogy a hajótéradó hatályát a nemzetközi tengeri áru- vagy személyszállítást végző hajókra, valamint az alábbi (korábban más tagállamok kérelmére jóváhagyott) hajókra korlátozza:






  a) | kábelfektető hajók; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kábelfektető hajók;

| b) | csőfektető hajók; |
| --- | --- |

b)

csőfektető hajók;

| c) | daruhajók; valamint |
| --- | --- |

c)

daruhajók; valamint

| d) | kutatóhajók. |
| --- | --- |

d)

kutatóhajók.

| 3. | Málta vállalja, hogy elhagyja az adórendelet 3. szakaszának (2) bekezdését, megszünteti a hajótéradó pénzügyi intézmények általi igénybevételének lehetőségét, és a hajótéradó igénybevételét azokra a szervezetekre korlátozza, amelyek a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók üzemeltetésével (vagyis műszaki irányításával és személyzetének biztosításával) vagy a hajózási tevékenységek folytatásával összefüggésben kockázatokat és felelősséget vállalnak. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Málta vállalja, hogy a hajótéradó alkalmazását kifejezetten a hajók személyzet nélküli bérbeadására és a harmadik személyek közötti hasonló ügyletekre korlátozza (1). A hajók harmadik személyeknek történő személyzet nélküli bérbeadása és a hasonló ügyletek csak átmeneti kapacitásfelesleg rendelkezésre állása esetén, valódi hajózási társaságok kiegészítő tevékenységeként vonhatók a hajótéradó hatálya alá az alábbi feltételekkel:






  a) | kizárólag az átmeneti kapacitásfelesleg kezelésére irányulhatnak; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

kizárólag az átmeneti kapacitásfelesleg kezelésére irányulhatnak;

| b) | időtartamuk legfeljebb három év lehet; |
| --- | --- |

b)

időtartamuk legfeljebb három év lehet;

| c) | a személyzet nélkül bérbe adott kapacitás nem haladhatja meg a hajózási társaságok flottájának 50 %-át a vállalatcsoport szintjén; |
| --- | --- |

c)

a személyzet nélkül bérbe adott kapacitás nem haladhatja meg a hajózási társaságok flottájának 50 %-át a vállalatcsoport szintjén;

| d) | a kifejezetten bérbeadási céllal képzett kapacitásfelesleg nem jogosíthat fel a hajótéradó igénybevételére. |
| --- | --- |

d)

a kifejezetten bérbeadási céllal képzett kapacitásfelesleg nem jogosíthat fel a hajótéradó igénybevételére.

| 5. | Málta vállalja annak előírását, hogy a hajótéradó-rendszerben jelenleg részt vevők és annak hatálya alá újonnan bejelentkezők hajótéradó hatálya alá tartozó flottájának legalább 25 %-a EGT-lobogó alatt közlekedjen, ez a vállalás azonban nem érinti a tengeri szállítási iránymutatás 3.1. szakaszának nyolcadik bekezdésében rögzített, ennek a hányadnak a fenntartására vagy növelésére vonatkozó követelményt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Málta vállalja, hogy a kotróhajók hajótéradóra való jogosultságát kifejezetten az éves üzemidejük több mint 50 %-ában „tengeri szállításnak” minősülő tevékenységet – a kiemelt anyagok nyílt tengeri szállítását – végző kotróhajókra és kizárólag az ilyen szállítási tevékenységekre korlátozza. Csak a valamely tagállamban vagy az EGT-n belül lajstromba vett kotróhajók lehetnek jogosultak. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Málta vállalja, hogy a vontatóhajók hajótéradóra való jogosultságát kifejezetten az éves üzemidejük több mint 50 %-ában tengeri szállítást végző vontatóhajókra korlátozza. A várakozási idő arányosan felszámolható a vontatóhajó által végzett teljes tevékenység azon részére, amely tengeri szállításnak minősül. Azok a vontatási tevékenységek, amelyeket többek között kikötőkben végeznek, illetve amelyek önjáró hajók kikötőbe segítését szolgálják, nem minősülnek tengeri szállításnak, és csak a valamely tagállamban vagy az EGT-n belül lajstromba vett hajók lehetnek jogosultak. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Málta vállalja, hogy a Bizottság ezen ügyben hozott végső határozatának (88)–(91) preambulumbekezdése szerinti kiegészítő bevételek hajótéradó alá vonhatóságát részletes rendelettel szabályozza, amelynek tervezetét megküldte a Bizottságnak, és előírja, hogy a kifejezetten hajóval kapcsolatos és hajóval nem kapcsolatos kiegészítő tevékenységekből származó bevétel nem haladhatja meg a kedvezményezett társaság (kifejezetten hajóval kapcsolatos és egyéb tevékenységekből is származó) bruttó összbevételének 50 %-át. Málta emellett vállalja, hogy a Bizottság ezen ügyben hozott végső határozatának (87) preambulumbekezdésében meghatározott tevékenységekből származó bevételt teljes mértékben kizárja a hajótéradó hatálya alól. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Málta gondoskodik arról, hogy a hajók eladásából származó tőkenyereség adómentessége csak a valódi hajózási tevékenységeket folytató társaságok által a hajótéradó-rendszer hatálya alatt üzemeltetett hajókra terjedjen ki, és követelményt vezet be arra vonatkozóan, hogy csak azoknál a hajóknál lehessen érvényesíteni az adómentességet, amelyek a beszerzésük és eladásuk időpontjában a hajótéradó-rendszer hatálya alá tartoztak. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Málta vállalja, hogy a hajózási társaságok (a hajókezelő társaságok (2) kivételével) csak akkor vehetik igénybe a hajótéradót, ha:






  a) | a rendszer hatálya alá való bejelentkezésükkor flottájuk (3) hajóterének legalább 60 %-a az Európai Unió valamely tagállamának vagy az EGT-megállapodás valamely részes államának lobogója alá tartozik; vagy |
| --- | --- | --- |

10.

a)

a rendszer hatálya alá való bejelentkezésükkor flottájuk (3) hajóterének legalább 60 %-a az Európai Unió valamely tagállamának vagy az EGT-megállapodás valamely részes államának lobogója alá tartozik; vagy

| b) | fenntartják vagy növelik a flottájuk azon hányadát, amelyet a rendszer hatálya alá való bejelentkezésükkor az Európai Unió valamely tagállamának vagy az EGT-megállapodás valamely részes államának lobogója alatt üzemeltettek. |
| --- | --- |

b)

fenntartják vagy növelik a flottájuk azon hányadát, amelyet a rendszer hatálya alá való bejelentkezésükkor az Európai Unió valamely tagállamának vagy az EGT-megállapodás valamely részes államának lobogója alatt üzemeltettek.

A hajótéradó hatálya alá tartozó flotta legalább 60 %-ának minden esetben EGT-lobogó alatt kell közlekednie a szervezet működésének harmadik évére.

A máltai hajótéradó-rendszer hatálya alá első alkalommal bejelentkező hajózási szervezetek esetében azonban ez a küszöbérték huszonöt százalékra (25 %) csökkenthető. Málta továbbra is ellenőrzi, hogy a flották EGT-lobogó alatt közlekedő hányada az átlagot tekintve nem csökken-e három éven át (a meglévő és az új kedvezményezettek esetében egyaránt).

| 11. | Málta vállalja, hogy a nem EGT-lobogó alatt közlekedő hajókból származó jövedelem csak a fenti lobogózási feltételek (lásd a 10. kötelezettségvállalást) teljesülése esetén vonható a hajótéradó hatálya alá, és csak azoknál a flottáknál, amelyek kereskedelmi és stratégiai irányítása teljes mértékben az EGT területéről zajlik. A kereskedelmileg és stratégiailag nem az EGT területéről irányított hajók csak akkor vonhatók a hajótéradó hatálya alá, ha EGT-lobogó alatt közlekednek (kivételt képeznek a 4. kötelezettségvállalásban foglalt korlátozások tiszteletben tartásával megállapított feltételek mellett, személyzet nélkül bérbe adott hajók). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Málta vállalja, hogy hivatalos rendelkezést vezet be a tengeri szállítási iránymutatás 11. szakaszában megállapított maximális támogatási intenzitás ellenőrzésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Málta vállalja, hogy jogszabályai módosításával egyértelműen különbséget tesz az alábbiak között:






  a) | a hajók lajstromba vételekor fizetendő díj és a nem jogosult, máltai lobogó alatt közlekedő hajók után fizetendő éves adók; valamint |
| --- | --- | --- |

13.

a)

a hajók lajstromba vételekor fizetendő díj és a nem jogosult, máltai lobogó alatt közlekedő hajók után fizetendő éves adók; valamint

| b) | a csak a jogosult hajók után fizetendő hajótéradó. |
| --- | --- |

b)

a csak a jogosult hajók után fizetendő hajótéradó.

| 14. | Málta vállalja, hogy belső iránymutatást ad ki, hogy tisztázza több olyan tevékenység jogosultságának hiányát, amely szárazföldön működő társaságok szolgáltatásaival verseng, különös tekintettel az alábbiakra:






  a) | hajóépítés; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

hajóépítés;

| b) | az utasoknak szokásosan nem kínált áruk és szolgáltatások – például személygépkocsik, háztartási készülékek vagy állatok – fedélzeten történő értékesítése; valamint |
| --- | --- |

b)

az utasoknak szokásosan nem kínált áruk és szolgáltatások – például személygépkocsik, háztartási készülékek vagy állatok – fedélzeten történő értékesítése; valamint

| c) | kikötő üzemeltetése, valamint olyan hajós üdülések, amelyeknél a hajó közben a kikötőben marad, és tengeri szállítás nem történik. |
| --- | --- |

c)

kikötő üzemeltetése, valamint olyan hajós üdülések, amelyeknél a hajó közben a kikötőben marad, és tengeri szállítás nem történik.

| 15. | Málta vállalja, hogy előírja a hajótéradó kedvezményezettjeinek, hogy kötelező éves megfelelési nyilatkozatot nyújtsanak be minden ellenőrizhető paraméter, így a hajó típusa, a hajóval végzett tevékenységek, a nettó tonnatartalom, a napban kifejezett használati idő, a lobogó, a műveletek jellege, valamint a maximális támogatási intenzitás betartása tekintetében. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Málta vállalja, hogy megszünteti a hajózási társaságok részvényein elért árfolyamnyereség ágazatspecifikus adómentességét, amely jelenleg a kereskedelmi hajózási törvény 84Z. szakasza (1) bekezdésének c) pontja szerint a máltai illetőségű személyeket illeti meg. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Málta vállalja, hogy törli az okiratok és átruházási ügyletek illetékéről szóló törvény értelmében fizetendő díjak és illetékek alóli mentességet a kereskedelmi hajózási adórendelet 5. szakaszából. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Málta vállalja, hogy jogszabályai módosításával egyértelművé teszi, hogy a 1 000 nettó tonnánál kisebb hajóterű hajók csak akkor nyilváníthatók hajótéradóra jogosultnak, ha hajózási tevékenységeket folytatnak, és hajóterük méretétől eltekintve egyébként jogosultak lennének a kereskedelmi hajózási törvény 85. szakaszának (1) bekezdése értelmében. Málta emellett azt is vállalja, hogy ilyen esetekben él mérlegelési jogkörével, amennyiben a kérelmező eleget tesznek a feltételeknek. Málta a következőképpen átfogalmazza a kereskedelmi hajózási törvény 85A. szakaszának (1) bekezdését: „A miniszter a pénzügyminiszter egyetértésével és az e rendelet alapján megfelelőnek ítélt feltételek mellett hajótéradó hatálya alá tartozó hajónak nyilváníthatja a nettó tonnatartalomtól függetlenül bármely hajót, amely hajózási tevékenységeket végez”. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Málta vállalja, hogy iránymutatást ad ki, amelyben tisztázza, hogy a miniszter a kereskedelmi hajózási törvény első mellékletében rá ruházott, bármely hajó vagy hajóosztály díjfizetés alóli mentesítése iránti mérlegelési jogkörét csak olyan karitatív és humanitárius tevékenységek esetében gyakorolhatja, amelyek keretében nem kínálnak árukat vagy szolgáltatásokat a piacon. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Málta vállalja, hogy külön számviteli nyilvántartás vezetését írja elő abban az esetben, ha a társaság nem kizárólag hajózási tevékenységeket végez. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Málta vállalja, hogy a hajótéradó igénybevételét azokra a szervezetekre korlátozza, amelyek kockázatokat és felelősséget vállalnak a hajótéradó hatálya alá tartozó hajók üzemeltetésével vagy hajózási tevékenységek folytatásával összefüggésben, és a tengeri szállítási iránymutatásban foglalt fogalommeghatározás nyomán egyedi meghatározást foglal bele a jogszabályokba. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Málta vállalja, hogy a kereskedelmi hajózási törvény 85. szakaszából elhagyja a „valamint az egyébként esetlegesen előírt tevékenységek” részt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Málta vállalja, hogy azok a szabályok, amelyek az e határozatban foglalt intézkedéseket a belső piaccal összeegyeztethetővé teszik, az e határozat keltétől számított három hónapon belül hatályba lépnek. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Málta vállalja, hogy a hajótéradó-rendszert és az e határozat tárgyát képező egyéb intézkedéseket a továbbiakban úgy biztosítja, hogy az ne eredményezze olyan összeegyeztethetetlen támogatás kifizetését, amelyet majd vissza kellene fizettetni a kedvezményezettekkel. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Málta vállalja, hogy a Bizottság ezen ügyben hozott végső határozatának keltétől számított tíz éven belül újra bejelenti a hajótéradó-rendszert. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Ebbe a körbe beletartozik a hajók (különösen a jachtok) természetes személyek részére történő személyzet nélküli bérbeadása is.

(2)  A hatályos adórendelet már pontos szabályokat ír elő az újonnan bejelentkező társaságok számára (a hajókezelési iránymutatásban rögzített szabályokkal összhangban).

(3)  Beleértve a (személyzettel együtt vagy anélkül) bérelt flottát, ugyanakkor a személyzet nélkül bérbe adott hajók nélkül.

---

| 2019.7.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/59

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1117 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. június 24.)

a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozatnak az említett határozatok címzettje tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2019) 4523. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (6) bekezdésére és 20. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4) hibrid olajrepce, az Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) hibrid olajrepce és a Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) olajrepce, valamint az azokból előállított termékek forgalomból történő kivonásának szabályait meghatározó 2007/305/EK (2), 2007/306/EK (3) és 2007/307/EK (4) bizottsági határozat címzettje a németországi székhelyű Bayer CropScience AG. |
| --- | --- |

(1)

Az Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4) hibrid olajrepce, az Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) hibrid olajrepce és a Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) olajrepce, valamint az azokból előállított termékek forgalomból történő kivonásának szabályait meghatározó 2007/305/EK (2), 2007/306/EK (3) és 2007/307/EK (4) bizottsági határozat címzettje a németországi székhelyű Bayer CropScience AG.

| (2) | 2018. augusztus 1-jei levelében a németországi székhelyű Bayer CropScience AG kérelmezte, hogy a Bizottság ruházza át az Egyesült Államokban székhellyel rendelkező BASF Agricultural Solutions Seed US LLC-re azokat a jogokat és kötelezettségeket, amelyek a Bayer CropScience AG-t illetik meg a géntechnológiával módosított termékekre vonatkozó összes engedély és függőben lévő kérelem kapcsán. A BASF Agricultural Solutions Seed US LLC 2018. október 19-i levelében megerősítette, hogy egyetért ezzel az átruházással, és felhatalmazta a németországi székhelyű BASF SE-t, hogy az Unióban képviselőjeként járjon el. |
| --- | --- |

(2)

2018. augusztus 1-jei levelében a németországi székhelyű Bayer CropScience AG kérelmezte, hogy a Bizottság ruházza át az Egyesült Államokban székhellyel rendelkező BASF Agricultural Solutions Seed US LLC-re azokat a jogokat és kötelezettségeket, amelyek a Bayer CropScience AG-t illetik meg a géntechnológiával módosított termékekre vonatkozó összes engedély és függőben lévő kérelem kapcsán. A BASF Agricultural Solutions Seed US LLC 2018. október 19-i levelében megerősítette, hogy egyetért ezzel az átruházással, és felhatalmazta a németországi székhelyű BASF SE-t, hogy az Unióban képviselőjeként járjon el.

| (3) | A kért módosítás végrehajtása szükségessé teszi a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozatnak az említett határozatok címzettje tekintetében történő módosítását. |
| --- | --- |

(3)

A kért módosítás végrehajtása szükségessé teszi a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozatnak az említett határozatok címzettje tekintetében történő módosítását.

| (4) | Az engedélyezési határozatok javasolt módosításai kizárólag adminisztratív jellegűek, és nem vonják maguk után az érintett termékek új értékelését. |
| --- | --- |

(4)

Az engedélyezési határozatok javasolt módosításai kizárólag adminisztratív jellegűek, és nem vonják maguk után az érintett termékek új értékelését.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/305/EK határozat 4. cikke a következőképpen módosul:

| | a „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  ” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Németország
  ”. |
| --- | --- |

a „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  ” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Németország
  ”.

2. cikk

A 2007/306/EK határozat 4. cikke a következőképpen módosul:

| | a „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  ” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Németország
  ”. |
| --- | --- |

a „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  ” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Németország
  ”.

3. cikk

A 2007/307/EK határozat 3. cikke a következőképpen módosul:

| | a „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  ” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Németország
  ”. |
| --- | --- |

a „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  ” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Németország
  ”.

4. cikk

E határozat címzettje: BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Németország.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 24-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2007/305/EK határozata (2007. április 25.) az Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4) hibrid olajrepce és az abból előállított termékek forgalomból való kivonásáról (HL L 117., 2007.5.5., 17. o.).

2

(3)  A Bizottság 2007/306/EK határozata (2007. április 25.) az Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) hibrid olajrepce és az abból előállított termékek forgalomból való kivonásáról (HL L 117., 2007.5.5., 20. o.).

3

(4)  A Bizottság 2007/307/EK határozata (2007. április 25.) a Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) olajrepce és az abból előállított termékek forgalomból való kivonásáról (HL L 117., 2007.5.5., 23. o.).

4

---

| 2019.7.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/61

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1118 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. június 27.)

az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosóra és az „Atlanti-óceáni” törzshálózati folyosóra vonatkozó, határokon átnyúló Szajna–Schelde projektről

(az értesítés a C(2019) 4561. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland és a francia nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A közlekedés dekarbonizációja az Európai Unió egyik kulcsfontosságú szakpolitikai célkitűzése, különösen a nagy távolságra történő fuvarozás terén az energiahatékony közlekedési módokra való nagyszabású modális váltás feltételeinek megteremtésével. A Párizsi Megállapodás igazolta és megerősítette az éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós célkitűzéseket. |
| --- | --- |

(1)

A közlekedés dekarbonizációja az Európai Unió egyik kulcsfontosságú szakpolitikai célkitűzése, különösen a nagy távolságra történő fuvarozás terén az energiahatékony közlekedési módokra való nagyszabású modális váltás feltételeinek megteremtésével. A Párizsi Megállapodás igazolta és megerősítette az éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós célkitűzéseket.

| (2) | Ebben az összefüggésben a belvízi hajózásnak az árufuvarozás szempontjából történő előmozdítása az uniós közlekedéspolitika egyértelműen kiemelt területe és a transzeurópai közlekedési hálózatra vonatkozó szakpolitika régóta fennálló prioritása. |
| --- | --- |

(2)

Ebben az összefüggésben a belvízi hajózásnak az árufuvarozás szempontjából történő előmozdítása az uniós közlekedéspolitika egyértelműen kiemelt területe és a transzeurópai közlekedési hálózatra vonatkozó szakpolitika régóta fennálló prioritása.

| (3) | A Szajna–Schelde hálózat kiépítésével a Szajna medencéje folyamatos, magas vízállású belvízi út révén közvetlenül kapcsolódni fog a Schelde medencéjéhez Franciaország északi részén, Belgiumban és Hollandiában, illetve egyéb fontos európai medencékhez, így a Rajna és a Maas medencéjéhez. Ezzel olyan folyamatos, hatékony és egységes, nagy kapacitású belvízi úthálózat jön létre, amely számos tengeri és belvízi kikötőt köt össze ebben a tágabb európai határrégióban. |
| --- | --- |

(3)

A Szajna–Schelde hálózat kiépítésével a Szajna medencéje folyamatos, magas vízállású belvízi út révén közvetlenül kapcsolódni fog a Schelde medencéjéhez Franciaország északi részén, Belgiumban és Hollandiában, illetve egyéb fontos európai medencékhez, így a Rajna és a Maas medencéjéhez. Ezzel olyan folyamatos, hatékony és egységes, nagy kapacitású belvízi úthálózat jön létre, amely számos tengeri és belvízi kikötőt köt össze ebben a tágabb európai határrégióban.

| (4) | Franciaország, Belgium, Hollandia és a Németországon túli területek összekapcsolásával a Szajna–Schelde hálózat egyértelmű határokon átnyúló vonatkozásokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

(4)

Franciaország, Belgium, Hollandia és a Németországon túli területek összekapcsolásával a Szajna–Schelde hálózat egyértelmű határokon átnyúló vonatkozásokkal rendelkezik.

| (5) | A Szajna–Schelde projekt az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó vonatkozásában előzetesen meghatározott támogatható projekt, míg a Le Havre–Párizs szakasz az „Atlanti-óceáni” törzshálózati folyosó vonatkozásában előzetesen meghatározott támogatható projekt. Az „Északi-tengeri–mediterrán” TEN-T törzshálózati folyosó létrehozásáról szóló, a belga, holland és francia közlekedési miniszter, valamint a közlekedéspolitikáért felelős biztos által 2013. október 17-én aláírt nyilatkozat (Tallini Nyilatkozat) még inkább kiemelte az érintett felek kötelezettségvállalását e törzshálózati folyosó létrehozására vonatkozóan. Továbbá, az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó munkaterve hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a Szajna–Schelde projekt végrehajtását, mert ez az alapja egy teljeskörűen működő multimodális szállítási folyosó létrehozásának. |
| --- | --- |

(5)

A Szajna–Schelde projekt az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó vonatkozásában előzetesen meghatározott támogatható projekt, míg a Le Havre–Párizs szakasz az „Atlanti-óceáni” törzshálózati folyosó vonatkozásában előzetesen meghatározott támogatható projekt. Az „Északi-tengeri–mediterrán” TEN-T törzshálózati folyosó létrehozásáról szóló, a belga, holland és francia közlekedési miniszter, valamint a közlekedéspolitikáért felelős biztos által 2013. október 17-én aláírt nyilatkozat (Tallini Nyilatkozat) még inkább kiemelte az érintett felek kötelezettségvállalását e törzshálózati folyosó létrehozására vonatkozóan. Továbbá, az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó munkaterve hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a Szajna–Schelde projekt végrehajtását, mert ez az alapja egy teljeskörűen működő multimodális szállítási folyosó létrehozásának.

| (6) | A projekt egyik fő célkitűzése annak biztosítása, hogy a Szajna és Schelde közötti fő hajóutak legalább az Va. ECMT-osztályba tartozzanak, és megfelelőek legyenek a hajózási feltételek. |
| --- | --- |

(6)

A projekt egyik fő célkitűzése annak biztosítása, hogy a Szajna és Schelde közötti fő hajóutak legalább az Va. ECMT-osztályba tartozzanak, és megfelelőek legyenek a hajózási feltételek.

| (7) | A Szajna–Schelde projekt valamennyi eleme elengedhetetlen a projekt végrehajtásához. Ezek között a Szajnát és Észak-Európát összekötő csatorna a legfontosabb hiányzó kapocs, amely elengedhetetlen a Szajna–Schelde hálózat kiépítéséhez. |
| --- | --- |

(7)

A Szajna–Schelde projekt valamennyi eleme elengedhetetlen a projekt végrehajtásához. Ezek között a Szajnát és Észak-Európát összekötő csatorna a legfontosabb hiányzó kapocs, amely elengedhetetlen a Szajna–Schelde hálózat kiépítéséhez.

| (8) | A Szajna–Schelde projekt határokon átnyúló összetett projekt Belgium (a flamand és a vallon régió) és Franciaország részvételével, és a munkálatok célja új infrastruktúra kialakítása és a meglévő infrastruktúra javítása a hajózásra gyakorolt minimális hatások mellett. A megfelelő koordináció ezért fontos kihívást jelent. A projekt koordinált és időben történő végrehajtásának támogatása érdekében olyan rendelkezéseket kell elfogadni, amelyek rögzítik a szükséges intézkedések leírását, valamint azok végrehajtásának ütemtervét. Ez hozzájárulna az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosóra vonatkozó munkaterv határokon átnyúló célkitűzéseinek eléréséhez, valamint a Szajna–Schelde projekt lehető legkorábbi, de legkésőbb 2030-ig történő végrehajtásához. |
| --- | --- |

(8)

A Szajna–Schelde projekt határokon átnyúló összetett projekt Belgium (a flamand és a vallon régió) és Franciaország részvételével, és a munkálatok célja új infrastruktúra kialakítása és a meglévő infrastruktúra javítása a hajózásra gyakorolt minimális hatások mellett. A megfelelő koordináció ezért fontos kihívást jelent. A projekt koordinált és időben történő végrehajtásának támogatása érdekében olyan rendelkezéseket kell elfogadni, amelyek rögzítik a szükséges intézkedések leírását, valamint azok végrehajtásának ütemtervét. Ez hozzájárulna az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosóra vonatkozó munkaterv határokon átnyúló célkitűzéseinek eléréséhez, valamint a Szajna–Schelde projekt lehető legkorábbi, de legkésőbb 2030-ig történő végrehajtásához.

| (9) | A Szajna–Schelde projekt végrehajtásához szükséges intézkedések és a végrehajtási ütemterv egyértelmű meghatározása szintén fontos szerepet játszik az európai, nemzeti és regionális finanszírozás, valamint a magánfinanszírozás elérhetőségének tervezésében és teljeskörű optimalizálásában. Az uniós társfinanszírozás kiegyenlítő hatással van az intézkedések végrehajtásával kapcsolatos nemzeti és regionális döntéshozatalra. |
| --- | --- |

(9)

A Szajna–Schelde projekt végrehajtásához szükséges intézkedések és a végrehajtási ütemterv egyértelmű meghatározása szintén fontos szerepet játszik az európai, nemzeti és regionális finanszírozás, valamint a magánfinanszírozás elérhetőségének tervezésében és teljeskörű optimalizálásában. Az uniós társfinanszírozás kiegyenlítő hatással van az intézkedések végrehajtásával kapcsolatos nemzeti és regionális döntéshozatalra.

| (10) | Belgium (a flamand és a vallon régió) és Franciaország már jelentős munkálatokat végzett (tanulmányok és infrastrukturális munkák), amelyekkel hozzájárul a Szajna–Schelde projekt megvalósításához. Ezek többségét – különböző programok keretében – az Európai Unió társfinanszírozta. A tevékenységek végrehajtására jelenleg az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében egy támogatási megállapodás (2014-EU-TM-0373-M, „Seine-Escaut 2020”) alapján kerül sor, és az elszámolható költségek maximum 50 %-ának finanszírozása uniós forrásból történik. |
| --- | --- |

(10)

Belgium (a flamand és a vallon régió) és Franciaország már jelentős munkálatokat végzett (tanulmányok és infrastrukturális munkák), amelyekkel hozzájárul a Szajna–Schelde projekt megvalósításához. Ezek többségét – különböző programok keretében – az Európai Unió társfinanszírozta. A tevékenységek végrehajtására jelenleg az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében egy támogatási megállapodás (2014-EU-TM-0373-M, „Seine-Escaut 2020”) alapján kerül sor, és az elszámolható költségek maximum 50 %-ának finanszírozása uniós forrásból történik.

| (11) | A projekt határokon átnyúló vonatkozásai célzott irányítási struktúrák létrehozását teszik szükségessé. Belgium (a flamand és a vallon régió) és Franciaország évek óta szorosan együttműködik, különösen a Szajna–Schelde projekt végrehajtásának előkészítéséért felelős, 2009 szeptemberében létrejött kormányközi bizottság keretében. Ez a kormányközi bizottság élvezi a Voies Navigables de France-t (VNF), a Société du canal Seine-Nord Europe-ot (SCSNE), a vallon közszolgálatot (SPW) és a De Vlaamse Waterweg NV-t tömörítő Szajna–Schelde európai gazdasági egyesülés operatív támogatását. A Szajnát és Észak-Európát összekötő csatorna kiépítéséért felelős Société du Canal Seine-Nord Europe 2017 májusában jött lére. Ezek a gazdálkodó egységek olyan integrált irányítási struktúrát alkotnak, amely felügyeli és koordinálja a Szajna–Schelde projekt végrehajtását. Az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó európai koordinátora és a Bizottság egy képviselője megfigyelőként rendszeresen részt vesz a kormányközi bizottság és a Szajna–Schelde európai gazdasági egyesülés ülésein. Továbbá, az európai koordinátor és a Bizottság egy képviselője megfigyelőként részt vesz a Société du Canal Seine-Nord Europe felügyelőbizottságának (conseil de surveillance) ülésein. Franciaország további megfelelő mechanizmusokat tervezhet, hogy a Bizottság megfelelően vehessen részt ebben a felügyelőbizottságban. |
| --- | --- |

(11)

A projekt határokon átnyúló vonatkozásai célzott irányítási struktúrák létrehozását teszik szükségessé. Belgium (a flamand és a vallon régió) és Franciaország évek óta szorosan együttműködik, különösen a Szajna–Schelde projekt végrehajtásának előkészítéséért felelős, 2009 szeptemberében létrejött kormányközi bizottság keretében. Ez a kormányközi bizottság élvezi a Voies Navigables de France-t (VNF), a Société du canal Seine-Nord Europe-ot (SCSNE), a vallon közszolgálatot (SPW) és a De Vlaamse Waterweg NV-t tömörítő Szajna–Schelde európai gazdasági egyesülés operatív támogatását. A Szajnát és Észak-Európát összekötő csatorna kiépítéséért felelős Société du Canal Seine-Nord Europe 2017 májusában jött lére. Ezek a gazdálkodó egységek olyan integrált irányítási struktúrát alkotnak, amely felügyeli és koordinálja a Szajna–Schelde projekt végrehajtását. Az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó európai koordinátora és a Bizottság egy képviselője megfigyelőként rendszeresen részt vesz a kormányközi bizottság és a Szajna–Schelde európai gazdasági egyesülés ülésein. Továbbá, az európai koordinátor és a Bizottság egy képviselője megfigyelőként részt vesz a Société du Canal Seine-Nord Europe felügyelőbizottságának (conseil de surveillance) ülésein. Franciaország további megfelelő mechanizmusokat tervezhet, hogy a Bizottság megfelelően vehessen részt ebben a felügyelőbizottságban.

| (12) | A végrehajtás terén elért előrehaladás nyomon követése érdekében a tagállamok rendszeres jelentéseket készítenek a Bizottságnak az üggyel kapcsolatban – a területükön található szakaszok vonatkozásában –, és minden késedelmet bejelentenek. |
| --- | --- |

(12)

A végrehajtás terén elért előrehaladás nyomon követése érdekében a tagállamok rendszeres jelentéseket készítenek a Bizottságnak az üggyel kapcsolatban – a területükön található szakaszok vonatkozásában –, és minden késedelmet bejelentenek.

| (13) | Az ebben a határozatban megállapított végrehajtási ütemterv nem érinti a nemzetközi és uniós jogban meghatározott követelmények – beleértve a környezet és az emberi egészség védelmére irányuló rendelkezések – teljesítését. Ez az ütemterv lehetővé teszi a finanszírozás elérhetőségének tervezését és teljeskörű optimalizálását a tagállamok vagy az Unió pénzügyi kötelezettségvállalásának sérelme nélkül. Semmilyen körülmények között nem érinti a környezetvédelemre és a nyilvánosság részvételére vonatkozó magas szintű uniós előírásokat. |
| --- | --- |

(13)

Az ebben a határozatban megállapított végrehajtási ütemterv nem érinti a nemzetközi és uniós jogban meghatározott követelmények – beleértve a környezet és az emberi egészség védelmére irányuló rendelkezések – teljesítését. Ez az ütemterv lehetővé teszi a finanszírozás elérhetőségének tervezését és teljeskörű optimalizálását a tagállamok vagy az Unió pénzügyi kötelezettségvállalásának sérelme nélkül. Semmilyen körülmények között nem érinti a környezetvédelemre és a nyilvánosság részvételére vonatkozó magas szintű uniós előírásokat.

| (14) | Az 1315/2013/EU rendelet 47. cikke (2) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül helyénvaló felülvizsgálatról rendelkezni e határozatban. |
| --- | --- |

(14)

Az 1315/2013/EU rendelet 47. cikke (2) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül helyénvaló felülvizsgálatról rendelkezni e határozatban.

| (15) | Belgium és Franciaország jóváhagyta az ebben a határozatban szereplő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(15)

Belgium és Franciaország jóváhagyta az ebben a határozatban szereplő intézkedéseket.

| (16) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1315/2013/EU rendelet 52. cikkében említett bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1315/2013/EU rendelet 52. cikkében említett bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

Ez a határozat ismerteti a határokon átnyúló Szajna–Schelde projektre vonatkozó intézkedéseket és a végrehajtási ütemtervet, továbbá a kapcsolódó irányítási rendelkezéseket.

2. cikk

Intézkedések és ütemterv

Belgium és Franciaország biztosítja az alábbi intézkedések időben történő végrehajtását:

| a) | Seine-Amont, Nogent-sur-Seine és Párizs között: a hajózási feltételek javítása 2030 decemberéig;






  — | a hajózási feltételek javítása, beleértve a duzzasztógátak rekonstrukcióját (Beaulieu, Livon, Vives-Eaux) 2027 decemberéig, valamint a másodlagos zsilipek (Coudray, Vives-Eaux, La Cave, Champagne) rehabilitációját 2023 decemberéig; |
| --- | --- | --- |

a)

Seine-Amont, Nogent-sur-Seine és Párizs között: a hajózási feltételek javítása 2030 decemberéig;

—

a hajózási feltételek javítása, beleértve a duzzasztógátak rekonstrukcióját (Beaulieu, Livon, Vives-Eaux) 2027 decemberéig, valamint a másodlagos zsilipek (Coudray, Vives-Eaux, La Cave, Champagne) rehabilitációját 2023 decemberéig;

| — | a zsilipek és duzzasztógátak távvezérlésének kiépítése 2024 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a zsilipek és duzzasztógátak távvezérlésének kiépítése 2024 decemberéig;

| — | a hajózási és szolgáltatási létesítmények fejlesztése 2027 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a hajózási és szolgáltatási létesítmények fejlesztése 2027 decemberéig;

| b) | Seine-Aval, Suresnes és Le Havre között: fejlesztések, illetve a hajózási feltételek javítása 2027 decemberéig;






  — | a zsilipek (például Méricourt és Bougival településeken) meghosszabbítása és rehabilitációja 2026 decemberéig; |
| --- | --- | --- |

b)

Seine-Aval, Suresnes és Le Havre között: fejlesztések, illetve a hajózási feltételek javítása 2027 decemberéig;

—

a zsilipek (például Méricourt és Bougival településeken) meghosszabbítása és rehabilitációja 2026 decemberéig;

| — | a duzzasztógátak (Port-Mort, Poses, Méricourt, Bougival, Suresnes, Andrésy) modernizációja 2027 decemberéig, beleértve 2022 decemberéig a Croissy-sur-Seine gátjának megerősítését; |
| --- | --- |

—

a duzzasztógátak (Port-Mort, Poses, Méricourt, Bougival, Suresnes, Andrésy) modernizációja 2027 decemberéig, beleértve 2022 decemberéig a Croissy-sur-Seine gátjának megerősítését;

| — | a zsilipek és duzzasztógátak távvezérlésének kiépítése 2024 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a zsilipek és duzzasztógátak távvezérlésének kiépítése 2024 decemberéig;

| — | a hajózási és szolgáltatási létesítmények fejlesztése 2027 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a hajózási és szolgáltatási létesítmények fejlesztése 2027 decemberéig;

| — | a Poses-Amfreville-i gyaloghíd létrehozása 2022 decemberéig és hallépcsők kialakítása 2030 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a Poses-Amfreville-i gyaloghíd létrehozása 2022 decemberéig és hallépcsők kialakítása 2030 decemberéig;

| c) | Oise, Conflans-Sainte-Honorine és Compiègne között: Vb. ECMT-osztályúra történő korszerűsítés és a hajózási feltételek javítása 2028 decemberéig;






  — | az Oise-folyó Vb. ECMT-osztályú hajóúttá fejlesztése (MAGEO: partvédelmi munkálatok és hídpillérek Creil és Compiègne között, kotrás, a venette-i stégrendszer létrehozása) 2027 júniusáig; |
| --- | --- | --- |

c)

Oise, Conflans-Sainte-Honorine és Compiègne között: Vb. ECMT-osztályúra történő korszerűsítés és a hajózási feltételek javítása 2028 decemberéig;

—

az Oise-folyó Vb. ECMT-osztályú hajóúttá fejlesztése (MAGEO: partvédelmi munkálatok és hídpillérek Creil és Compiègne között, kotrás, a venette-i stégrendszer létrehozása) 2027 júniusáig;

| — | a mours-i híd rekonstrukciója 2025 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a mours-i híd rekonstrukciója 2025 decemberéig;

| — | a zsilipek és duzzasztógátak távvezérlésének kiépítése 2028 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a zsilipek és duzzasztógátak távvezérlésének kiépítése 2028 decemberéig;

| d) | a Szajna–Észak-Európa csatorna Compiègne és Aubencheul-au-Bac között: építés és üzembe helyezés (Vb. ECMT-osztály), lehetővé téve a háromszintes konténerhajók elhaladását, 2028 decemberéig;






  1. | 1. szektor Compiègne és Passel között, beleértve a montmacq-i zsilip építését:






  — | területrendezés 2020 szeptemberéig; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a Szajna–Észak-Európa csatorna Compiègne és Aubencheul-au-Bac között: építés és üzembe helyezés (Vb. ECMT-osztály), lehetővé téve a háromszintes konténerhajók elhaladását, 2028 decemberéig;

1.

1. szektor Compiègne és Passel között, beleértve a montmacq-i zsilip építését:

—

területrendezés 2020 szeptemberéig;

| — | egységes környezetvédelmi engedélyezés 2020 szeptemberéig; |
| --- | --- |

—

egységes környezetvédelmi engedélyezés 2020 szeptemberéig;

| — | a fő munkálatok megkezdése 2020 októberéig; |
| --- | --- |

—

a fő munkálatok megkezdése 2020 októberéig;

| — | a munkálatok befejezése 2026 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a munkálatok befejezése 2026 decemberéig;

| — | üzembe helyezés 2027 júniusáig; |
| --- | --- |

—

üzembe helyezés 2027 júniusáig;

| 2. | 2. szektor Passel és Allaines között (49 km) 33 települést érintve, 3. szektor Allaines és Etricourt-Manancourt között (11 km) 3 települést érintve, 4. szektor Etricourt-Manancourt és Aubencheul-au-Bac között (30 km) 11 települést érintve, beleértve az alábbiak építését: zsilipek – Noyon, Campagne, Allaines, Marquion-Bourlon, Oisy-Le-Verger és Moislains (összeköttetés a Canal du Nord-ral), tárolómedence – Louette, valamint egy 1,33 km hosszú, a Somme völgyét átszelő csatornahíd (pont-canal):






  — | területrendezés 2022 decemberéig; |
| --- | --- | --- |

2.

2. szektor Passel és Allaines között (49 km) 33 települést érintve, 3. szektor Allaines és Etricourt-Manancourt között (11 km) 3 települést érintve, 4. szektor Etricourt-Manancourt és Aubencheul-au-Bac között (30 km) 11 települést érintve, beleértve az alábbiak építését: zsilipek – Noyon, Campagne, Allaines, Marquion-Bourlon, Oisy-Le-Verger és Moislains (összeköttetés a Canal du Nord-ral), tárolómedence – Louette, valamint egy 1,33 km hosszú, a Somme völgyét átszelő csatornahíd (pont-canal):

—

területrendezés 2022 decemberéig;

| — | egységes környezetvédelmi engedélyezés 2022 októberéig; |
| --- | --- |

—

egységes környezetvédelmi engedélyezés 2022 októberéig;

| — | a fő munkálatok megkezdése 2023 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a fő munkálatok megkezdése 2023 decemberéig;

| — | a munkálatok befejezése 2028 júniusáig; |
| --- | --- |

—

a munkálatok befejezése 2028 júniusáig;

| — | üzembe helyezés 2028 decemberéig; |
| --- | --- |

—

üzembe helyezés 2028 decemberéig;

| e) | a Dunkerque–Schelde tengely, beleértve a dunkerque-i csatornát Valenciennes és Schelde között, illetve a vallon gerincig, és a Deûle-t Gent irányába: Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztés (kétirányú) és Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztés (egyirányú), valamint a hajózási feltételek javítása 2027 decemberéig;






  1. | valamennyi szakaszon:






  — | a zsilipek kapacitásának (megkettőzés és/vagy hosszabbítás révén történő) növelésére szolgáló tanulmányok 2023. decemberéig; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

a Dunkerque–Schelde tengely, beleértve a dunkerque-i csatornát Valenciennes és Schelde között, illetve a vallon gerincig, és a Deûle-t Gent irányába: Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztés (kétirányú) és Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztés (egyirányú), valamint a hajózási feltételek javítása 2027 decemberéig;

1.

valamennyi szakaszon:

—

a zsilipek kapacitásának (megkettőzés és/vagy hosszabbítás révén történő) növelésére szolgáló tanulmányok 2023. decemberéig;

| — | a zsilipek távvezérlésének kiépítése 2025 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a zsilipek távvezérlésének kiépítése 2025 decemberéig;

| — | a hajózási feltételek biztosítása az V. EMCT-osztályú hajók vonatkozásában 2027 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a hajózási feltételek biztosítása az V. EMCT-osztályú hajók vonatkozásában 2027 decemberéig;

| 2. | az Arleux és Anzin közötti szakasz: a denaini zsilip modernizációja és rehabilitációja 2022 decemberéig; |
| --- | --- |

2.

az Arleux és Anzin közötti szakasz: a denaini zsilip modernizációja és rehabilitációja 2022 decemberéig;

| 3. | az Arleux és Halluin közötti szakasz:






  — | a Deûle Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztése (kétirányú), illetve Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztése (egyirányú) 2022 decemberéig; |
| --- | --- | --- |

3.

az Arleux és Halluin közötti szakasz:

—

a Deûle Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztése (kétirányú), illetve Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztése (egyirányú) 2022 decemberéig;

| — | a zsilipek modernizációja és rehabilitációja (beleértve a doni és a Grand-Carré-i zsilipet), 2020 decemberéig, valamint a Quesnoy-sur-Deûle-i zsilip meghosszabbítása 2026 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a zsilipek modernizációja és rehabilitációja (beleértve a doni és a Grand-Carré-i zsilipet), 2020 decemberéig, valamint a Quesnoy-sur-Deûle-i zsilip meghosszabbítása 2026 decemberéig;

| 4. | a Bauvin és Dunkerque közötti szakasz:






  — | az Aire Neufossé csatornapart védelme (1. és 2. szakasz) 2026 decemberéig, valamint a Fontinettes csatornaszakasz vonatkozásában partvédelem és a vízvonal rehabilitációja 2023 decemberéig; |
| --- | --- | --- |

4.

a Bauvin és Dunkerque közötti szakasz:

—

az Aire Neufossé csatornapart védelme (1. és 2. szakasz) 2026 decemberéig, valamint a Fontinettes csatornaszakasz vonatkozásában partvédelem és a vízvonal rehabilitációja 2023 decemberéig;

| — | a fontinettes-i zsilip modernizációja és rehabilitációja 2019 decemberéig; |
| --- | --- |

—

a fontinettes-i zsilip modernizációja és rehabilitációja 2019 decemberéig;

| f) | Condé–Pommerœul csatorna: újramegnyitás Va. ECMT-osztályú vízi útként 2022 decemberéig; |
| --- | --- |

f)

Condé–Pommerœul csatorna: újramegnyitás Va. ECMT-osztályú vízi útként 2022 decemberéig;

| g) | vallon gerinc Pommerœul és Namur között: Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztés 2028 decemberéig;






  1. | Pommerœul és Seneffe között: Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztés, beleértve a Nimy–Blaton–Péronnes csatorna módosítását és az obourgi zsilip megkettőzését, a tanulmányok véglegesítése tekintetében 2022 decemberéig, illetve a munkálatok befejezése tekintetében 2027 decemberéig; |
| --- | --- | --- |

g)

vallon gerinc Pommerœul és Namur között: Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztés 2028 decemberéig;

1.

Pommerœul és Seneffe között: Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztés, beleértve a Nimy–Blaton–Péronnes csatorna módosítását és az obourgi zsilip megkettőzését, a tanulmányok véglegesítése tekintetében 2022 decemberéig, illetve a munkálatok befejezése tekintetében 2027 decemberéig;

| 2. | Seneffe és Charleroi között: Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztés és a zsilipek megkettőzése (Marchienne, Gosselies és Viesville) az előkészítő munkálatok tekintetében 2022 decemberéig, illetve a munkálatok befejezése tekintetében 2027 decemberéig; |
| --- | --- |

2.

Seneffe és Charleroi között: Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztés és a zsilipek megkettőzése (Marchienne, Gosselies és Viesville) az előkészítő munkálatok tekintetében 2022 decemberéig, illetve a munkálatok befejezése tekintetében 2027 decemberéig;

| 3. | Charleroi és Namur között:






  — | az auvelais-i zsilip módosítása 2022 decemberéig; |
| --- | --- | --- |

3.

Charleroi és Namur között:

—

az auvelais-i zsilip módosítása 2022 decemberéig;

| — | az átkelési lehetőségek javítása, a tanulmányok véglegesítése tekintetében 2022 decemberéig, illetve a munkálatok befejezése tekintetében 2028-ig; |
| --- | --- |

—

az átkelési lehetőségek javítása, a tanulmányok véglegesítése tekintetében 2022 decemberéig, illetve a munkálatok befejezése tekintetében 2028-ig;

| h) | a Schelde felső folyása:






  1. | a vallon régióban (Belgium):






  — | Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztés, beleértve a tournai-i átkelő módosítását (egyirányú, Va. osztály), valamint a Pont des Trous és a Pont-à-Pont módosítását 2022 decemberéig; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

a Schelde felső folyása:

1.

a vallon régióban (Belgium):

—

Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztés, beleértve a tournai-i átkelő módosítását (egyirányú, Va. osztály), valamint a Pont des Trous és a Pont-à-Pont módosítását 2022 decemberéig;

| — | kapacitásbővítés és a zsilipek biztosítása a hérinnes-i és a kaini zsilip módosításával, a tanulmányok véglegesítése tekintetében 2023 decemberéig, illetve a munkálatok befejezése tekintetében 2030 decemberéig; |
| --- | --- |

—

kapacitásbővítés és a zsilipek biztosítása a hérinnes-i és a kaini zsilip módosításával, a tanulmányok véglegesítése tekintetében 2023 decemberéig, illetve a munkálatok befejezése tekintetében 2030 decemberéig;

| 2. | a flamand régióban (Belgium): a zsilipek Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztésére vonatkozó tanulmányok véglegesítése 2022 decemberéig, valamint műszaki és pénzügyi végrehajtási terv elkészítése 2023 decemberéig; |
| --- | --- |

2.

a flamand régióban (Belgium): a zsilipek Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztésére vonatkozó tanulmányok véglegesítése 2022 decemberéig, valamint műszaki és pénzügyi végrehajtási terv elkészítése 2023 decemberéig;

| i) | Lys: Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztés (egyirányú) és Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztés (kétirányú), lehetővé téve a háromszintes konténerhajók elhaladását, 2027 decemberéig, beleértve az alábbiakat:






  1. | a flamand régióban (Belgium) Gent és Wervik között:






  — | valamennyi zsilip módosítása Vb. ECMT-osztályúra, beleértve a St-Baafs-Vijve-i és harelbeke-i zsilipet, 2021 decemberéig; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Lys: Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztés (egyirányú) és Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztés (kétirányú), lehetővé téve a háromszintes konténerhajók elhaladását, 2027 decemberéig, beleértve az alábbiakat:

1.

a flamand régióban (Belgium) Gent és Wervik között:

—

valamennyi zsilip módosítása Vb. ECMT-osztályúra, beleértve a St-Baafs-Vijve-i és harelbeke-i zsilipet, 2021 decemberéig;

| — | Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztés, beleértve a hidak megemelését, lehetővé téve a háromszintes konténerhajók elhaladását, 2022 decemberéig a Lys terelő csatorna vonatkozásában, illetve a többi szakaszon 2027 decemberéig; |
| --- | --- |

—

Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztés, beleértve a hidak megemelését, lehetővé téve a háromszintes konténerhajók elhaladását, 2022 decemberéig a Lys terelő csatorna vonatkozásában, illetve a többi szakaszon 2027 decemberéig;

| 2. | a vallon régióban (Belgium) Comines településen: Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztés, beleértve a comines-i átkelőt 2027 decemberéig, valamint a hajózás biztosítása, különösen a comines-i duzzasztógát cseréjével 2030 decemberéig; |
| --- | --- |

2.

a vallon régióban (Belgium) Comines településen: Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztés, beleértve a comines-i átkelőt 2027 decemberéig, valamint a hajózás biztosítása, különösen a comines-i duzzasztógát cseréjével 2030 decemberéig;

| 3. | Franciaországban Deûlémont és Comines között: Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztés 2024 decemberéig; |
| --- | --- |

3.

Franciaországban Deûlémont és Comines között: Vb. ECMT-osztályúra történő fejlesztés 2024 decemberéig;

| j) | kapcsolódó hálózat Flandriában:






  1. | a közvetlenül a Szajna–Schelde fő szakaszhoz kapcsolódó flamand belvízi útvonalszakaszok fejlesztésére vonatkozó tanulmányok 2022 decemberéig:






  — | a Zeebrugge (Gent–Bruges csatorna) és Antwerpen (Upper-Seascheldt) tengeri kikötővel való összeköttetés Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztése, lehetővé téve a háromszintes konténerhajók elhaladását; |
| --- | --- | --- | --- |

j)

kapcsolódó hálózat Flandriában:

1.

a közvetlenül a Szajna–Schelde fő szakaszhoz kapcsolódó flamand belvízi útvonalszakaszok fejlesztésére vonatkozó tanulmányok 2022 decemberéig:

—

a Zeebrugge (Gent–Bruges csatorna) és Antwerpen (Upper-Seascheldt) tengeri kikötővel való összeköttetés Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztése, lehetővé téve a háromszintes konténerhajók elhaladását;

| — | a Roeselare–Lys- és a Bossuit–Kortrijk-csatorna Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztése; |
| --- | --- |

—

a Roeselare–Lys- és a Bossuit–Kortrijk-csatorna Va. ECMT-osztályúra történő fejlesztése;

| 2. | a fenti szakaszokon szükséges fejlesztés tekintetében műszaki és pénzügyi végrehajtási terv készítése, beleértve a kiemelt területek részletes értékelését, 2023 decemberéig; |
| --- | --- |

2.

a fenti szakaszokon szükséges fejlesztés tekintetében műszaki és pénzügyi végrehajtási terv készítése, beleértve a kiemelt területek részletes értékelését, 2023 decemberéig;

| k) | Seneffe–Antwerpen, a flamand és vallon szakaszon: tanulmányok, különösen a IV. ECMT-osztályúra történő fejlesztés tekintetében 2022 decemberéig, valamint a szükséges fejlesztésre vonatkozó műszaki és pénzügyi végrehajtási terv elkészítése 2023 decemberéig; |
| --- | --- |

k)

Seneffe–Antwerpen, a flamand és vallon szakaszon: tanulmányok, különösen a IV. ECMT-osztályúra történő fejlesztés tekintetében 2022 decemberéig, valamint a szükséges fejlesztésre vonatkozó műszaki és pénzügyi végrehajtási terv elkészítése 2023 decemberéig;

| l) | általános intézkedések:






  1. | a különböző felekkel összehangolt szakpolitikai keretek kidolgozása az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája teljeskörű alkalmazásának előmozdítása érdekében a Szajna–Schelde hálózat teljes területén a Belgium és Franciaország által a 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) összefüggésében benyújtott nemzeti szakpolitikai kereteknek megfelelően, 2022 decemberéig, fokozatosan végrehajtva 2030 decemberéig; |
| --- | --- | --- |

l)

általános intézkedések:

1.

a különböző felekkel összehangolt szakpolitikai keretek kidolgozása az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája teljeskörű alkalmazásának előmozdítása érdekében a Szajna–Schelde hálózat teljes területén a Belgium és Franciaország által a 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) összefüggésében benyújtott nemzeti szakpolitikai kereteknek megfelelően, 2022 decemberéig, fokozatosan végrehajtva 2030 decemberéig;

2

| 2. | integrált és hatékony, határokon átnyúló közlekedés- és fuvarozásirányítási szolgáltatások biztosítása a Szajna–Schelde hálózat teljes területén, beleértve a folyami információs szolgáltatások teljeskörű biztosítását a 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (3) megfelelően, 2028 decemberéig; |
| --- | --- |

2.

integrált és hatékony, határokon átnyúló közlekedés- és fuvarozásirányítási szolgáltatások biztosítása a Szajna–Schelde hálózat teljes területén, beleértve a folyami információs szolgáltatások teljeskörű biztosítását a 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (3) megfelelően, 2028 decemberéig;

3

| 3. | multimodális logisztikai platformok kialakítása a Szajna–Schelde hálózatban 2028 decemberéig. |
| --- | --- |

3.

multimodális logisztikai platformok kialakítása a Szajna–Schelde hálózatban 2028 decemberéig.

3. cikk

Irányítás

(1)   Az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó európai koordinátora és az Európai Bizottság egy képviselője meghívást kap, hogy megfigyelőként részt vegyen a Société du canal Seine-Nord Europe felügyelőbizottságának (conseil de surveillance) ülésein.

(2)   A 2. cikkben említett intézkedések terén elért előrehaladás rendszeres megbeszélés tárgyát képezi a Szajna–Schelde projekt végrehajtásának előkészítésével foglalkozó kormányközi bizottság, valamint a Szajna–Schelde európai gazdasági egyesülés keretében. Az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó európai koordinátora és a Bizottság egy képviselője meghívást kap, hogy megfigyelőként részt vegyen a kormányközi bizottság ülésein legalább félévente, illetve a Szajna–Schelde európai gazdasági egyesülés ülésein legalább évente háromszor.

4. cikk

Jelentéstétel

Belgium és Franciaország évente legalább egyszer jelentést tesz a Bizottságnak és az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó európai koordinátorának a 2. cikkben említett intézkedések végrehajtása terén elért előrehaladásról, továbbá – a késedelem okainak és a megtett korrekciós intézkedéseknek a megjelölésével – értesíti a Bizottságot bármilyen esetleges késedelemről. Az említett tagállamok erre a célra adott esetben az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz szerinti támogatási megállapodások keretében benyújtandó éves helyzetjelentések tartalmát is felhasználhatják.

5. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb 2023. december 31-ig – Belgium és Franciaország kérésére, illetve saját kezdeményezésre, az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó európai koordinátorának közreműködésével – elvégzi a 2. cikkben említett intézkedések és ütemterv felülvizsgálatát.

6. cikk

Ennek a határozatnak a Belga Királyság és a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 27-én.

a Bizottság részéről

Violeta BULC

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 348., 2013.12.20., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/94/EU irányelve (2014. október 22.) az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/44/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) (HL L 255., 2005.9.30., 152. o.).

3

---

| 2019.7.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/67

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1119 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. június 28.)

a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a belső égésű motorral felszerelt és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművekben a fénykibocsátó diódákkal működő hatékony külső járművilágításnak a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként történő jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2018. szeptember 6-án a Toyota Motor Europe NV/SA, az Opel Automobile GmbH – PSA, az FCA Italy S.p.A., az Automobiles Citroën, az Automobiles Peugeot, a PSA Automobiles SA, az Audi AG, a Ford Werke GmbH, a Jaguar Land Rover, a Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, a Škoda Auto a.s., a BMW AG, a Renault SA, a Honda Motor Europe Ltd, a Volkswagen AG és a Volkswagen AG Nutzfahrzeuge (a továbbiakban: kérelmezők) közös kérelmet nyújtottak be a belső égésű motorral felszerelt és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművekben a fénykibocsátó diódákkal működő hatékony külső járművilágítás (hatékony LED-világítás) innovatív technológiaként való jóváhagyása iránt. A Bizottság a 443/2009/EK rendelet 12. cikke és a 725/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján értékelte a kérelmet. |
| --- | --- |

(1)

2018. szeptember 6-án a Toyota Motor Europe NV/SA, az Opel Automobile GmbH – PSA, az FCA Italy S.p.A., az Automobiles Citroën, az Automobiles Peugeot, a PSA Automobiles SA, az Audi AG, a Ford Werke GmbH, a Jaguar Land Rover, a Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, a Škoda Auto a.s., a BMW AG, a Renault SA, a Honda Motor Europe Ltd, a Volkswagen AG és a Volkswagen AG Nutzfahrzeuge (a továbbiakban: kérelmezők) közös kérelmet nyújtottak be a belső égésű motorral felszerelt és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművekben a fénykibocsátó diódákkal működő hatékony külső járművilágítás (hatékony LED-világítás) innovatív technológiaként való jóváhagyása iránt. A Bizottság a 443/2009/EK rendelet 12. cikke és a 725/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján értékelte a kérelmet.

| (2) | A hatékony LED-világítás fénykibocsátó diódákat használó olyan világítási modul, amely a hagyományos halogénlámpáknál kevesebb energiát fogyaszt. |
| --- | --- |

(2)

A hatékony LED-világítás fénykibocsátó diódákat használó olyan világítási modul, amely a hagyományos halogénlámpáknál kevesebb energiát fogyaszt.

| (3) | A kérelem értékelésére a 443/2009/EK rendelet 12. cikke, a 725/2011/EU végrehajtási rendelet, valamint az innovatív technológiák jóváhagyásának a 443/2009/EK rendelet alapján történő kérelmezésére vonatkozó technikai iránymutatás (a továbbiakban: a technikai iránymutatás 2018. júliusi változata) alapján került sor. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem értékelésére a 443/2009/EK rendelet 12. cikke, a 725/2011/EU végrehajtási rendelet, valamint az innovatív technológiák jóváhagyásának a 443/2009/EK rendelet alapján történő kérelmezésére vonatkozó technikai iránymutatás (a továbbiakban: a technikai iránymutatás 2018. júliusi változata) alapján került sor.

| (4) | A kérelem az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben (3) meghatározott, a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárás (WLTP) alapján értékelt CO2-megtakarításra hivatkozik. |
| --- | --- |

(4)

A kérelem az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben (3) meghatározott, a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárás (WLTP) alapján értékelt CO2-megtakarításra hivatkozik.

| (5) | A Bizottság 2014/128/EU (4), (EU) 2015/206 (5), (EU) 2016/160 (6), (EU) 2016/587 (7) és (EU) 2016/1721 (8) végrehajtási határozatai értelmében már jóváhagyásra került hatékony LED-világítás, mint a 692/2008/EK bizottsági rendelet (9) szerinti új európai menetciklus (NEDC) alapján a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére alkalmas innovatív technológia. Az említett határozatokkal kapcsolatos tapasztalatok és a jelenlegi kérelem alapján kielégítő és meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre arról, hogy a hatékony LED-világítás, amely egy vagy több hatékony LED-lámpa, például tompított fényszóró, távolsági fényszóró, első helyzetjelző lámpa, első ködlámpa, hátsó ködlámpa, első irányjelző lámpa, hátsó irányjelző lámpa, rendszámtábla-megvilágítás valamint tolatólámpa megfelelő kombinációja, megfelel a 443/2009/EK rendelet 12. cikkében és a 725/2011/EU végrehajtási rendeletben említett jogosultsági feltételeknek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2014/128/EU (4), (EU) 2015/206 (5), (EU) 2016/160 (6), (EU) 2016/587 (7) és (EU) 2016/1721 (8) végrehajtási határozatai értelmében már jóváhagyásra került hatékony LED-világítás, mint a 692/2008/EK bizottsági rendelet (9) szerinti új európai menetciklus (NEDC) alapján a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére alkalmas innovatív technológia. Az említett határozatokkal kapcsolatos tapasztalatok és a jelenlegi kérelem alapján kielégítő és meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre arról, hogy a hatékony LED-világítás, amely egy vagy több hatékony LED-lámpa, például tompított fényszóró, távolsági fényszóró, első helyzetjelző lámpa, első ködlámpa, hátsó ködlámpa, első irányjelző lámpa, hátsó irányjelző lámpa, rendszámtábla-megvilágítás valamint tolatólámpa megfelelő kombinációja, megfelel a 443/2009/EK rendelet 12. cikkében és a 725/2011/EU végrehajtási rendeletben említett jogosultsági feltételeknek.

| (6) | A WLTP-vizsgálattal részben bizonyítható a hatékony LED-világítás alkalmazásából eredő CO2-megtakarítás. A kérelmezők azonban olyan vizsgálati módszert mutattak be, amellyel a részleges lefedettség figyelembevétele mellett is megismételhető, ellenőrizhető és összehasonlítható eredményekkel bizonyítható, hogy legalább 0,5 g CO2/km kibocsátáscsökktenés érhető el. |
| --- | --- |

(6)

A WLTP-vizsgálattal részben bizonyítható a hatékony LED-világítás alkalmazásából eredő CO2-megtakarítás. A kérelmezők azonban olyan vizsgálati módszert mutattak be, amellyel a részleges lefedettség figyelembevétele mellett is megismételhető, ellenőrizhető és összehasonlítható eredményekkel bizonyítható, hogy legalább 0,5 g CO2/km kibocsátáscsökktenés érhető el.

| (7) | A folyamatosság biztosítása érdekében, különös tekintettel a NEDC szerintiről a WLTP szerinti CO2-kibocsátási tesztre való átállásra, helyénvaló továbbra is a halogénvilágítást használni viszonyítási alapként, a 2014/128/EU, az (EU) 2015/206, az (EU) 2016/160, az (EU) 2016/587 és az (EU) 2016/1721 végrehajtási határozatban előírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(7)

A folyamatosság biztosítása érdekében, különös tekintettel a NEDC szerintiről a WLTP szerinti CO2-kibocsátási tesztre való átállásra, helyénvaló továbbra is a halogénvilágítást használni viszonyítási alapként, a 2014/128/EU, az (EU) 2015/206, az (EU) 2016/160, az (EU) 2016/587 és az (EU) 2016/1721 végrehajtási határozatban előírtaknak megfelelően.

| (8) | A gyártók számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a belső égésű motorral felszerelt és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművekben a hatékony LED-világítás használata révén elért CO2-csökkentés minősítése érdekében a típusjóváhagyást végző hatósághoz forduljanak. E célból a gyártónak csatolnia kell a tanúsítás iránti kérelemhez egy független ellenőrző szerv által készített ellenőrzési jelentést, amely megerősíti a minősítendő CO2-csökkentés mértékét és valamennyi vonatkozó feltétel teljesülését. |
| --- | --- |

(8)

A gyártók számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a belső égésű motorral felszerelt és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművekben a hatékony LED-világítás használata révén elért CO2-csökkentés minősítése érdekében a típusjóváhagyást végző hatósághoz forduljanak. E célból a gyártónak csatolnia kell a tanúsítás iránti kérelemhez egy független ellenőrző szerv által készített ellenőrzési jelentést, amely megerősíti a minősítendő CO2-csökkentés mértékét és valamennyi vonatkozó feltétel teljesülését.

| (9) | Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság úgy találja, hogy a LED-világítás nem felel meg a minősítési feltételeknek, a kérelmet el kell utasítania. |
| --- | --- |

(9)

Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság úgy találja, hogy a LED-világítás nem felel meg a minősítési feltételeknek, a kérelmet el kell utasítania.

| (10) | Az új járművekben a hatékony LED-világítás használatának terjedése érdekében a gyártók számára biztosítani kell annak a lehetőségét is, hogy egy kérelem révén több hatékony LED-világítás CO2-kibocsátáscsökkentéséről is minősítést szerezzenek. E lehetőség használata esetére helyénvaló ugyanakkor egy olyan mechanizmust alkalmazni, amely csak a leghatékonyabb LED-világítások alkalmazását ösztönzi. |
| --- | --- |

(10)

Az új járművekben a hatékony LED-világítás használatának terjedése érdekében a gyártók számára biztosítani kell annak a lehetőségét is, hogy egy kérelem révén több hatékony LED-világítás CO2-kibocsátáscsökkentéséről is minősítést szerezzenek. E lehetőség használata esetére helyénvaló ugyanakkor egy olyan mechanizmust alkalmazni, amely csak a leghatékonyabb LED-világítások alkalmazását ösztönzi.

| (11) | Az e határozatnak megfelelően minősített CO2-csökkentéseket a 2021. naptári évtől figyelembe kell venni a gyártók átlagos fajlagos CO2-kibocsátásának kiszámítása céljából. |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatnak megfelelően minősített CO2-csökkentéseket a 2021. naptári évtől figyelembe kell venni a gyártók átlagos fajlagos CO2-kibocsátásának kiszámítása céljából.

| (12) | A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) I., VIII. és IX. melléklete szerinti típus-jóváhagyási dokumentációkban feltüntetendő általános ökoinnovációs kód meghatározása céljából meg kell állapítani a belső égésű motorral felszerelt és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművekben alkalmazott hatékony LED-világítás innovatív technológiához tartozó egyedi kódot, |
| --- | --- |

(12)

A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) I., VIII. és IX. melléklete szerinti típus-jóváhagyási dokumentációkban feltüntetendő általános ökoinnovációs kód meghatározása céljából meg kell állapítani a belső égésű motorral felszerelt és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművekben alkalmazott hatékony LED-világítás innovatív technológiához tartozó egyedi kódot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Jóváhagyás

A hatékony fénykibocsátó diódákkal (LED) működő világítási technológia jóváhagyásra kerül a belső égésű motorral felszerelt és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos személygépkocsikban külső megvilágítás céljára használható, a 443/2009/EK rendelet 12. cikke értelmében vett innovatív technológiaként.

2. cikk

Fogalommeghatározás

E határozat alkalmazásában a hatékony LED-világítás olyan fénykibocsátó diódákat (LED) használó világítási modul, amelyet járművek külső világítására használnak, és amely a hagyományos halogénlámpáknál kevesebb energiát fogyaszt.

3. cikk

A CO2-csökkentés minősítése iránti kérelem

(1)   Bármely gyártó kérheti az egy vagy több hatékony külső LED-lámpa használatával elérhető CO2-csökkentés minősítését az M1 kategóriájú, belső égésű motorral felszerelt és nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművek esetében. A hatékony LED-világítás az alábbi LED-lámpák egyikét vagy valamely kombinációját jelenti:

| a) | tompított fényszóró (beleértve az adaptív fényszórórendszert); |
| --- | --- |

a)

tompított fényszóró (beleértve az adaptív fényszórórendszert);

| b) | távolsági fényszóró; |
| --- | --- |

b)

távolsági fényszóró;

| c) | első helyzetjelző lámpa; |
| --- | --- |

c)

első helyzetjelző lámpa;

| d) | első ködlámpa; |
| --- | --- |

d)

első ködlámpa;

| e) | hátsó ködlámpa; |
| --- | --- |

e)

hátsó ködlámpa;

| f) | első irányjelző lámpa; |
| --- | --- |

f)

első irányjelző lámpa;

| g) | hátsó irányjelző lámpa; |
| --- | --- |

g)

hátsó irányjelző lámpa;

| h) | rendszámtábla-megvilágító lámpa; |
| --- | --- |

h)

rendszámtábla-megvilágító lámpa;

| i) | tolatólámpa; |
| --- | --- |

i)

tolatólámpa;

| j) | kanyarodási lámpa; |
| --- | --- |

j)

kanyarodási lámpa;

| k) | statikus kanyarkövető lámpa. |
| --- | --- |

k)

statikus kanyarkövető lámpa.

A hatékony LED-világítást alkotó LED-lámpa, illetve LED-lámpák kombinációja az e határozat mellékletében meghatározott vizsgálati módszer szerint legalább a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott CO2-kibocsátáscsökkentést eredményezi.

(2)   A hatékony LED-világítás által elérhető kibocsátáscsökkentés minősítésére irányuló kérelemhez mellékelni kell egy független ellenőrzési jelentést, amely megerősíti, hogy az (1) bekezdésben előírt feltételek teljesülnek.

(3)   Ha a típusjóváhagyó hatóság úgy ítéli meg, hogy az (1) bekezdésben foglalt feltételek nem teljesülnek, elutasítja a minősítés iránti kérelmet.

4. cikk

A CO2-kibocsátáscsökkentés minősítése

(1)   A 3. cikk (1) bekezdésében említett hatékony LED-világítás alkalmazásából eredő CO2-kibocsátáscsökkentést a mellékletben előírt módszerrel kell meghatározni.

(2)   Ha egy gyártó egy járműkivitelt tekintve több – a 3. cikk (1) bekezdése szerinti – hatékony LED-lámpa tekintetében kéri a CO2-kibocsátáscsökkentés minősítését, a típusjóváhagyó hatóság meghatározza, hogy a vizsgált hatékony LED-lámpák közül melyik biztosítja a legkisebb CO2-megtakarítást, és a legalacsonyabb értéket jegyzi be a megfelelő típus-jóváhagyási dokumentációba. Ezt az értéket a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban fel kell tüntetni a megfelelőségi nyilatkozatban.

(3)   A típusjóváhagyó hatóság megőrzi az ellenőrzési jelentést és a kibocsátáscsökkentés megállapításának alapjául szolgáló vizsgálati eredményeket, és ezeket az információkat kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátja.

5. cikk

Ökoinnovációs kód

Ha a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerint e határozatra történik hivatkozás, a típusjóváhagyási dokumentációban a 28. sz. ökoinnovációs kódot kell megadni.

A 2021. naptári évtől egy gyártó átlagos fajlagos kibocsátásának kiszámítása céljából figyelembe lehet venni az adott ökoinnovációs kód alapján elszámolt CO2-megtakarításokat.

2

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2019. június 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 140., 2009.6.5., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 725/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 25.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák jóváhagyási és minősítési eljárásának megállapításáról (HL L 194., 2011.7.26., 19. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/1151 rendelete (2017. június 1.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 175., 2017.7.7., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2014/128/EU végrehajtási határozata (2014. március 10.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a tompított fényt kibocsátó „E-Light” világítódióda-modul mint a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológia jóváhagyásáról (HL L 70., 2014.3.11., 30. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2015/206 végrehajtási határozata (2015. február 9.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a Daimler AG világítódióda-modullal működő hatékony külső világításának mint a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiának a jóváhagyásáról (HL L 33., 2015.2.10., 52. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2016/160 végrehajtási határozata (2016. február 5.) a Toyota Motor Europe fénykibocsátó diódákkal működő hatékony külső világításának a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként, a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő jóváhagyásáról (HL L 31., 2016.2.6., 70. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2016/587 végrehajtási határozata (2016. április 14.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a fénykibocsátó diódákkal működő hatékony külső járművilágításnak a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként történő jóváhagyásáról (HL L 101., 2016.4.16., 17. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2016/1721 végrehajtási határozata (2016. szeptember 26.) a Toyota nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművekben való használatra szánt, fénykibocsátó diódákkal működő hatékony külső világításának a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként, a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő jóváhagyásáról (HL L 259., 2016.9.27., 71. o.).

8

(9)  A Bizottság 692/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanács rendelet módosításáról és végrehajtásáról (HL L 199., 2008.7.28., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról („keretirányelv”) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

10

---

MELLÉKLET

A könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárás alapján a hatékony LED-világítás révén elérhető CO2-csökkentés meghatározásához használt módszer

1.   BEVEZETÉS

Az M1 kategóriájú, belső égésű motorral felszerelt, illetve nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművek esetében a járművek külső LED-lámpáinak megfelelő kombinációjából álló hatékony LED-világítás révén elérhető CO2-kibocsátáscsökkentés meghatározása érdekében meg kell határozni a következőket:

| (1) | a vizsgálati körülmények; |
| --- | --- |

(1)

a vizsgálati körülmények;

| (2) | a vizsgálóberendezés; |
| --- | --- |

(2)

a vizsgálóberendezés;

| (3) | az energiamegtakarítás meghatározására szolgáló eljárás; |
| --- | --- |

(3)

az energiamegtakarítás meghatározására szolgáló eljárás;

| (4) | a CO2-kibocsátáscsökkentés meghatározására szolgáló eljárás; |
| --- | --- |

(4)

a CO2-kibocsátáscsökkentés meghatározására szolgáló eljárás;

| (5) | a CO2-kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos bizonytalanságok meghatározására szolgáló eljárás. |
| --- | --- |

(5)

a CO2-kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos bizonytalanságok meghatározására szolgáló eljárás.

2.   SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK

Latin betűs szimbólumok

| AFS | – | adaptív fényszórórendszer |
| --- | --- | --- |
| B | – | viszonyítási alap |
| CO2 | – | szén-dioxid |
| | – | CO2-kibocsátáscsökkentés [g CO2/km] |
| C | – | az adaptív fényszórórendszer osztályainak száma |
| CF | – | átváltási tényező (l/100 km) - (g CO2/km) [gCO2/l] |
| EI | – | ökoinnovatív |
| HEV | – | hibrid elektromos jármű |
| | – | CO2 korrekciós tényező

  az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 8. almelléklete 2. függelékének meghatározása szerint |
| | – | a




  T-értékeinek átlaga |
| m | – | a csomagot alkotó hatékony külső LED-lámpák száma |
| MT | – | alsó küszöbérték [g CO2/km] |
| n | – | a mintán végzett mérések száma |
| NOVC | – | nem külső feltöltés |
| P | – | a jármű világítóberendezéseinek energiafogyasztása [W] |
| | – | a megfelelő i lámpa energiafogyasztása a viszonyítási alapul vett járműben [W] |
| | – | a megfelelő n minta energiafogyasztása az egyes járműosztályokban [W] |
| | – | az egyes járműosztályok energiafogyasztása (az n mérések átlaga) [W] |
| | – | a tompított fényű AFS energiafogyasztása [W] |
| | – | a jármű megfelelő világítóberendezéseinek átlagos energiafogyasztása ökoinnovatív járműben [W] |
| ΔPi | – | az egyes hatékony külső LED-lámpák energiamegtakarítása [W] |
| | – | a teljes CO2-kibocsátáscsökkentés szórása [g CO2/km] |
| | – | a




  szórása |
| | – | a




  T-értékeiből számított átlag szórása |
| | – | az egyes járműosztályok átlagos energiafogyasztásának szórása [W] |
| | – | a LED-lámpa energiafogyasztásának szórása ökoinnovatív járműben [W] |
| | – | a LED-lámpa átlagos energiafogyasztásának szórása ökoinnovatív járműben [W] |
| | – | a tompított fényű AFS átlagos energiafogyasztásának bizonytalansága vagy szórása [W] |
| T | – | a gyártó által a

  extrapolációja érdekében végzett mérések száma |
| t | – | a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárás (WLTC) vezetési időtartama, azaz 1 800 s [s] |
| UF | – | a jármű világítóberendezésének a 6. táblázatban meghatározott használati tényezője [-] |
| v | – | átlagos vezetési sebesség a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárás (WLTC) során [km/h] |
| VPe | – | tényleges energiafogyasztás [l/kWh] |
| share
  c | – | az egyes járműosztályokban a sebességtartományonkénti időre vonatkozó százalékarány |
| | – | a számított CO2-kibocsátáscsökkentés érzékenysége a LED-lámpa energiafogyasztására |
| | – | a számított CO2-kibocsátáscsökkentés érzékenysége a CO2 korrekciós tényezőre |
| ηA | – | a generátor hatékonysága [-] |
| ηDCDC | – | az egyenáramú áramátalakító hatékonysága [-] |

AFS

–

adaptív fényszórórendszer

B

–

viszonyítási alap

CO2

–

szén-dioxid

Formula

–

CO2-kibocsátáscsökkentés [g CO2/km]

C

–

az adaptív fényszórórendszer osztályainak száma

CF

–

átváltási tényező (l/100 km) - (g CO2/km) [gCO2/l]

EI

–

ökoinnovatív

HEV

–

hibrid elektromos jármű

Formula

–

CO2 korrekciós tényező
  Formula
  az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 8. almelléklete 2. függelékének meghatározása szerint

Formula

–

a
  Formula


  Formula
  T-értékeinek átlaga

m

–

a csomagot alkotó hatékony külső LED-lámpák száma

MT

–

alsó küszöbérték [g CO2/km]

n

–

a mintán végzett mérések száma

NOVC

–

nem külső feltöltés

P

–

a jármű világítóberendezéseinek energiafogyasztása [W]

Formula

–

a megfelelő i lámpa energiafogyasztása a viszonyítási alapul vett járműben [W]

Formula

–

a megfelelő n minta energiafogyasztása az egyes járműosztályokban [W]

Formula

–

az egyes járműosztályok energiafogyasztása (az n mérések átlaga) [W]

Formula

–

a tompított fényű AFS energiafogyasztása [W]

Formula

–

a jármű megfelelő világítóberendezéseinek átlagos energiafogyasztása ökoinnovatív járműben [W]

ΔPi

–

az egyes hatékony külső LED-lámpák energiamegtakarítása [W]

Formula

–

a teljes CO2-kibocsátáscsökkentés szórása [g CO2/km]

Formula

–

a
  Formula


  Formula
  szórása

Formula

–

a
  Formula


  Formula
  T-értékeiből számított átlag szórása

Formula

–

az egyes járműosztályok átlagos energiafogyasztásának szórása [W]

Formula

–

a LED-lámpa energiafogyasztásának szórása ökoinnovatív járműben [W]

Formula

–

a LED-lámpa átlagos energiafogyasztásának szórása ökoinnovatív járműben [W]

Formula

–

a tompított fényű AFS átlagos energiafogyasztásának bizonytalansága vagy szórása [W]

T

–

a gyártó által a
  Formula
  extrapolációja érdekében végzett mérések száma

t

–

a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárás (WLTC) vezetési időtartama, azaz 1 800 s [s]

UF

–

a jármű világítóberendezésének a 6. táblázatban meghatározott használati tényezője [-]

v

–

átlagos vezetési sebesség a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárás (WLTC) során [km/h]

VPe

–

tényleges energiafogyasztás [l/kWh]

share
  c

–

az egyes járműosztályokban a sebességtartományonkénti időre vonatkozó százalékarány

Image 1

–

a számított CO2-kibocsátáscsökkentés érzékenysége a LED-lámpa energiafogyasztására

Image 2

–

a számított CO2-kibocsátáscsökkentés érzékenysége a CO2 korrekciós tényezőre

ηA

–

a generátor hatékonysága [-]

ηDCDC

–

az egyenáramú áramátalakító hatékonysága [-]

Alsó indexek

A (c) index az adaptív fényszórórendszer osztályainak számára vonatkozik.

Az (i) index a jármű világítóberendezéseire utal.

A (j) index a mintán végzett mérésekre utal.

A (t) index a T-mérések számára vonatkozik.

3.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

A vizsgálati feltételek megfelelnek az ENSZ EGB 4. (1), 6. (2), 7. (3), 19. (4), 23. (5), 38. (6), 48. (7), 100. (8), 112. (9), 119. (10) és 123. (11) sz. előírásaiban foglaltaknak. Az energiafogyasztás meghatározását az ENSZ EGB 112. számú előírásának 6.1.4. szakaszával, valamint 10. mellékletének 3.2.1. és 3.2.2. szakaszával összhangban kell végezni.

Az ENSZ EGB 123. sz. előírása szerinti „C”, „E”, „V” vagy „W” osztályok közül legalább kettő alá tartozó adaptív fényszórórendszer (AFS) esetén, ha a műszaki szolgálattal nem állapodnak meg arról, hogy a „C” osztály a reprezentatív/átlagos LED-es fényerősség, akkor a fogyasztásmérést a 123. számú ENSZ EGB-előírás szerinti egyes osztályok fényerőssége (Pc) alapján kell elvégezni. Ha a LED reprezentatív/átlagos fényerőssége a „C” osztályba tartozik, a fogyasztásmérést ugyanúgy kell elvégezni, mint a kombinációban szereplő bármely más külső LED-lámpa esetében.

Vizsgálóberendezés

A következő berendezést kell használni az alábbi ábrán bemutatottak szerint:

| — | egy tápegység (pl. változó feszültségű áramforrás); |
| --- | --- |

—

egy tápegység (pl. változó feszültségű áramforrás);

| — | két digitális univerzális mérőműszer, az egyik az egyenáram áramerősségének, a másik a feszültségének a mérésére. Az ábra azt a lehetséges vizsgálati elrendezést mutatja, amikor a tápegységbe integrálva van egy egyenáram-feszültségmérő. |
| --- | --- |

—

két digitális univerzális mérőműszer, az egyik az egyenáram áramerősségének, a másik a feszültségének a mérésére. Az ábra azt a lehetséges vizsgálati elrendezést mutatja, amikor a tápegységbe integrálva van egy egyenáram-feszültségmérő.

Vizsgálati elrendezés

változó feszültségű áramforrás

áramerősség-mérő

LED lámpa

Az energiamegtakarítás mérése és meghatározása

Az energiamegtakarítás mérése és meghatározása

A kombinációban szereplő minden egyes hatékony külső LED-lámpánál el kell végezni az áramerősség-mérést az ábrán látható módon, 13,2 V feszültség mellett. Az elektronikus fényforrás-szabályozóval működő LED-moduloknál a mérést a kérelmező által megadott módon kell elvégezni.

A gyártó kérheti, hogy más feszültségértékeken további áramerősség-méréseket is végezzenek. Ilyen kérés esetén a gyártó átadja a típusjóváhagyó hatóságnak az egyéb mérések szükségességét igazoló dokumentumokat. A más feszültségértékek mindegyikén egymást követően legalább ötször el kell végezni az áramerősség-méréseket. A pontos gyári feszültséget és a mért áramerősséget négy tizedesjegy pontossággal kell kifejezni.

Az energiafogyasztást a gyári feszültség és a mért áramerősség szorzataként kell meghatározni. Minden egyes hatékony külső LED-lámpánál ki kell számítani az átlagos energiafogyasztást (
  Formula
  ). Minden értéket négy tizedesjegy pontossággal kell kifejezni. Amennyiben a LED-lámpák áramellátását léptetőmotor vagy elektronikus vezérlőegység biztosítja, ezen összetevő elektromos terhelését a mérés során figyelmen kívül kell hagyni.

Kiegészítő mérések a tompított fényű adaptív fényszórórendszer (AFS) esetében

Kiegészítő mérések a tompított fényű adaptív fényszórórendszer (AFS) esetében

1. táblázat

1. táblázat

A tompított fényű adaptív fényszórórendszer osztályai

A tompított fényű adaptív fényszórórendszer osztályai

| Osztály | Lásd az ENSZ-EGB 123. sz. előírásának 1.3. pontját és 2. lábjegyzetét. | A LED fényereje (%) | Aktiválási mód (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| C | alapul vett tompított fényszóró (ország) | 100 % | 50 km/h < sebesség < 100 km/h
  vagy ha másik tompított fény nincs aktiválva (V, W, E) |
| V | lakott terület | 85 % | sebesség: < 50 km/h |
| E | autópálya | 110 % | sebesség: > 100 km/h |
| W | kedvezőtlen feltételek | 90 % | első ablaktörlő aktivitás: > 2 min |

Osztály

Lásd az ENSZ-EGB 123. sz. előírásának 1.3. pontját és 2. lábjegyzetét.

A LED fényereje (%)

Aktiválási mód (*1)

*1

C

alapul vett tompított fényszóró (ország)

100 %

50 km/h < sebesség < 100 km/h

vagy ha másik tompított fény nincs aktiválva (V, W, E)

V

lakott terület

85 %

sebesség: < 50 km/h

E

autópálya

110 %

sebesség: > 100 km/h

W

kedvezőtlen feltételek

90 %

első ablaktörlő aktivitás: > 2 min

Amennyiben szükség van az egyes osztályok LED fényereje mellett mért fogyasztásra, a Pc értékek mérése után a tompított fényű AFS energiafogyasztását (
  Formula
  ) a WLTC sebességtartományokban mért értékek súlyozott átlagaként kell kiszámítani az alábbi 1. képlet segítségével.

c

1. képlet

1. képlet

Formula

ahol:

| | az egyes osztályokhoz tartozó energiafogyasztás (az n mérési érték számtani közepe); |
| --- | --- |

Formula
  az egyes osztályokhoz tartozó energiafogyasztás (az n mérési érték számtani közepe);

| | a WLTC ciklus egyes sebességtartományaira jutó idő aránya az egyes osztályokban (a WLTC ciklus utolsó 1 800 másodperce): |
| --- | --- |

Formula
  a WLTC ciklus egyes sebességtartományaira jutó idő aránya az egyes osztályokban (a WLTC ciklus utolsó 1 800 másodperce):

2. táblázat

2. táblázat

| Sebességtartomány | Idő | WLTC_sharec (%) |
| --- | --- | --- |
| < 50 km/h: | 1 058 másodperc | 0,588 (58,8 %) |
| 50–100 km/h | 560 másodperc | 0,311 (31,1 %) |
| > 100 km/h | 182 másodperc | 0,101 (10,1 %) |

Sebességtartomány

Idő

WLTC_sharec (%)

c

< 50 km/h:

1 058 másodperc

0,588 (58,8 %)

50–100 km/h

560 másodperc

0,311 (31,1 %)

> 100 km/h

182 másodperc

0,101 (10,1 %)

Ha a tompított fényű AFS csak 2 osztályba tartozik, amelyek nem fedik le a WLTC összes sebességtartományát (pl. C & V), a „C” osztályú energiafogyasztás súlyozásánál figyelembe kell venni a második osztállyal le nem fedett WLTC időt is (pl. „C” osztály „t” idő = 0,588 + 0,101).

Az egyes hatékony külső LED-lámpák használatából eredő energiamegtakarítást (ΔPi) az alábbi 2. képlet segítségével kell kiszámítani.

i

2. képlet

2. képlet

Formula

ahol a viszonyítási alapként használt megfelelő lámpa energiafogyasztása a 3. táblázatban foglaltaknak megfelelően alakul.

3. táblázat

3. táblázat

A viszonyítási alapként használt világítóberendezések energiafogyasztása

A viszonyítási alapként használt világítóberendezések energiafogyasztása

| A jármű világítóberendezése | Teljes elektromosenergia-fogyasztás (PB)
  [W] |
| --- | --- |
| tompított fényszóró | 137 |
| távolsági fényszóró | 150 |
| első helyzetjelző lámpa | 12 |
| rendszámtábla-megvilágító lámpa | 12 |
| első ködlámpa | 124 |
| hátsó ködlámpa | 26 |
| első irányjelző lámpa | 13 |
| hátsó irányjelző lámpa | 13 |
| tolatólámpa | 52 |
| kanyarodási lámpa | 44 |
| statikus kanyarkövető lámpa | 44 |

A jármű világítóberendezése

Teljes elektromosenergia-fogyasztás (PB)

B

[W]

tompított fényszóró

137

távolsági fényszóró

150

első helyzetjelző lámpa

12

rendszámtábla-megvilágító lámpa

12

első ködlámpa

124

hátsó ködlámpa

26

első irányjelző lámpa

13

hátsó irányjelző lámpa

13

tolatólámpa

52

kanyarodási lámpa

44

statikus kanyarkövető lámpa

44

4.   A CO2-KIBOCSÁTÁSCSÖKKENTÉS ÉS A STATISZTIKAI HIBAHATÁR KISZÁMÍTÁSA

2

4.1.   A CO2-kibocsátáscsökkentés kiszámítása

A CO2

A világításcsomag használatával elért összesített CO2-kibocsátáscsökkentést a jármű erőátviteli rendszerének megfelelően (hagyományos vagy NOVC-HEV) kell kiszámítani.

2

4.1.1.   Hagyományos járművek (csak belső égésű motorral)

Hagyományos járművek (csak belső égésű motorral)

A CO2-kibocsátáscsökkentést az alábbi 3. képlet segítségével kell kiszámítani.

2

3. képlet

3. képlet

Formula

ahol:

v: a WLTC átlagsebessége [km/h], azaz 46,60 km/h

v

ηA
  : a generátor hatékonysága, azaz 0,67

ηA

VPe
  : a 4. táblázatban meghatározott tényleges energiafogyasztás

VPe

4. táblázat

4. táblázat

Tényleges energiafogyasztás

Tényleges energiafogyasztás

| Motortípus | Tényleges energiafogyasztás (VPe)
  [l/kWh] |
| --- | --- |
| benzinüzemű | 0,264 |
| benzinüzemű turbófeltöltős | 0,280 |
| dízelüzemű | 0,220 |

Motortípus

Tényleges energiafogyasztás (VPe)

Pe

[l/kWh]

benzinüzemű

0,264

benzinüzemű turbófeltöltős

0,280

dízelüzemű

0,220

CF: átváltási tényező (l/100 km) – (g CO2/km) [gCO2/l] az 5. táblázatban meghatározottak szerint.

CF

2

2

5. táblázat

5. táblázat

Tüzelőanyag-átváltási tényező

Tüzelőanyag-átváltási tényező

| A tüzelőanyag típusa | Átváltási tényező (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)
  [gCO2/l] |
| --- | --- |
| benzinüzemű | 2 330 |
| dízelüzemű | 2 640 |

A tüzelőanyag típusa

Átváltási tényező (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)

2

[gCO2/l]

2

benzinüzemű

2 330

dízelüzemű

2 640

UFi
  : a jármű világítóberendezéseinek a 6. táblázatban meghatározott használati tényezője [-].

UFi

6. táblázat

6. táblázat

A járművek különböző világítóberendezéseinek használati tényezője

A járművek különböző világítóberendezéseinek használati tényezője

| A jármű világítóberendezése | Használati tényező (UF)
  [-] |
| --- | --- |
| tompított fényszóró | 0,33 |
| távolsági fényszóró | 0,03 |
| első helyzetjelző lámpa | 0,36 |
| rendszámtábla-megvilágító lámpa | 0,36 |
| első ködlámpa | 0,01 |
| hátsó ködlámpa | 0,01 |
| első irányjelző lámpa | 0,15 |
| hátsó irányjelző lámpa | 0,15 |
| tolatólámpa | 0,01 |
| kanyarodási lámpa | 0,076 |
| statikus kanyarkövető lámpa | 0,15 |

A jármű világítóberendezése

Használati tényező (UF)

[-]

tompított fényszóró

0,33

távolsági fényszóró

0,03

első helyzetjelző lámpa

0,36

rendszámtábla-megvilágító lámpa

0,36

első ködlámpa

0,01

hátsó ködlámpa

0,01

első irányjelző lámpa

0,15

hátsó irányjelző lámpa

0,15

tolatólámpa

0,01

kanyarodási lámpa

0,076

statikus kanyarkövető lámpa

0,15

4.1.2.   Hibrid járművek (kizárólag nem külső feltöltésű hibrid hajtású elektromos járművek)

Hibrid járművek (kizárólag nem külső feltöltésű hibrid hajtású elektromos járművek)

A CO2-kibocsátáscsökkentést az alábbi 4. képlet segítségével kell kiszámítani.

2

4. képlet

4. képlet

Formula

Ahol:

ηDCDC

  : az egyenáramú áramátalakító hatásfoka

ηDCDC

Formula

  : az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 8. almellékletének 2. függeléke 2.2. pontjában meghatározott CO2 korrekciós tényező
  Formula
  .

Formula

2

Az egyenáramú áramátalakító hatékonyságát (ηDCDC
  ) a 7. táblázatban megadott megfelelő felépítéssel összhangban kell értékelni.

ηDCDC

7. táblázat

7. táblázat

A járművek különböző világítóberendezéseinek használati tényezője

A járművek különböző világítóberendezéseinek használati tényezője

| # | Felépítés | ηDCDC |
| --- | --- | --- |
| 1 | alacsony feszültségű akkumulátorra párhuzamosan csatlakoztatott lámpák (a lámpákat egyenáramú áramátalakítón keresztül közvetlenül a nagy feszültségű akkumulátor táplálja) | 0,xx |
| 2 | alacsony feszültségű akkumulátorra sorosan kapcsolt lámpák, az alacsony feszültségű akkumulátor sorosan kapcsolódik a nagy feszültségű akkumulátorhoz | 1 |
| 3 | a nagy feszültségű és az alacsony feszültségű akkumulátorok feszültsége (12V, 48V,...) pontosan megegyezik a lámpákéval | 1 |

#

Felépítés

ηDCDC

ηDCDC

1

alacsony feszültségű akkumulátorra párhuzamosan csatlakoztatott lámpák (a lámpákat egyenáramú áramátalakítón keresztül közvetlenül a nagy feszültségű akkumulátor táplálja)

0,xx

2

alacsony feszültségű akkumulátorra sorosan kapcsolt lámpák, az alacsony feszültségű akkumulátor sorosan kapcsolódik a nagy feszültségű akkumulátorhoz

1

3

a nagy feszültségű és az alacsony feszültségű akkumulátorok feszültsége (12V, 48V,...) pontosan megegyezik a lámpákéval

1

Az #1. felépítés esetében az egyenáramú áramátalakító hatásfoka (ηDCDC
  ) az üzemi áramerősség-tartományban végzett hatásfokvizsgálatok során kapott legnagyobb érték. A mérési tartomány az üzemi áramerősség-tartomány 10 %-a vagy annál kisebb.

ηDCDC

4.2.   A statisztikai hibahatár kiszámítása

A statisztikai hibahatár kiszámítása

A világításcsomag használatával elért összesített kibocsátáscsökkentés hibahatárát a jármű erőátviteli rendszerének megfelelően (hagyományos vagy NOVC-HEV) kell kiszámítani.

4.2.1.   Hagyományos járművek (csak belső égésű motorral)

Hagyományos járművek (csak belső égésű motorral)

Meg kell határozni a vizsgálati módszer eredményeinek a mérésekből adódó statisztikai hibahatárát. A világításcsomagban szereplő minden hatékony külső LED-lámpa esetében ki kell számítani a szórást az 5. képlet segítségével.

5. képlet

5. képlet

Formula

ahol:

n: a mintán elvégzett mérések száma, ami legalább 5

n

Ha az egyes hatékony külső LED-lámpák energiafogyasztásának szórása (
  Formula
  ) a CO2-kibocsátáscsökkentés értékének (
  Formula
  ) hibájához vezet, a hiba mértékét a 6. képlet segítségével kell kiszámítani.

2

6. képlet

6. képlet

Image 4

4.2.2.   Hibrid járművek (kizárólag nem külső feltöltésű hibrid hajtású elektromos járművek)

Hibrid járművek (kizárólag nem külső feltöltésű hibrid hajtású elektromos járművek)

Meg kell határozni a vizsgálati módszer eredményeinek a mérésekből adódó statisztikai hibahatárát. A világításcsomagban szereplő minden hatékony külső LED-lámpa esetében ki kell számítani a szórást a 7. képlet segítségével.

7. képlet

7. képlet

Formula

ahol:

n: a mintán elvégzett mérések száma, ami legalább 5

n

A CO2-kibocsátás
  Formula
  korrekciós tényezőjét a gyártó által elvégzett T-mérésekből kell meghatározni, összhangban az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 8. almelléklete 2. függelékének 2.2. pontjával. Minden mérésnél fel kell jegyezni a vizsgálat közbeni elektromosenergia-mérleget és a mért CO2-kibocsátást.

2

2

A
  Formula
  statisztikai hibahatára meghatározásakor a T–1 mérések megismétlése nélkül valamennyi T-kombinációt figyelembe kell venni a
  Formula
  különböző T-értékei (pl.
  Formula
  ) extrapolálásához. Az extrapolációt az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 8. almellékletének 2. függeléke 2.2. pontjában szereplő módszerrel kell végezni.

A
  Formula


  Formula
  szórását a 8. képlet szerint kell kiszámítani.

8. képlet

8. képlet

Formula

ahol:

T: a
  Formula
  extrapolációja céljából az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 8. almellékletének 2. függeléke 2.2. pontjában szereplő módszernek megfelelően a gyártó által elvégzett mérések száma.

T

Formula

  : a
  Formula
  T-értékeinek átlaga

Formula

Ha az egyes hatékony külső LED-lámpák energiafogyasztásának szórása (
  Formula
  ) és a
  Formula


  Formula
  szórása a CO2-kibocsátáscsökkentés értékének (
  Formula
  ) hibájához vezet, a hiba mértékét a 9. képlet segítéségével kell kiszámítani.

2

9. képlet

9. képlet

Image 5

4.3.   Statisztikai hibahatár tompított fényű AFS esetében

Statisztikai hibahatár tompított fényű AFS esetében

Tompított fényű AFS használata esetén a 9. képletet úgy kell módosítani, hogy figyelembe vegye a szükséges kiegészítő méréseket.

A tompított fényű AFS bizonytalansági értékét (
  Formula
  ) az alábbi 10. és 11. képlet segítségével kell kiszámítani.

10. képlet

10. képlet

Formula

11. képlet

11. képlet

Formula

ahol:

n: a mintán elvégzett mérések száma, ami legalább 5

n

Formula

  : a Pc n-értékeinek átlaga

Formula

c

5.   KEREKÍTÉS

A CO2-kibocsátáscsökkentés számított értékét (
  Formula
  ) és statisztikai hibahatárát (
  Formula
  ) legfeljebb két tizedesjegyre kell kerekíteni.

2

A CO2-kibocsátáscsökkentés kiszámításához használt egyes értékek használhatók kerekítés nélkül, vagy legfeljebb annyi tizedesjegyre kerekítve, hogy az összes kerekített érték együttes hatása alacsonyabb legyen 0,25 g CO2/km-nél.

2

2

6.   STATISZTIKAI SZIGNIFIKANCIA

A hatékony külső LED-világítással felszerelt járműtípusok, -változatok és -kivitelek mindegyike esetében bizonyítani kell, hogy a 6. vagy 9. képlettel kiszámított CO2-kibocsátáscsökkentés értékében jelentkező bizonytalanság nem haladja meg a teljes CO2-kibocsátáscsökkentés és a 725/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott alsó kibocsátáscsökkentési küszöbérték különbségét (lásd a 12. képletet).

2

2

12. képlet

12. képlet

Formula

ahol:

| MT | : | alsó küszöbérték [g CO2/km] |
| --- | --- | --- |
| | : | teljes CO2-kibocsátáscsökkentés [g CO2/km] |
| | : | a teljes CO2-kibocsátáscsökkentés szórása [g CO2/km] |

MT

:

alsó küszöbérték [g CO2/km]

2

Formula

:

teljes CO2-kibocsátáscsökkentés [g CO2/km]

2

2

Formula

:

a teljes CO2-kibocsátáscsökkentés szórása [g CO2/km]

2

2

Amennyiben hatékony külső LED-világításnak az e mellékletben szereplő vizsgálati módszer alapján kiszámított teljes CO2-kibocsátáscsökkentése nem éri el a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 9. cikkének (1) bekezdése b) pontjában meghatározott küszöbértéket, az említett rendelet 11. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alkalmazandó.

2

---

(1)  
  HL L 4., 2012.1.7., 17. o.

1

(2)  
  HL L 213., 2014.7.18., 1. o.

2

(3)  
  HL L 285., 2014.9.30., 1. o.

3

(4)  
  HL L 250., 2014.8.22., 1. o.

4

(5)  
  HL L 237., 2014.8.8., 1. o.

5

(6)  
  HL L 148., 2010.6.12., 55. o.

6

(7)  
  HL L 323., 2011.12.6., 46. o.

7

(8)  
  HL L 302., 2018.11.28., 114. o.

8

(9)  
  HL L 250., 2014.8.22., 67. o.

9

(10)  
  HL L 89., 2014.3.25., 101. o.

10

(11)  
  HL L 222., 2010.8.24., 1. o.

11

(*1)  Az aktiválási sebességeket ellenőrizni kell minden kérelem kapcsán az ENSZ-EGB 48. sz. előírása 6. szakasza 6.22. fejezetének 6.22.7.4.1. szakasza (C. osztály), 6.22.7.4.2. szakasza (V. osztály), 6.22.7.4.3. szakasza (E. osztály) és 6.22.7.4.4. szakasza (W osztály) alapján.

*1

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2019.7.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/80

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 136. számú előírása – Egységes rendelkezések L kategóriájú járművek elektromos erőátviteli rendszerük tekintetében történő jóváhagyásáról [2019/1120]

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás eredeti változata – Hatálybalépés időpontja: 2016. január 20.

TARTALOM

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | I. rész: Jármű elektromos biztonságára vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | II. rész: Az újratölthető elektromosenergia-tároló rendszer (REESS) biztonságára vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

6.

| 7. | A típusjóváhagyás módosítása és kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a jóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

MELLÉKLETEK

| 1. | 1. rész – Értesítés járműtípus elektromos biztonsága tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 136. számú előírás alapján
  2. rész – Értesítés egy REESS-típus alkatrészként/önálló műszaki egységként való jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 136. számú előírás alapján |
| --- | --- |

1.

1. rész – Értesítés járműtípus elektromos biztonsága tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 136. számú előírás alapján

2. rész – Értesítés egy REESS-típus alkatrészként/önálló műszaki egységként való jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 136. számú előírás alapján

| 2. | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2.

| 3. | Feszültség alatt álló alkatrészek közvetlen érintése elleni védelem |
| --- | --- |

3.

| 4A. | A szigetelési ellenállás mérésének módszere járműalapú vizsgálatokhoz |
| --- | --- |

4A.

| 4B. | A szigetelési ellenállás mérésének módszere REESS-ek alkatrészalapú vizsgálataihoz |
| --- | --- |

4B.

| 5. | Visszajelzés a fedélzeti szigetelésiellenállás-figyelő rendszer működéséről |
| --- | --- |

5.

| 6. | 1. rész – A közúti járművek és rendszerek meghatározó jellemzői
  2. rész – A REESS meghatározó jellemzői
  3. rész – Olyan közúti járművek és rendszerek meghatározó jellemzői, amelyeknek az alváza az elektromos áramkörökhöz van csatlakoztatva |
| --- | --- |

6.

1. rész – A közúti járművek és rendszerek meghatározó jellemzői

2. rész – A REESS meghatározó jellemzői

3. rész – Olyan közúti járművek és rendszerek meghatározó jellemzői, amelyeknek az alváza az elektromos áramkörökhöz van csatlakoztatva

| 7. | A REESS töltése alatt bekövetkező hidrogénkibocsátás meghatározása |
| --- | --- |

7.

| 8. | A REESS vizsgálatára irányuló eljárások |
| --- | --- |

8.

| 8A. | Rázkódásvizsgálat |
| --- | --- |

8A.

| 8B. | Lökésszerű és ciklikus hőhatásvizsgálat |
| --- | --- |

8B.

| 8C. | Kivehető REESS mechanikai ejtésvizsgálata |
| --- | --- |

8C.

| 8D. | Mechanikai ütés |
| --- | --- |

8D.

| 8E. | Tűzállóság |
| --- | --- |

8E.

| 8F. | Rövidzárlat elleni külső védelem |
| --- | --- |

8F.

| 8G. | Túltöltés elleni védelem |
| --- | --- |

8G.

| 8H. | Túlzott kisütés elleni védelem |
| --- | --- |

8H.

| 8I. | Túlmelegedés elleni védelem |
| --- | --- |

8I.

| 9A. | Feszültségállósági vizsgálat |
| --- | --- |

9A.

| 9B. | Vízállósági vizsgálat |
| --- | --- |

9B.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás a közúti járművek ütközés utáni biztonságára vonatkozó követelményekre nem terjed ki.

1.1.   I. rész: Az L kategóriájú (1), 6 km/h-t meghaladó legnagyobb tervezési sebességű, egy vagy több, árammal működő, a hálózathoz nem folyamatosan csatlakoztatott hajtómotorral felszerelt, járművek elektromos erőátviteli rendszerére, valamint az elektromos erőátviteli rendszer nagyfeszültségű sínjével galvanikus kapcsolatban lévő nagyfeszültségű alkatrészeikre és rendszereikre vonatkozó biztonsági követelmények.

1

1.2.   II. rész: Az L kategóriájú, 6 km/h-t meghaladó legnagyobb tervezési sebességű, egy vagy több, árammal működő, a hálózathoz nem folyamatosan csatlakoztatott hajtómotorral felszerelt járművekre az újratölthető elektromosenergia-tároló rendszer (REESS) tekintetében vonatkozó biztonsági követelmények.

Ezen előírás II. része nem vonatkozik olyan REESS rendszerre (rendszerekre), amely(ek)nek elsődleges funkciója áramot szolgáltatni a motor elindításához és/vagy a világításhoz és/vagy a jármű egyéb kiegészítő rendszereihez.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E rendelet alkalmazásában:

| 2.1. | „menetkész üzemmód”: a jármű azon üzemmódja, amikor a gyorsító pedál megnyomására (vagy hasonló kezelőszerv működtetésére) vagy a fékrendszer kioldására az elektromos erőátviteli rendszer a járművet mozgásba hozza; |
| --- | --- |

2.1.

„menetkész üzemmód”: a jármű azon üzemmódja, amikor a gyorsító pedál megnyomására (vagy hasonló kezelőszerv működtetésére) vagy a fékrendszer kioldására az elektromos erőátviteli rendszer a járművet mozgásba hozza;

| 2.2. | „elválasztó” a feszültség alatt álló alkatrészek közvetlen érintésétől bármely irányból védő alkatrész; |
| --- | --- |

2.2.

„elválasztó” a feszültség alatt álló alkatrészek közvetlen érintésétől bármely irányból védő alkatrész;

| 2.3. | „alapszigetelés”: üzemzavar nélküli feltételek mellett a feszültség alatt álló alkatrészek közvetlen érintésétől védő szigetelés; |
| --- | --- |

2.3.

„alapszigetelés”: üzemzavar nélküli feltételek mellett a feszültség alatt álló alkatrészek közvetlen érintésétől védő szigetelés;

| 2.4. | „cella”: olyan, házba foglalt elektrokémiai egység, amely egy pozitív és egy negatív elektródát foglal magában, és amelynek kapcsai között feszültségkülönbség van; |
| --- | --- |

2.4.

„cella”: olyan, házba foglalt elektrokémiai egység, amely egy pozitív és egy negatív elektródát foglal magában, és amelynek kapcsai között feszültségkülönbség van;

| 2.5. | „testelővázhoz kapcsolt elektromos áramkör”: a testelővázzal galvanikus kapcsolatban álló váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos áramkörök; |
| --- | --- |

2.5.

„testelővázhoz kapcsolt elektromos áramkör”: a testelővázzal galvanikus kapcsolatban álló váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos áramkörök;

| 2.6. | „vezető csatlakozás” a REESS töltése során a külső áramforráshoz kapcsolódó csatlakozók révén létrejövő csatlakoztatás; |
| --- | --- |

2.6.

„vezető csatlakozás” a REESS töltése során a külső áramforráshoz kapcsolódó csatlakozók révén létrejövő csatlakoztatás;

| 2.7. | „a REESS töltésére szolgáló csatlakozórendszer”: a REESS külső áramforrásból való feltöltésére használt elektromos áramkör, amelybe a jármű főcsatlakozója vagy egy tartósan rögzített töltőkábel is beletartozik; |
| --- | --- |

2.7.

„a REESS töltésére szolgáló csatlakozórendszer”: a REESS külső áramforrásból való feltöltésére használt elektromos áramkör, amelybe a jármű főcsatlakozója vagy egy tartósan rögzített töltőkábel is beletartozik;

| 2.8. | „n C C-rátája”: a vizsgált berendezés állandó árama, amellyel 1/n órába telik a vizsgált berendezés feltöltése vagy kisütése 0 százalékos töltöttségi szintről 100 százalékos töltöttségi szintre vagy fordítva; |
| --- | --- |

2.8.

„n C C-rátája”: a vizsgált berendezés állandó árama, amellyel 1/n órába telik a vizsgált berendezés feltöltése vagy kisütése 0 százalékos töltöttségi szintről 100 százalékos töltöttségi szintre vagy fordítva;

| 2.9. | „közvetlen érintkezés”: személyek feszültség alatt álló alkatrészekkel való érintkezése; |
| --- | --- |

2.9.

„közvetlen érintkezés”: személyek feszültség alatt álló alkatrészekkel való érintkezése;

| 2.10. | „kettős szigetelés”: az alapszigetelést és a kiegészítő szigetelést egyaránt magában foglaló szigetelés; |
| --- | --- |

2.10.

„kettős szigetelés”: az alapszigetelést és a kiegészítő szigetelést egyaránt magában foglaló szigetelés;

| 2.11. | „testelőváz”: elektromosan összekötött vezető alkatrészekből álló egység, amelynek a potenciálja vonatkoztatási potenciálként szolgál; |
| --- | --- |

2.11.

„testelőváz”: elektromosan összekötött vezető alkatrészekből álló egység, amelynek a potenciálja vonatkoztatási potenciálként szolgál;

| 2.12. | „elektromos áramkör”: egymással összekötött, feszültség alatt álló alkatrészek egysége, amelyet úgy terveztek, hogy azon a szokásos üzemi feltételek között elektromos áram haladjon át; |
| --- | --- |

2.12.

„elektromos áramkör”: egymással összekötött, feszültség alatt álló alkatrészek egysége, amelyet úgy terveztek, hogy azon a szokásos üzemi feltételek között elektromos áram haladjon át;

| 2.13. | „elektromosenergia-átalakító rendszer”: az elektromos meghajtás céljára elektromos energiát termelő és szolgáltató rendszer; |
| --- | --- |

2.13.

„elektromosenergia-átalakító rendszer”: az elektromos meghajtás céljára elektromos energiát termelő és szolgáltató rendszer;

| 2.14. | „elektromos erőátviteli rendszer”: a hajtómotor(oka)t magában foglaló elektromos áramkör, amely magában foglalhatja a REESS-t, az elektromosenergia-átalakító rendszert, az elektronikus áramátalakítókat, a hozzájuk tartozó kábelköteget és csatlakozókat, valamint a REESS töltésére szolgáló csatlakozórendszert; |
| --- | --- |

2.14.

„elektromos erőátviteli rendszer”: a hajtómotor(oka)t magában foglaló elektromos áramkör, amely magában foglalhatja a REESS-t, az elektromosenergia-átalakító rendszert, az elektronikus áramátalakítókat, a hozzájuk tartozó kábelköteget és csatlakozókat, valamint a REESS töltésére szolgáló csatlakozórendszert;

| 2.15. | „elektronikus áramátalakító”: elektromos energia szabályozását és/vagy átalakítását az elektromos meghajtás céljára lehetővé tevő készülék; |
| --- | --- |

2.15.

„elektronikus áramátalakító”: elektromos energia szabályozását és/vagy átalakítását az elektromos meghajtás céljára lehetővé tevő készülék;

| 2.16. | „burkolat”: a közvetlen érintéstől bármely irányból védő, a belső egységeket beburkoló alkatrész; |
| --- | --- |

2.16.

„burkolat”: a közvetlen érintéstől bármely irányból védő, a belső egységeket beburkoló alkatrész;

| 2.17. | „szabadon álló vezető alkatrész”: az IPXXB védelmi fokozatra vonatkozó előírások betartásával megérinthető vezető alkatrész, amely azonban a szigetelés meghibásodása esetén elektromos feszültség alá kerülhet. Az olyan alkatrészek is ide tartoznak, amelyek szerszám nélkül eltávolítható fedél alatt találhatók; |
| --- | --- |

2.17.

„szabadon álló vezető alkatrész”: az IPXXB védelmi fokozatra vonatkozó előírások betartásával megérinthető vezető alkatrész, amely azonban a szigetelés meghibásodása esetén elektromos feszültség alá kerülhet. Az olyan alkatrészek is ide tartoznak, amelyek szerszám nélkül eltávolítható fedél alatt találhatók;

| 2.18. | „robbanás”: olyan hirtelen bekövetkező energiafelszabadulás, amely elegendő ahhoz, hogy nyomáshullámokat és/vagy alkatrészek lövedékszerű szétrepülését okozza, amelyek szerkezeti és/vagy fizikai károkat okozhatnak a vizsgált berendezés környezetében; |
| --- | --- |

2.18.

„robbanás”: olyan hirtelen bekövetkező energiafelszabadulás, amely elegendő ahhoz, hogy nyomáshullámokat és/vagy alkatrészek lövedékszerű szétrepülését okozza, amelyek szerkezeti és/vagy fizikai károkat okozhatnak a vizsgált berendezés környezetében;

| 2.19. | „külső áramforrás”: a járművön kívül található, váltakozó vagy egyenáramú áramforrás; |
| --- | --- |

2.19.

„külső áramforrás”: a járművön kívül található, váltakozó vagy egyenáramú áramforrás;

| 2.20. | „nagyfeszültségű”: valamely elektromos alkatrész vagy áramkör besorolása, amennyiben annak üzemi feszültsége > 60 V, és ≤ 1 500 V feszültségű egyenáram, vagy > 30 V, és ≤ 1 000 V feszültségű (effektív) váltakozó áram; |
| --- | --- |

2.20.

„nagyfeszültségű”: valamely elektromos alkatrész vagy áramkör besorolása, amennyiben annak üzemi feszültsége > 60 V, és ≤ 1 500 V feszültségű egyenáram, vagy > 30 V, és ≤ 1 000 V feszültségű (effektív) váltakozó áram;

| 2.21. | „tűz”: a vizsgált berendezésből kicsapó lángok. A szikrák és az ívhúzás nem tekintendő lángnak; |
| --- | --- |

2.21.

„tűz”: a vizsgált berendezésből kicsapó lángok. A szikrák és az ívhúzás nem tekintendő lángnak;

| 2.22. | „tűzveszélyes elektrolit”: olyan elektrolit, amely „A veszélyes áruk szállítására vonatkozó ENSZ-ajánlások – Mintaszabályzat” (2011. júniusi 17. felülvizsgált változat), I. kötet, 2.3. fejezet (2) szerinti 3. osztályú tűzveszélyes folyadék minősítésű anyagot tartalmaz; |
| --- | --- |

2.22.

„tűzveszélyes elektrolit”: olyan elektrolit, amely „A veszélyes áruk szállítására vonatkozó ENSZ-ajánlások – Mintaszabályzat” (2011. júniusi 17. felülvizsgált változat), I. kötet, 2.3. fejezet (2) szerinti 3. osztályú tűzveszélyes folyadék minősítésű anyagot tartalmaz;

2

| 2.23. | „nagyfeszültségű sín”: a nagy feszültségen működő REESS töltésére szolgáló csatlakozórendszert is magában foglaló elektromos áramkör.
  Ha az egymással galvanikus kapcsolatban lévő elektromos áramkörök galvanikus kapcsolatban állnak a testelővázzal, és bármely feszültség alatt álló alkatrész és a testelőváz vagy szabadon álló vezető alkatrész közötti legnagyobb feszültség ≤ 30 V feszültségű egyenáram vagy ≤ 60 V feszültségű váltakozó áram, csak az elektromos áramkör nagyfeszültségen működő alkatrészei vagy részei minősülnek nagyfeszültségű sínnek; |
| --- | --- |

2.23.

„nagyfeszültségű sín”: a nagy feszültségen működő REESS töltésére szolgáló csatlakozórendszert is magában foglaló elektromos áramkör.

Ha az egymással galvanikus kapcsolatban lévő elektromos áramkörök galvanikus kapcsolatban állnak a testelővázzal, és bármely feszültség alatt álló alkatrész és a testelőváz vagy szabadon álló vezető alkatrész közötti legnagyobb feszültség ≤ 30 V feszültségű egyenáram vagy ≤ 60 V feszültségű váltakozó áram, csak az elektromos áramkör nagyfeszültségen működő alkatrészei vagy részei minősülnek nagyfeszültségű sínnek;

| 2.24. | „közvetett érintés”: személyek szabadon álló vezető alkatrésszel való érintkezése; |
| --- | --- |

2.24.

„közvetett érintés”: személyek szabadon álló vezető alkatrésszel való érintkezése;

| 2.25. | „feszültség alatt álló alkatrész”: vezető alkatrész(ek), amely(ek) rendeltetésszerű használat során elektromos feszültség alá kerül(nek); |
| --- | --- |

2.25.

„feszültség alatt álló alkatrész”: vezető alkatrész(ek), amely(ek) rendeltetésszerű használat során elektromos feszültség alá kerül(nek);

| 2.26. | „csomagtér”: a járműben a csomagok elhelyezésére kialakított tér; |
| --- | --- |

2.26.

„csomagtér”: a járműben a csomagok elhelyezésére kialakított tér;

| 2.27. | „gyártó”: az a személy vagy szervezet, aki, illetve amely a jóváhagyó hatósággal szemben a típus-jóváhagyási eljárás valamennyi szempontjának teljesüléséért és a gyártásmegfelelőség biztosításáért felel. Nem szükségszerű, hogy az említett személy vagy szerv közvetlenül részt vegyen a jóváhagyási eljárás tárgyát képező jármű, rendszer vagy alkatrész gyártásának valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

2.27.

„gyártó”: az a személy vagy szervezet, aki, illetve amely a jóváhagyó hatósággal szemben a típus-jóváhagyási eljárás valamennyi szempontjának teljesüléséért és a gyártásmegfelelőség biztosításáért felel. Nem szükségszerű, hogy az említett személy vagy szerv közvetlenül részt vegyen a jóváhagyási eljárás tárgyát képező jármű, rendszer vagy alkatrész gyártásának valamennyi szakaszában;

| 2.28. | „fedélzeti szigetelésiellenállás-figyelő rendszer”: a nagyfeszültségű sínek és a testelőváz közötti szigetelési ellenállást nyomon követő berendezés; |
| --- | --- |

2.28.

„fedélzeti szigetelésiellenállás-figyelő rendszer”: a nagyfeszültségű sínek és a testelőváz közötti szigetelési ellenállást nyomon követő berendezés;

| 2.29. | „nyitott típusú hajtóakkumulátor”: vízzel újratöltendő, folyékony elektrolittal töltött akkumulátor, amely a légkörbe juttatott hidrogéngázt fejleszt; |
| --- | --- |

2.29.

„nyitott típusú hajtóakkumulátor”: vízzel újratöltendő, folyékony elektrolittal töltött akkumulátor, amely a légkörbe juttatott hidrogéngázt fejleszt;

| 2.30. | „utastér”: a gépjárműben helyet foglalók számára fenntartott tér, amelyet a következők közül legalább 4 határol: a tető, a padló, az oldalfalak, az ajtók, az ablaküvegek, az elülső és a hátsó válaszfal vagy a hátsó ajtó, valamint az utasokat a feszültség alatt álló alkatrészekkel való közvetlen érintéstől védő elválasztók és burkolatok; |
| --- | --- |

2.30.

„utastér”: a gépjárműben helyet foglalók számára fenntartott tér, amelyet a következők közül legalább 4 határol: a tető, a padló, az oldalfalak, az ajtók, az ablaküvegek, az elülső és a hátsó válaszfal vagy a hátsó ajtó, valamint az utasokat a feszültség alatt álló alkatrészekkel való közvetlen érintéstől védő elválasztók és burkolatok;

| 2.31. | „védelmi fokozat”: a feszültség alatt álló alkatrészek szonda – pl. ízelt ujjutánzat (IPXXB) vagy próbahuzal (IPXXD), lásd 3. melléklet – általi érintése során az elválasztó/burkolat által nyújtott védelem; |
| --- | --- |

2.31.

„védelmi fokozat”: a feszültség alatt álló alkatrészek szonda – pl. ízelt ujjutánzat (IPXXB) vagy próbahuzal (IPXXD), lásd 3. melléklet – általi érintése során az elválasztó/burkolat által nyújtott védelem;

| 2.32. | „újratölthető elektromosenergia-tároló rendszer (REESS)” az elektromos meghajtás céljára elektromos energiát termelő újratölthető energiatároló rendszer.
  A REESS állhat alrendszer(ek)ből, valamint a fizikai alátámasztáshoz, hőmérséklet-szabályozáshoz, elektronikus vezérléshez és burkolathoz szükséges kiegészítő rendszerekből; |
| --- | --- |

2.32.

„újratölthető elektromosenergia-tároló rendszer (REESS)” az elektromos meghajtás céljára elektromos energiát termelő újratölthető energiatároló rendszer.

A REESS állhat alrendszer(ek)ből, valamint a fizikai alátámasztáshoz, hőmérséklet-szabályozáshoz, elektronikus vezérléshez és burkolathoz szükséges kiegészítő rendszerekből;

| 2.33. | „megerősített szigetelés” : a feszültség alatt álló alkatrészek áramütés elleni védelemre szolgáló, kettős szigeteléssel egyenértékű szigetelése. A szigetelés több olyan rétegből is állhat, amelyeket nem lehet kiegészítő szigetelésként vagy alapszigetelésként egyedileg vizsgálni; |
| --- | --- |

2.33.

„megerősített szigetelés” : a feszültség alatt álló alkatrészek áramütés elleni védelemre szolgáló, kettős szigeteléssel egyenértékű szigetelése. A szigetelés több olyan rétegből is állhat, amelyeket nem lehet kiegészítő szigetelésként vagy alapszigetelésként egyedileg vizsgálni;

| 2.34. | „kivehető REESS”: olyan REESS, amelyet úgy terveztek, hogy azt a jármű használója a járművön kívüli feltöltéshez ki tudja venni a járműből; |
| --- | --- |

2.34.

„kivehető REESS”: olyan REESS, amelyet úgy terveztek, hogy azt a jármű használója a járművön kívüli feltöltéshez ki tudja venni a járműből;

| 2.35. | „törés”: cellák funkcionális egységét befoglaló házban valamely esemény által okozott vagy kitágított olyan nyílás(ok), amely(ek) elég nagy(ok) ahhoz, hogy egy 12 mm átmérőjű ujjutánzat (IPXXB) behatoljon rajta (rajtuk) keresztül, és hozzáérjen a feszültség alatt álló alkatrészekhez (lásd a 3. mellékletet); |
| --- | --- |

2.35.

„törés”: cellák funkcionális egységét befoglaló házban valamely esemény által okozott vagy kitágított olyan nyílás(ok), amely(ek) elég nagy(ok) ahhoz, hogy egy 12 mm átmérőjű ujjutánzat (IPXXB) behatoljon rajta (rajtuk) keresztül, és hozzáérjen a feszültség alatt álló alkatrészekhez (lásd a 3. mellékletet);

| 2.36. | „áramkör-megszakító”: az a berendezés, amely az elektromos áramkör megszakítására szolgál a REESS, az üzemanyagcella-sorok stb. ellenőrzése vagy karbantartása során; |
| --- | --- |

2.36.

„áramkör-megszakító”: az a berendezés, amely az elektromos áramkör megszakítására szolgál a REESS, az üzemanyagcella-sorok stb. ellenőrzése vagy karbantartása során;

| 2.37. | „töltöttségi szint”: a vizsgált berendezés rendelkezésre álló elektromos töltése a névleges kapacitás százalékában kifejezve; |
| --- | --- |

2.37.

„töltöttségi szint”: a vizsgált berendezés rendelkezésre álló elektromos töltése a névleges kapacitás százalékában kifejezve;

| 2.38. | „szilárd szigetelő”: a vezetékrendszerek szigetelő bevonata, amely a feszültség alatt álló alkatrészeket fedi be és védi a közvetlen érintéstől bármely irányból; továbbá a csatlakozók feszültség alatt álló részeit szigetelő bevonatok, illetve a szigetelésre szolgáló lakkok és festékek; |
| --- | --- |

2.38.

„szilárd szigetelő”: a vezetékrendszerek szigetelő bevonata, amely a feszültség alatt álló alkatrészeket fedi be és védi a közvetlen érintéstől bármely irányból; továbbá a csatlakozók feszültség alatt álló részeit szigetelő bevonatok, illetve a szigetelésre szolgáló lakkok és festékek;

| 2.39. | „alrendszer”: a REESS alkatrészeinek funkcionális egysége; |
| --- | --- |

2.39.

„alrendszer”: a REESS alkatrészeinek funkcionális egysége;

| 2.40. | „kiegészítő szigetelés”: az alapszigetelés meghibásodása esetén bekövetkező elektromos áramütés elleni védelmet szolgáló, az alapszigetelésen felül alkalmazott független szigetelés; |
| --- | --- |

2.40.

„kiegészítő szigetelés”: az alapszigetelés meghibásodása esetén bekövetkező elektromos áramütés elleni védelmet szolgáló, az alapszigetelésen felül alkalmazott független szigetelés;

| 2.41. | „vizsgált berendezés”: vagy a teljes REESS, vagy egy REESS azon alrendszere, amelyen elvégzik az ezen előírásban ismertetett vizsgálatokat; |
| --- | --- |

2.41.

„vizsgált berendezés”: vagy a teljes REESS, vagy egy REESS azon alrendszere, amelyen elvégzik az ezen előírásban ismertetett vizsgálatokat;

| 2.42. | „REESS-típus”: olyan rendszerek, amelyek nem különböznek egymástól jelentősen az alábbi lényeges jellemzők tekintetében:






  a) | a gyártó márkaneve vagy védjegye; |
| --- | --- | --- |

2.42.

„REESS-típus”: olyan rendszerek, amelyek nem különböznek egymástól jelentősen az alábbi lényeges jellemzők tekintetében:

a)

a gyártó márkaneve vagy védjegye;

| b) | a cellák kémiai jellemzői, kapacitása és méretei; |
| --- | --- |

b)

a cellák kémiai jellemzői, kapacitása és méretei;

| c) | a cellák száma, a cellák csatlakoztatásának módja és a cellák fizikai alátámasztása; |
| --- | --- |

c)

a cellák száma, a cellák csatlakoztatásának módja és a cellák fizikai alátámasztása;

| d) | a ház kialakítása, anyaga és méretei; és |
| --- | --- |

d)

a ház kialakítása, anyaga és méretei; és

| e) | a fizikai alátámasztáshoz, hőmérséklet-szabályozáshoz, elektronikus vezérléshez és burkolathoz szükséges kiegészítő rendszerek; |
| --- | --- |

e)

a fizikai alátámasztáshoz, hőmérséklet-szabályozáshoz, elektronikus vezérléshez és burkolathoz szükséges kiegészítő rendszerek;

| 2.43. | „járműtípus”: olyan járművek, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges jellemzőik tekintetében:






  a) | az elektromos erőátviteli rendszer és a galvanikus kapcsolatban lévő nagyfeszültségű sín beépítése; |
| --- | --- | --- |

2.43.

„járműtípus”: olyan járművek, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges jellemzőik tekintetében:

a)

az elektromos erőátviteli rendszer és a galvanikus kapcsolatban lévő nagyfeszültségű sín beépítése;

| b) | az elektromos erőátviteli rendszer és a galvanikus kapcsolatban lévő nagyfeszültségű alkatrészek jellege és típusa; |
| --- | --- |

b)

az elektromos erőátviteli rendszer és a galvanikus kapcsolatban lévő nagyfeszültségű alkatrészek jellege és típusa;

| 2.44. | „feszültségállósági érték”: a mintadarabra előírt vizsgálati körülmények között rákapcsolandó olyan feszültség, amely nem okozza a megfelelő mintadarab meghibásodását és/vagy átívelést; |
| --- | --- |

2.44.

„feszültségállósági érték”: a mintadarabra előírt vizsgálati körülmények között rákapcsolandó olyan feszültség, amely nem okozza a megfelelő mintadarab meghibásodását és/vagy átívelést;

| 2.45. | „üzemi feszültség”: a gyártó által megadott, az elektromos áramkörben fellépő legnagyobb effektív feszültség, amely nyitott áramkör esetében vagy a szokásos üzemi viszonyok között bármely vezető alkatrészek között felléphet. Ha az elektromos áramkört galvanikus szigetelés osztja meg, az üzemi feszültséget minden megosztott áramkörre meg kell adni. |
| --- | --- |

2.45.

„üzemi feszültség”: a gyártó által megadott, az elektromos áramkörben fellépő legnagyobb effektív feszültség, amely nyitott áramkör esetében vagy a szokásos üzemi viszonyok között bármely vezető alkatrészek között felléphet. Ha az elektromos áramkört galvanikus szigetelés osztja meg, az üzemi feszültséget minden megosztott áramkörre meg kell adni.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   I. rész: járműtípus típusjóváhagyása az elektromos biztonság tekintetében, beleértve a nagyfeszültségű rendszert

3.1.1.   A járműtípus elektromos erőátviteli rendszerére vonatkozó különleges követelmények tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelmet a jármű gyártója vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

3.1.2.   A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

| 3.1.2.1. | a járműtípus elektromos erőátviteli rendszerének és az azzal galvanikus kapcsolatban lévő nagyfeszültségű sínnek a részletes leírása; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

a járműtípus elektromos erőátviteli rendszerének és az azzal galvanikus kapcsolatban lévő nagyfeszültségű sínnek a részletes leírása;

| 3.1.2.2. | REESS rendszerrel felszerelt járművek esetében további bizonyíték arra, hogy a REESS rendszer megfelel ezen előírás 6. szakaszában megadott követelményeknek. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

REESS rendszerrel felszerelt járművek esetében további bizonyíték arra, hogy a REESS rendszer megfelel ezen előírás 6. szakaszában megadott követelményeknek.

3.1.3.   A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak át kell adni egy, a jóváhagyásra benyújtott járműtípust képviselő járművet, valamint amennyiben a gyártó szükségét látja, a műszaki szolgálat beleegyezésével vagy egy vagy több további járművet vagy a járműnek azon alkatrészeit, amelyeket a műszaki szolgálat nélkülözhetetlennek tart az ezen előírás 6. szakaszában említett vizsgálatokhoz.

3.2.   II. rész: Újratölthető elektromosenergia-tároló rendszer (REESS) jóváhagyása

3.2.1.   A REESS-típusnak vagy önálló műszaki egységnek a REESS-re vonatkozó biztonsági követelmények tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a REESS-gyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

3.2.2.   A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

| 3.2.2.1. | a REESS-típus vagy önálló műszaki egység részletes leírása a REESS-re vonatkozó biztonsági követelmények tekintetében. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

a REESS-típus vagy önálló műszaki egység részletes leírása a REESS-re vonatkozó biztonsági követelmények tekintetében.

3.2.3.   A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak át kell adni egy vagy több, a jóváhagyásra benyújtott REESS-típust képviselő alkatrészt, valamint amennyiben a gyártó szükségét látja, a műszaki szolgálat beleegyezésével a járműnek azon alkatrészeit, amelyeket a műszaki szolgálat nélkülözhetetlennek tart a vizsgálathoz.

3.3.   A típusjóváhagyó hatóság a típusjóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy meghozták-e a gyártás megfelelőségének hatékony ellenőrzését biztosító megfelelő intézkedéseket.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott típus megfelel az előírás vonatkozó részeiben foglalt követelményeknek, akkor a típust jóvá kell hagyni.

4.2.   Minden jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (az előírás jelen formája esetében 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot más járműtípushoz.

4.3.   Egy járműtípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, illetve a jóváhagyás elutasításáról, kiterjesztéséről, visszavonásáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének 1. vagy adott esetben 2. részében megadott mintának megfelelő nyomtatványon.

4.4.   Minden olyan járművön, REESS rendszeren és önálló műszaki egységen, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 4.4.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3); |
| --- | --- |

4.4.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3);

3

| 4.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán; |
| --- | --- |

4.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán;

| 4.4.3. | REESS rendszernek vagy a REESS rendszer önálló műszaki egységének jóváhagyása esetén az „R” betűt az „ES” jelnek kell követnie. |
| --- | --- |

4.4.3.

REESS rendszernek vagy a REESS rendszer önálló műszaki egységének jóváhagyása esetén az „R” betűt az „ES” jelnek kell követnie.

4.5.   Ha a jármű vagy a REESS megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott típusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

4.6.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.6.1.   Jármű esetében a jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

4.6.2.   REESS vagy önálló műszaki egységként jóváhagyott REESS esetében a jóváhagyási jelet a gyártónak a REESS főrészén kell elhelyeznie.

4.7.   Ezen előírás 2. mellékletében találhatók példák a jóváhagyási jel elrendezésére.

5.   I. RÉSZ: JÁRMŰ ELEKTROMOS BIZTONSÁGÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

5.1.   Áramütés elleni védelem

Ezek az elektromos biztonsági követelmények a nagyfeszültségű sínekre vonatkoznak, amennyiben azok nincsenek összekötve a külső nagyfeszültségű áramforrással.

5.1.1.   Közvetlen érintés elleni védelem

A nagyfeszültség alatt álló alkatrészek közvetlen érintése elleni védelem az ezen előírás II. része szerint típusjóváhagyásban részesített REESS rendszerrel felszerelt járművek esetében is kötelező.

A feszültség alatt álló alkatrészek közvetlen érintése elleni védelemre az 5.1.1.1. és az 5.1.1.2. szakaszban foglalt követelmények vonatkoznak.

Az érintésvédelmet ellátó részeket (szilárd szigetelő, elválasztó, burkolat stb.) úgy kell kialakítani, hogy szerszám nélkül ne lehessen felnyitni, szétszerelni vagy eltávolítani azokat.

5.1.1.1.   Az utas- vagy csomagtéren belül a feszültség alatt álló alkatrészek érintésvédelmét IPXXD védelmi fokozattal kell biztosítani.

5.1.1.2.   A feszültség alatt álló alkatrészek érintésvédelme az utas- és csomagtéren kívül

5.1.1.2.1.   Az utastérrel rendelkező járművek esetében IPXXB fokozatú védelmet kell biztosítani.

5.1.1.2.2.   Az utastérrel nem rendelkező járművek esetében IPXXD fokozatú védelmet kell biztosítani.

5.1.1.3.   Csatlakozók

A csatlakozók (ideértve a jármű főcsatlakozóját is) akkor teljesítik ezt a követelményt, ha:

| a) | megfelelnek mind az 5.1.1.1., mind az 5.1.1.2. szakaszban foglalt követelményeknek, amennyiben szerszám használata nélkül le vannak választva; vagy |
| --- | --- |

a)

megfelelnek mind az 5.1.1.1., mind az 5.1.1.2. szakaszban foglalt követelményeknek, amennyiben szerszám használata nélkül le vannak választva; vagy

| b) | a padló alatt helyezkednek el, és reteszelőberendezéssel rendelkeznek; vagy |
| --- | --- |

b)

a padló alatt helyezkednek el, és reteszelőberendezéssel rendelkeznek; vagy

| c) | reteszelőberendezéssel rendelkeznek, és a csatlakozó szétválasztásához szerszámmal további alkatrészeket kell eltávolítani; vagy |
| --- | --- |

c)

reteszelőberendezéssel rendelkeznek, és a csatlakozó szétválasztásához szerszámmal további alkatrészeket kell eltávolítani; vagy

| d) | a csatlakozó szétválasztását követő egy másodpercen belül a feszültség alatt álló alkatrészek (effektív) feszültsége egyenáram esetében 60 V-ra vagy az alá, illetve váltakozó áram esetében 30 V-ra vagy az alá csökken. |
| --- | --- |

d)

a csatlakozó szétválasztását követő egy másodpercen belül a feszültség alatt álló alkatrészek (effektív) feszültsége egyenáram esetében 60 V-ra vagy az alá, illetve váltakozó áram esetében 30 V-ra vagy az alá csökken.

5.1.1.4.   Áramkör-megszakító

A szerszám nélkül felnyitható, szétszerelhető vagy eltávolítható áramkör-megszakító esetében az IPXXB védelmi fokozat megfelelő, amennyiben a megszakítót szerszám nélkül nyitják fel, szerelik szét vagy távolítják el.

5.1.1.5.   Jelölés

5.1.1.5.1.   Amennyiben a REESS nagyfeszültségen is alkalmazható, az ábrán található jelölést fel kell tüntetni rajta vagy a közelében. A jel háttérszíne sárga, a körvonalak és a nyíl pedig fekete.

Nagyfeszültségű berendezés jelölése

Nagyfeszültségű berendezés jelölése

5.1.1.5.2.   A fenti jelet azokon a burkolatokon és elválasztókon is fel kell tüntetni, amelyek eltávolítása után nagyfeszültségű áramkörök feszültség alatt álló alkatrészei válnak hozzáférhetővé. Ez a rendelkezés a nagyfeszültségű sínek bármely csatlakozójára is alkalmazható, az alábbi esetekre azonban nem vonatkozik:

| a) | ha az elválasztók és burkolatok csak akkor válnak fizikailag hozzáférhetővé, felnyithatóvá vagy eltávolíthatóvá, ha a jármű egyéb alkotóelemeit szerszám használatával eltávolították; |
| --- | --- |

a)

ha az elválasztók és burkolatok csak akkor válnak fizikailag hozzáférhetővé, felnyithatóvá vagy eltávolíthatóvá, ha a jármű egyéb alkotóelemeit szerszám használatával eltávolították;

| b) | ha az elválasztók és burkolatok a járműpadló alatt találhatók. |
| --- | --- |

b)

ha az elválasztók és burkolatok a járműpadló alatt találhatók.

5.1.1.5.3.   A nagyfeszültségű sínekre kötött, nem a burkolatban található kábeleket narancssárga külső bevonattal kell azonosítani. Közvetett érintés elleni védelem

5.1.2.   Közvetett érintés elleni védelem

A közvetett érintés elleni védelem az ezen előírás II. része szerint típusjóváhagyásban részesített REESS rendszerrel felszerelt, nagyfeszültség alatt álló alkatrészekkel rendelkező járművek esetében is kötelező.

5.1.2.1.   A közvetett érintés okozta áramütés elleni védelem érdekében a szabadon álló vezető alkatrészeket, mint pl. a vezető elválasztót vagy burkolatot galvanikusan, biztonságos módon, azaz testelővezetékkel, hegesztéssel vagy csavarokkal stb. rá kell kötni a testelővázra, hogy ne keletkezzenek veszélyes feszültségek.

5.1.2.2.   A szabadon álló vezető alkatrészek és a testelőváz közötti ellenállás nem érheti el a 0,1 Ω-ot, amennyiben az áram erőssége legalább 0,2 A.

Ez a követelmény teljesítettnek tekinthető, ha a galvanikus kapcsolat hegesztéssel jött létre.

5.1.2.3.   Az olyan gépjárműveken, amelyek vezető csatlakozás révén kapcsolódnak a leföldelt külső áramforráshoz, a testelőváz és a talaj galvanikus összeköttetését létrehozó eszközt kell alkalmazni.

Ennek az eszköznek már azt megelőzően földelnie kell a járművet, hogy azt külső feszültség alá helyezték volna, és a földelő kapcsolatnak mindaddig fenn kell állnia, amíg a jármű külső feszültség alatt áll.

E követelmény teljesülése igazolható a járműgyártó által megadott csatlakozó használatával vagy elemzés útján.

5.1.2.4.   A fenti 5.1.2.3. szakasz követelményei nem vonatkoznak azokra a járművekre, amelyek megfelelnek az alábbi a) vagy b) pontnak:

| a) | a jármű REESS-e a külső áramforrásból csak olyan, nem beépített töltővel tölthető, amelyben a bemenetet és a kimenetet kettős vagy megerősített szigetelő szerkezet választja el.
  A korábban említett szigetelő szerkezetre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek meg kell felelniük az 5.1.2.4.1. és az 5.1.2.4.3. szakasz következő követelményeinek, és azokat fel kell tüntetni a dokumentációban; |
| --- | --- |

a)

a jármű REESS-e a külső áramforrásból csak olyan, nem beépített töltővel tölthető, amelyben a bemenetet és a kimenetet kettős vagy megerősített szigetelő szerkezet választja el.

A korábban említett szigetelő szerkezetre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek meg kell felelniük az 5.1.2.4.1. és az 5.1.2.4.3. szakasz következő követelményeinek, és azokat fel kell tüntetni a dokumentációban;

| b) | a beépített töltőnek kettős vagy megerősített szigetelő szerkezettel kell rendelkeznie a bemenet és a jármű szabadon álló vezető alkatrészei/testelőváza között.
  A korábban említett szigetelő szerkezetre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek meg kell felelniük az 5.1.2.4.1., az 5.1.2.4.2. és az 5.1.2.4.3. szakasz következő követelményeinek. |
| --- | --- |

b)

a beépített töltőnek kettős vagy megerősített szigetelő szerkezettel kell rendelkeznie a bemenet és a jármű szabadon álló vezető alkatrészei/testelőváza között.

A korábban említett szigetelő szerkezetre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek meg kell felelniük az 5.1.2.4.1., az 5.1.2.4.2. és az 5.1.2.4.3. szakasz következő követelményeinek.

Ha mindkét rendszer be van építve, akkor az a) és a b) pont követelményeinek egyaránt teljesülniük kell.

5.1.2.4.1.   Feszültségállósági érték

5.1.2.4.1.1.   Beépített töltővel felszerelt jármű esetében a vizsgálatot ezen előírás 9A. melléklete szerint kell elvégezni.

5.1.2.4.1.2.   Elfogadhatósági feltételek

A szigetelési ellenállásnak legalább 7 MΩ-nak kell lennie, amikor 500 V egyenáramot alkalmaznak az összes összekapcsolt bemenet és a jármű szabadon álló vezető alkatrészei/testelőváza között.

5.1.2.4.2.   Víz behatolása elleni védelem

5.1.2.4.2.1.   Ezt a vizsgálatot ezen előírás 9B. melléklete szerint kell elvégezni.

5.1.2.4.2.2.   Elfogadhatósági feltételek

A szigetelési ellenállásnak legalább 7 MΩ-nak kell lennie 500 V egyenáram alkalmazása esetén.

5.1.2.4.3.   Kezelési utasítások

Megfelelő töltési utasításokat kell adni, és azokat fel kell tüntetni a kézikönyvben (4).

4

5.1.3.   Szigetelési ellenállás

Ez a szakasz nem vonatkozik az alvázhoz csatlakoztatott elektromos áramkörökre, amennyiben bármely feszültség alatt álló alkatrész és a testelőváz vagy szabadon álló vezető alkatrész közötti legnagyobb feszültség legfeljebb 30 V feszültségű (effektív) váltakozó áram vagy legfeljebb 60 V feszültségű egyenáram.

5.1.3.1.   Különálló egyen- vagy váltakozó áramú sínekből álló elektromos erőátviteli rendszer

Ha a váltakozó áramú, illetve egyenáramú síneket galvanikusan elszigetelik egymástól, a nagyfeszültségű sínek és a testelőváz közötti szigetelési ellenállásnak legalább 100 Ω/V-nak kell lennie az egyenáramú sín üzemi feszültsége alapján számolva, és legalább 500 Ω/V-nak kell lennie a váltakozó áramú sín üzemi feszültsége alapján számolva.

A mérést a 4A. melléklet („A szigetelési ellenállás mérésének módszere járműalapú vizsgálatokhoz”) szerint kell végezni.

5.1.3.2.   Kombinált egyen- és váltakozó áramú sínekből álló elektromos erőátviteli rendszer

Ha a váltakozó áramú, illetve egyenáramú síneket galvanikusan összekötik, a nagyfeszültségű sín és a testelőváz közötti szigetelési ellenállásnak legalább 500 Ω/V-nak kell lennie az üzemi feszültség alapján számolva.

Ha azonban az összes váltakozó áramú nagyfeszültségű sínt az alábbi berendezések valamelyike védi, a nagyfeszültségű sín és a testelőváz közötti szigetelési ellenállásnak legalább 100 Ω/V-nak kell lennie az üzemi feszültség alapján számolva:

| a) | az 5.1.1. szakaszban foglalt követelményeknek külön-külön is megfelelő szilárd szigetelők, elválasztók vagy burkolatok dupla vagy többszörös rétege, pl. kábelköteg; |
| --- | --- |

a)

az 5.1.1. szakaszban foglalt követelményeknek külön-külön is megfelelő szilárd szigetelők, elválasztók vagy burkolatok dupla vagy többszörös rétege, pl. kábelköteg;

| b) | mechanikailag ellenálló, tartósságukat a jármű teljes élettartama alatt megőrző védőburkolatok, mint pl. a motorház, az elektronikus áramátalakító háza vagy a csatlakozók. |
| --- | --- |

b)

mechanikailag ellenálló, tartósságukat a jármű teljes élettartama alatt megőrző védőburkolatok, mint pl. a motorház, az elektronikus áramátalakító háza vagy a csatlakozók.

A nagyfeszültségű sín és a testelőváz közötti szigetelési ellenállás követelményének való megfelelést számításokkal, mérésekkel vagy a kettő kombinációjával lehet igazolni.

A mérést a 4A. melléklet („A szigetelési ellenállás mérésének módszere járműalapú vizsgálatokhoz”) szerint kell végezni.

5.1.3.3.   Üzemanyagcellával üzemelő járművek

Ha a legkisebb szigetelési ellenállásra vonatkozó követelményt nem lehet huzamosabb ideig teljesíteni, az alábbi lehetőségek valamelyikével kell biztosítani a védelmet:

| a) | az 5.1.1. szakaszban foglalt követelményeknek külön-külön is megfelelő szilárd szigetelők, elválasztók vagy burkolatok dupla vagy többszörös rétege; |
| --- | --- |

a)

az 5.1.1. szakaszban foglalt követelményeknek külön-külön is megfelelő szilárd szigetelők, elválasztók vagy burkolatok dupla vagy többszörös rétege;

| b) | fedélzeti szigetelésiellenállás-figyelő rendszer, amely figyelmezteti a járművezetőt, amennyiben a szigetelési ellenállás az előírt minimális érték alá esik. A REESS töltésére szolgáló csatlakozórendszer nagyfeszültségű sínje és a testelőváz közötti szigetelési ellenállást nem szükséges figyelemmel kísérni, mivel a töltésre szolgáló csatlakozórendszer csak a REESS töltése alatt kerül feszültség alá. A fedélzeti szigetelésiellenállás-figyelő rendszer működéséről az 5. mellékletben leírt módon kell meggyőződni. |
| --- | --- |

b)

fedélzeti szigetelésiellenállás-figyelő rendszer, amely figyelmezteti a járművezetőt, amennyiben a szigetelési ellenállás az előírt minimális érték alá esik. A REESS töltésére szolgáló csatlakozórendszer nagyfeszültségű sínje és a testelőváz közötti szigetelési ellenállást nem szükséges figyelemmel kísérni, mivel a töltésre szolgáló csatlakozórendszer csak a REESS töltése alatt kerül feszültség alá. A fedélzeti szigetelésiellenállás-figyelő rendszer működéséről az 5. mellékletben leírt módon kell meggyőződni.

5.1.3.4.   A REESS töltésére szolgáló csatlakozórendszer szigetelési ellenállására vonatkozó követelmény

A csatlakozórendszer esetében (amely a REESS töltésére szolgál és amelyet vezetőképesen össze kell kötni a leföldelt külső váltakozó áramú áramforrással) a szigetelési ellenállásnak legalább 1 MΩ-nak kell lennie, amikor a töltő csatlakozója le van választva. A mérés során a REESS-t le lehet választani az áramkörről.

5.2.   REESS

5.2.1.   REESS rendszerrel felszerelt jármű esetében vagy az 5.2.1.1. szakaszban, vagy az 5.2.1.2. szakaszban előírt követelménynek teljesülnie kell.

5.2.1.1.   Egy ezen előírás II. része szerint típusjóváhagyásban részesített REESS rendszert a REESS rendszer gyártójának utasításai szerint és az ezen előírás 6. mellékletének 2. részében megadott leírásnak megfelelően kell beszerelni.

5.2.1.2.   A REESS rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 6. szakaszában megadott vonatkozó követelményeknek.

5.2.2.   Gázfelgyülemlés

Az esetleg hidrogéngázt termelő, nyitott típusú hajtóakkumulátorok elhelyezésére szolgáló helyeket szellőzőventilátorral, szellőzőcsatornával vagy bármilyen más, a célnak megfelelő eszközzel kell ellátni a hidrogéngáz felgyülemlésének megelőzésére.

5.2.3.   Az elektrolit kiömlése elleni védelem

A járműveknek biztosítaniuk kell, hogy a használat és/vagy működés szokásos körülményei között ne ömölhessen ki elektrolit a REESS-ből és annak alkatrészeiből a vezetőre vagy utasára vagy a jármű körül tartózkodó bármely más személyre.

A REESS-ből akkor sem ömölhet ki elektrolit, ha az fejjel lefelé van.

5.2.4.   Véletlen vagy nem szándékos leválasztás

A REESS-t és alkotóelemeit úgy kell beszerelni a járműbe, hogy ki legyen zárva annak a lehetősége, hogy a REESS véletlenül vagy nem szándékosan leválik.

A járműben lévő REESS nem lökődhet ki, ha a járművet megbillentik.

A REESS alkatrészei nem lökődhetnek ki, ha a REESS-t fejjel lefelé fordítják.

5.3.   Üzembiztonság

A járművezetőnek legalább egy rövid jelzést kell kapnia arról, ha a jármű menetkész üzemmódban van.

Ez a rendelkezés nem vonatkozik arra az esetre, ha a jármű hajtóenergiája közvetlenül vagy közvetve belső égésű motorból származik.

A járművezetőnek a jármű elhagyásakor fény- vagy hangjelzést kell kapnia, ha a jármű még mindig menetkész üzemmódban van.

Ha a fedélzeti REESS-t a felhasználó képes kívülről tölteni, a jármű saját erőátviteli rendszere nem okozhat elmozdulást mindaddig, míg a külső áramforrás fizikailag csatlakoztatva van a jármű-főcsatlakozóhoz.

A tartósan rögzített töltőkábellel ellátott járművekre nem vonatkozik a fenti követelmény, ha a jármű töltésére szolgáló kábel használata megakadályozza a jármű használatát (pl. nem zárható le az ülés, a kábel helyzete nem teszi lehetővé, hogy a vezető beüljön vagy belépjen a járműbe). E követelmény teljesülését a járműgyártó által megadott csatlakozó használatával kell igazolni. A menetirány-kapcsoló állásának könnyen azonosíthatónak kell lennie a járművezető számára.

5.3.1.   Kiegészítő funkcionális biztonsági követelmények

5.3.1.1.   Indításkor a járművezetőnek legalább két külön intézkedést kell szándékosan végrehajtania ahhoz, hogy kiválassza a menetkész üzemmódot.

5.3.1.2.   A menetkész üzemmód kikapcsolásához csak egyetlen intézkedés szükséges.

5.3.1.3.   A REESS ideiglenesen (azaz nem meghibásodásból adódó) csökkent teljesítményének és/vagy töltöttségi szintjének jelzése

5.3.1.3.1.   A járműnek rendelkeznie kell egy olyan funkcióval/eszközzel, amely jelzi a vezető számára, ha a teljesítmény automatikusan lecsökken egy bizonyos szint alá, például a teljesítményvezérlőnek a REESS vagy a meghajtórendszer védelme érdekében történő aktiválása miatt, vagy az alacsony töltöttségi szint miatt.

5.3.1.3.2.   A gyártó határozza meg, hogy ezek a jelzések milyen feltételek mellett jelennek meg.

A teljesítménycsökkentési és -kijelzési stratégia rövid leírását a 6. melléklet írja elő.

5.3.1.4.   A jármű hátrafelé történő vezetése

Ki kell zárni annak lehetőségét, hogy a menetirányban haladó járművet hátramenetbe lehessen kapcsolni.

5.4.   A hidrogénkibocsátás meghatározása

5.4.1.   Ezt a vizsgálatot minden olyan járművön el kell végezni, amely nyitott típusú hajtóakkumulátorral rendelkezik. Ha a REESS rendszert ezen előírás II. része szerint hagyták jóvá, és az 5.2.1.1. szakasznak megfelelően szerelték be, akkor a jármű jóváhagyása során ezt a vizsgálatot el lehet hagyni.

5.4.2.   A vizsgálatot az ezen előírás 7. mellékletében leírt módszerrel kell elvégezni. A hidrogénminta-vételt és -elemzést az előírt módszerrel kell elvégezni. Más elemzési módszerek is jóváhagyhatók, ha bizonyított, hogy egyenértékű eredményt adnak.

5.4.3.   Az üzemszerű töltési eljárás alatt – a 7. mellékletben megadott feltételek mellett – a hidrogénkibocsátásnak 5 óra alatt 125 grammnál vagy t2 idő (h) alatt 25 × t2 grammnál kisebbnek kell lennie.

2

2

5.4.4.   Amennyiben a töltő a feltöltés alatt meghibásodik (feltételek a 7. mellékletben), a hidrogénkibocsátásnak 42 g alatt kell lennie. A töltőnek ezt a hibát maximum 30 percre kell korlátoznia.

5.4.5.   A REESS töltéséhez kapcsolódó minden művelet vezérlésének automatikusnak kell lennie, beleértve a töltés leállítását is.

5.4.6.   A töltés kézi vezérlésének lehetőségét ki kell zárni.

5.4.7.   A hálózatra való üzemszerű csatlakozás, az arról való üzemszerű lekapcsolás vagy az áramkimaradás nem befolyásolhatja a töltés vezérlőrendszerét.

5.4.8.   Súlyos töltési hibáról folyamatos jelzést kell adni. Súlyosnak az a hiba számít, amely későbbi töltésnél a töltő hibás működését okozhatja.

5.4.9.   A gyártónak a használati utasításban fel kell tüntetnie, hogy a jármű megfelel ezeknek a követelményeknek.

5.4.10.   A járműtípusnak a hidrogénkibocsátás tekintetében megadott jóváhagyása kiterjeszthető az azonos járműcsaládba tartozó más járműtípusokra is, a 7. melléklet 2. függelékében a járműcsalád fogalommeghatározásával összhangban.

6.   II. RÉSZ: AZ ÚJRATÖLTHETŐ ELEKTROMOSENERGIA-TÁROLÓ RENDSZER (REESS) BIZTONSÁGÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

6.1.   Általános előírások

Az ezen előírás 8. mellékletében előírt eljárásokat kell alkalmazni.

6.2.   Rázkódás

6.2.1.   A vizsgálatot ezen előírás 8A. melléklete szerint kell elvégezni.

6.2.2.   Elfogadhatósági feltételek

6.2.2.1.   A vizsgálat alatt nem mutatkozhatnak a következőkre utaló jelek:

| a) | elektrolit szivárgása; |
| --- | --- |

a)

elektrolit szivárgása;

| b) | törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre [rendszerekre] vonatkozik); |
| --- | --- |

b)

törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre [rendszerekre] vonatkozik);

| c) | tűz; |
| --- | --- |

c)

tűz;

| d) | robbanás. |
| --- | --- |

d)

robbanás.

Az elektrolit szivárgását a vizsgált berendezés bármely részének szétszedése nélkül, szemrevételezéssel kell ellenőrizni.

6.2.2.2.   Nagyfeszültségű REESS esetében a vizsgálat után ezen előírás 4B. melléklete szerint mért szigetelési ellenállás nem lehet kisebb, mint 100 Ω/V.

6.3.   Lökésszerű és ciklikus hőhatásvizsgálat

6.3.1.   A vizsgálatot ezen előírás 8B. melléklete szerint kell elvégezni.

6.3.2.   Elfogadhatósági feltételek

6.3.2.1.   A vizsgálat alatt nem mutatkozhatnak a következőkre utaló jelek:

| a) | elektrolit szivárgása; |
| --- | --- |

a)

elektrolit szivárgása;

| b) | törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik); |
| --- | --- |

b)

törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik);

| c) | tűz; |
| --- | --- |

c)

tűz;

| d) | robbanás. |
| --- | --- |

d)

robbanás.

Az elektrolit szivárgását a vizsgált berendezés bármely részének szétszedése nélkül, szemrevételezéssel kell ellenőrizni.

6.3.2.2.   Nagyfeszültségű REESS esetében a vizsgálat után ezen előírás 4B. melléklete szerint mért szigetelési ellenállás nem lehet kisebb, mint 100 Ω/V.

6.4.   Mechanikai vizsgálatok

6.4.1.   Kivehető REESS ejtésvizsgálata

6.4.1.1.   A vizsgálatot ezen előírás 8C. melléklete szerint kell elvégezni.

6.4.1.2.   Elfogadhatósági feltételek

6.4.1.2.1.   A vizsgálat alatt nem mutatkozhatnak a következőkre utaló jelek:

| a) | elektrolit szivárgása; |
| --- | --- |

a)

elektrolit szivárgása;

| b) | törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik); |
| --- | --- |

b)

törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik);

| c) | tűz; |
| --- | --- |

c)

tűz;

| d) | robbanás. |
| --- | --- |

d)

robbanás.

Az elektrolit szivárgását a vizsgált berendezés bármely részének szétszedése nélkül, szemrevételezéssel kell ellenőrizni.

6.4.1.2.2.   Nagyfeszültségű REESS esetében a vizsgálat után ezen előírás 4B. melléklete szerint mért szigetelési ellenállás nem lehet kisebb, mint 100 Ω/V.

6.4.2.   Mechanikai ütés

6.4.2.1.   Ez a vizsgálat a középső és/vagy oldalsó kitámasztó szerkezettel rendelkező járművekre vonatkozik.

A vizsgálatot ezen előírás 8D. melléklete szerint kell elvégezni.

6.4.2.2.   Elfogadhatósági feltételek

6.4.2.2.1.   A vizsgálat alatt nem mutatkozhatnak a következőkre utaló jelek:

| a) | elektrolit szivárgása; |
| --- | --- |

a)

elektrolit szivárgása;

| b) | törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik); |
| --- | --- |

b)

törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik);

| c) | tűz; |
| --- | --- |

c)

tűz;

| d) | robbanás. |
| --- | --- |

d)

robbanás.

Az elektrolit szivárgását a vizsgált berendezés bármely részének szétszedése nélkül, szemrevételezéssel kell ellenőrizni.

6.4.2.2.2.   Nagyfeszültségű REESS esetében a vizsgált berendezés vizsgálat után ezen előírás 4B. melléklete szerint mért szigetelési ellenállásának el kell érnie legalább a 100 Ω/V értéket a REESS egészére nézve.

6.5.   Tűzállóság

Ez a vizsgálat csak az utastérrel rendelkező járművekre vonatkozik.

Ez a vizsgálat a tűzveszélyes elektrolitot tartalmazó REESS esetében kötelező.

A vizsgálatot egy mintán kell elvégezni.

A vizsgálat a következők szerint végezhető el a gyártó választásától függően:

| a) | ezen előírás 6.5.1. szakasza szerinti, járműalapú vizsgálat; vagy |
| --- | --- |

a)

ezen előírás 6.5.1. szakasza szerinti, járműalapú vizsgálat; vagy

| b) | ezen előírás 6.5.2. szakasza szerinti, alkatrészalapú vizsgálat. |
| --- | --- |

b)

ezen előírás 6.5.2. szakasza szerinti, alkatrészalapú vizsgálat.

6.5.1.   Járműalapú vizsgálat

A vizsgálatot a 8E. melléklet szerint, a 8E. melléklet 3.2.1. szakaszát kellően figyelembe véve kell elvégezni.

Egy, e szakasz szerint vizsgált REESS jóváhagyásának az adott járműtípusra vonatkozó jóváhagyásokra kell korlátozódnia.

6.5.2.   Alkatrészalapú vizsgálat

A vizsgálatot a 8E. melléklet szerint, a 8E. melléklet 3.2.2. szakaszát kellően figyelembe véve kell elvégezni.

6.5.3.   Elfogadhatósági feltételek

6.5.3.1.   A vizsgálat alatt a vizsgált berendezésen nem mutatkozhatnak robbanás jelei.

6.6.   Rövidzárlat elleni külső védelem

6.6.1.   A vizsgálatot ezen előírás 8F. melléklete szerint kell elvégezni.

6.6.2.   Elfogadhatósági feltételek;

6.6.2.1.   A vizsgálat alatt nem mutatkozhatnak a következőkre utaló jelek:

| a) | elektrolit szivárgása; |
| --- | --- |

a)

elektrolit szivárgása;

| b) | törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik); |
| --- | --- |

b)

törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik);

| c) | tűz; |
| --- | --- |

c)

tűz;

| d) | robbanás. |
| --- | --- |

d)

robbanás.

Az elektrolit szivárgását a vizsgált berendezés bármely részének szétszedése nélkül, szemrevételezéssel kell ellenőrizni.

6.6.2.2.   Nagyfeszültségű REESS esetében a vizsgálat után ezen előírás 4B. melléklete szerint mért szigetelési ellenállás nem lehet kisebb, mint 100 Ω/V.

6.7.   Túltöltés elleni védelem

6.7.1.   A vizsgálatot ezen előírás 8G. melléklete szerint kell elvégezni.

6.7.2.   Elfogadhatósági feltételek

6.7.2.1.   A vizsgálat alatt nem mutatkozhatnak a következőkre utaló jelek:

| a) | elektrolit szivárgása; |
| --- | --- |

a)

elektrolit szivárgása;

| b) | törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik); |
| --- | --- |

b)

törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik);

| c) | tűz; |
| --- | --- |

c)

tűz;

| d) | robbanás. |
| --- | --- |

d)

robbanás.

Az elektrolit szivárgását a vizsgált berendezés bármely részének szétszedése nélkül, szemrevételezéssel kell ellenőrizni.

6.7.2.2.   Nagyfeszültségű REESS esetében a vizsgálat után ezen előírás 4B. melléklete szerint mért szigetelési ellenállás nem lehet kisebb, mint 100 Ω/V.

6.8.   Túlzott kisütés elleni védelem

6.8.1.   A vizsgálatot ezen előírás 8H. melléklete szerint kell elvégezni.

6.8.2.   Elfogadhatósági feltételek

6.8.2.1.   A vizsgálat alatt nem mutatkozhatnak a következőkre utaló jelek:

| a) | elektrolit szivárgása; |
| --- | --- |

a)

elektrolit szivárgása;

| b) | törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik); |
| --- | --- |

b)

törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik);

| c) | tűz; |
| --- | --- |

c)

tűz;

| d) | robbanás. |
| --- | --- |

d)

robbanás.

Az elektrolit szivárgását a vizsgált berendezés bármely részének szétszedése nélkül, szemrevételezéssel kell ellenőrizni.

6.8.2.2.   Nagyfeszültségű REESS esetében a vizsgálat után ezen előírás 4B. melléklete szerint mért szigetelési ellenállás nem lehet kisebb, mint 100 Ω/V.

6.9.   Túlmelegedés elleni védelem

6.9.1.   A vizsgálatot ezen előírás 8I. melléklete szerint kell elvégezni.

6.9.2.   Elfogadhatósági feltételek

6.9.2.1.   A vizsgálat alatt nem mutatkozhatnak a következőkre utaló jelek:

| a) | elektrolit szivárgása; |
| --- | --- |

a)

elektrolit szivárgása;

| b) | törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik); |
| --- | --- |

b)

törés (ez csak a nagyfeszültségű REESS rendszerre (rendszerekre) vonatkozik);

| c) | tűz; |
| --- | --- |

c)

tűz;

| d) | robbanás. |
| --- | --- |

d)

robbanás.

Az elektrolit szivárgását a vizsgált berendezés bármely részének szétszedése nélkül, szemrevételezéssel kell ellenőrizni.

6.9.2.2.   Nagyfeszültségű REESS esetében a vizsgálat után ezen előírás 4B. melléklete szerint mért szigetelési ellenállás nem lehet kisebb, mint 100 Ω/V.

6.10.   Kibocsátás

A rendeltetésszerű használat közben az energiaátalakítási folyamat által okozott lehetséges gázkibocsátásokat figyelembe kell venni.

6.10.1.   A nyitott típusú hajtóakkumulátoroknak meg kell felelniük az ezen előírás 5.4. szakaszában a hidrogénkibocsátásra vonatkozóan megadott követelményeknek.

A zárt kémiai folyamatot megvalósító rendszereket (pl. a lítiumion-akkumulátorokat) rendeltetésszerű használat közben kibocsátásmentesnek kell tekinteni.

Az akkumulátorgyártónak a 6. melléklet 2. részében le kell írnia és dokumentálnia kell a zárt kémiai folyamatot.

A gyártónak és a műszaki szolgálatnak értékelniük kell a többi technológiát a tekintetben, hogy rendeltetésszerű használat közben előfordulhat-e kibocsátás.

6.10.2.   Elfogadhatósági feltételek

A hidrogénkibocsátás tekintetében lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

A zárt kémiai folyamatot megvalósító kibocsátásmentes rendszerek esetében nem szükséges ellenőrzést végezni.

7.   A TÍPUSJÓVÁHAGYÁS MÓDOSÍTÁSA ÉS KITERJESZTÉSE

7.1.   A jármű vagy a REESS típusának valamennyi ezen előírás hatálya alá tartozó módosításáról értesíteni kell a jármű vagy a REESS típusát jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatásuk, és a jármű vagy a REESS továbbra is megfelel az előírásoknak; |
| --- | --- |

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatásuk, és a jármű vagy a REESS továbbra is megfelel az előírásoknak;

| 7.1.2. | vagy új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

vagy új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

7.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

7.3.   A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel az ilyen kiterjesztéshez készített minden értesítéshez, és erről az ezen előírás 1. mellékletének (a melléklet 1. vagy 2. részének) megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

8.1.   Az ezen előírás szerint jóváhagyott járműveket, illetve REESS rendszereket úgy kell gyártani, hogy az ezen előírás vonatkozó részében (részeiben) foglalt követelményeket teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

8.2.   Annak ellenőrzéséhez, hogy a 8.1. szakasz követelményei teljesülnek-e, a gyártást megfelelően ellenőrizni kell.

8.3.   A jóváhagyás jogosultja feltétlenül:

| 8.3.1. | biztosítja a járművek, illetve a REESS-ek hatékony minőség-ellenőrzésére szolgáló eljárások meglétét; |
| --- | --- |

8.3.1.

biztosítja a járművek, illetve a REESS-ek hatékony minőség-ellenőrzésére szolgáló eljárások meglétét;

| 8.3.2. | rendelkezik az egyes jóváhagyott típusoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges vizsgálóberendezésekkel; |
| --- | --- |

8.3.2.

rendelkezik az egyes jóváhagyott típusoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges vizsgálóberendezésekkel;

| 8.3.3. | biztosítja, hogy a vizsgálati eredményeket rögzítsék, és a csatolt dokumentumok – a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben meghatározandó ideig – rendelkezésre álljanak; |
| --- | --- |

8.3.3.

biztosítja, hogy a vizsgálati eredményeket rögzítsék, és a csatolt dokumentumok – a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben meghatározandó ideig – rendelkezésre álljanak;

| 8.3.4. | elemzi valamennyi vizsgálati módszer eredményeit, hogy ellenőrizze és biztosítsa a jármű, illetve a REESS jellemzőinek állandóságát, az ipari termelésben megengedhető tűrések figyelembevételével; |
| --- | --- |

8.3.4.

elemzi valamennyi vizsgálati módszer eredményeit, hogy ellenőrizze és biztosítsa a jármű, illetve a REESS jellemzőinek állandóságát, az ipari termelésben megengedhető tűrések figyelembevételével;

| 8.3.5. | biztosítja, hogy minden egyes járműtípuson vagy alkatrésztípuson legalább az ezen előírás vonatkozó részében (részeiben) előírt vizsgálatokat elvégezzék; |
| --- | --- |

8.3.5.

biztosítja, hogy minden egyes járműtípuson vagy alkatrésztípuson legalább az ezen előírás vonatkozó részében (részeiben) előírt vizsgálatokat elvégezzék;

| 8.3.6. | gondoskodik arról, hogy ha egy adott vizsgálattípusnál a mintasorozat vagy a mintadarabok azt mutatják, hogy a gyártás nem megfelelő, akkor újabb mintavételt és vizsgálatot végezzenek. Ilyen esetben minden szükséges lépést meg kell tenni a gyártás megfelelőségének helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

8.3.6.

gondoskodik arról, hogy ha egy adott vizsgálattípusnál a mintasorozat vagy a mintadarabok azt mutatják, hogy a gyártás nem megfelelő, akkor újabb mintavételt és vizsgálatot végezzenek. Ilyen esetben minden szükséges lépést meg kell tenni a gyártás megfelelőségének helyreállítása érdekében.

8.4.   A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket.

8.4.1.   A vizsgálati és gyártási nyilvántartásokat minden ellenőrzéskor be kell mutatni a helyszíni ellenőrnek.

8.4.2.   Az ellenőr véletlenszerűen mintát vehet, amelyet megvizsgálnak a gyártó laboratóriumában. A minták legkisebb száma a gyártó saját ellenőrzéseinek eredményei alapján határozható meg.

8.4.3.   Ha a minőség nem tűnik kielégítőnek, vagy úgy tűnik, hogy a 8.4.2. szakasz alkalmazásában végrehajtott vizsgálatok érvényességét ellenőrizni kell, akkor az ellenőr mintákat vesz, és azokat elküldi a típus-jóváhagyási vizsgálatokat eredetileg elvégző műszaki szolgálatnak.

8.4.4.   A típusjóváhagyó hatóság az ebben az előírásban megállapított bármely vizsgálatot elvégezheti.

8.4.5.   A típusjóváhagyó hatóság által végzett ellenőrzésekre általában évente kerül sor. Ha az ilyen helyszíni ellenőrzés nem kielégítő eredménnyel zárul, akkor a típusjóváhagyó hatóság gondoskodik arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek a gyártás megfelelőségének minél gyorsabb helyreállítása érdekében.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

9.1.   Az ezen előírás alapján egy adott jármű-/REESS-típusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8. szakaszban előírt követelmények, illetve ha a jármű/REESS vagy alkatrészei nem felelnek meg a fenti 8.3.5. szakaszban előírt vizsgálatokon.

9.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének (a melléklet 1. vagy 2. részének) megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott jármű-/REESS-típus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. mellékletének (a melléklet 1. vagy 2. részének) megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat, illetve a gyártás végleges leállítását igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 2. szakaszának meghatározása szerint. - http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  www.unece.org/trans/danger/publi/unrec/rev17/17files_e.html

2

(3)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek egyedi azonosító számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 3. mellékletében találhatók.

3

(4)  Példa e tartalom kézikönyvben való feltüntetésére: „Ha a töltés során járműve vagy töltője víz alá kerül, akkor az áramütés veszélye miatt sem a járművet, sem a töltőt nem szabad megérintenie. Ne használja se az akkumulátort, se a járművet, és kérje meg márkakereskedőjét, hogy tegyen (megfelelő) intézkedéseket.”

4

---

1. MELLÉKLET

1. RÉSZ

Értesítés

(Legnagyobb formátum: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Kiadta: Hatóság neve:

Tárgy (2): Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

járműtípusra vonatkozóan, annak elektromos biztonsága tekintetében, a 136. számú előírás szerint

Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma:

1. A jármű márkaneve vagy védjegye:

2. Járműtípus:

3. Jármű-kategória:

4. A gyártó neve és címe:

5. A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe:

6. A jármű leírása:

6.1. A REESS típusa:

6.1.1. A REESS jóváhagyási száma vagy a REESS leírása (2)

6.2. Üzemi feszültség:

6.3. Meghajtórendszer (pl. hibrid, elektromos):

7. A járműre vonatkozó jóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma:

8. A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

9. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:

10. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv száma:

11. A jóváhagyási jel helye:

12. A jóváhagyás kiterjesztésének oka(i) (amennyiben kiterjesztés történt) (2):

13. A jóváhagyást megadták/kiterjesztették/elutasították/visszavonták (2):

14. Hely:

15. Dátum:

16. Aláírás:

17. A jóváhagyási vagy jóváhagyás-kiterjesztési kérelemmel együtt benyújtott dokumentáció kikérhető.

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

2. RÉSZ

Értesítés

(Legnagyobb formátum: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Kiadta: Hatóság neve:

Tárgy (2): Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

REESS-típusra mint alkatrészre/önálló műszaki egységre (2) vonatkozóan, a 136. számú előírás szerint

Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma:

1. A REESS márkaneve vagy védjegye:

2. A REESS típusa:

3. A gyártó neve és címe:

4. A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe:

5. A REESS leírása:

6. A REESS rendszerre vonatkozó beépítési korlátozások:

7. A REESS-re vonatkozó jóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma:

8. A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

9. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:

10. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv száma:

11. A jóváhagyási jel helye:

12. A jóváhagyás kiterjesztésének oka(i) (amennyiben kiterjesztés történt) (2):

13. A jóváhagyást megadták/kiterjesztették/elutasították/visszavonták (2):

14. Hely:

15. Dátum:

16. Aláírás:

17. A jóváhagyási vagy jóváhagyás-kiterjesztési kérelemmel együtt benyújtott dokumentáció kikérhető.

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

A MINTA

(Lásd ezen előírás 4.2. szakaszát)

1. ábra

Image 9

A járművön elhelyezett, az 1. ábrán látható jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott közúti járműtípust a 136. sz. előírás szerint hagyták jóvá Hollandiában (E4), a 002492 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 136. számú előírás eredeti változatában foglalt követelmények alapján adták meg.

2. ábra

Image 10

A REESS rendszeren elhelyezett, a 2. ábrán látható jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott REESS rendszertípust („ES”) a 136. sz. előírás szerint hagyták jóvá Hollandiában (E4), a 002492 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 136. számú előírás eredeti változatában foglalt követelmények alapján adták meg.

B MINTA

(Lásd ezen előírás 4.5. szakaszát)

Image 11

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott közúti járműtípust a 136. és a 78. sz. előírás (1) alapján Hollandiában (E4) hagyták jóvá. A jóváhagyási számok azt mutatják, hogy amikor a vonatkozó jóváhagyásokat megadták, a 136. sz. előírás még eredeti, változatlan formájában volt, a 78. sz. előírás pedig tartalmazta a 03. módosítássorozatot.

---

(1)  Az utóbbi szám csak példaként szolgál.

---

3. MELLÉKLET

FESZÜLTSÉG ALATT ÁLLÓ ALKATRÉSZEK KÖZVETLEN ÉRINTÉSE ELLENI VÉDELEM

1.   HOZZÁFÉRÉST VIZSGÁLÓ SZONDÁK

A táblázat tartalmazza azokat a hozzáférést vizsgáló szondákat, amelyekkel ellenőrzik a személyeknek a feszültség alatt álló alkatrészekhez való hozzáférés elleni védelmét.

2.   VIZSGÁLATI KÖRÜLMÉNYEK

A hozzáférést vizsgáló szondát a táblázatban előírt erővel be kell nyomni a burkolat nyílásaiba. Ha a szonda részben vagy teljesen behatol, akkor ki kell próbálni minden lehetséges helyzetét, de az ütközőfelület nem hatolhat át teljesen a nyíláson.

A belső elválasztók a burkolat részeinek tekintendők.

Szükség esetén egy alkalmas lámpával sorba kötött (legalább 40 V-os, de legfeljebb 50 V-os) kisfeszültségű áramforrást kell bekötni a szonda és az elválasztón, illetve a burkolaton belüli, feszültség alatt álló alkatrészek közé.

Nagyfeszültségű berendezés feszültség alatt álló, mozgó részeinél is a próbalámpás módszert kell használni.

A belső mozgó alkatrészeket lassan is lehet mozgatni, ha ez megvalósítható.

3.   ELFOGADHATÓSÁGI FELTÉTELEK

A hozzáférést vizsgáló szonda nem érhet hozzá feszültség alatt álló alkatrészhez.

Ha ezt a követelményt a szonda és a feszültség alatt álló alkatrészek próbalámpás vizsgálatával ellenőrzik, a lámpa nem világíthat.

Az IPXXB vizsgálatban az ízelt ujjutánzat 80 mm-es hosszban behatolhat, de az ütközőfelülete (50 mm × 20 mm) nem mehet át a nyíláson. A kinyújtott állásból kiindulva az ízelt ujjutánzat mindkét ujjpercét egymás után be kell hajlítani a szomszédos ujjperc tengelyéhez viszonyítva 90°-ig, és minden lehetséges helyzetét ki kell próbálni.

Az IPXXD vizsgálatban a hozzáférést vizsgáló szonda teljes hosszában behatolhat, de az ütközőfelület nem hatolhat át teljesen a nyíláson.

Hozzáférést vizsgáló szondák a veszélyes részek személyek általi érintése elleni védelem ellenőrzéséhez

Image 12

Ízelt ujjutánzat

Image 13

Anyag: fém, ha másként nincs megadva

Hosszméretek milliméterben megadva

Mérettűrések (ha nincs külön tűrés megadva):

| a) | szögeknél: 0/– 10°; |
| --- | --- |

a)

szögeknél: 0/– 10°;

| b) | hosszméreteknél: 25 mm-ig: 0/– 0,05 mm, 25 mm felett: ± 0,2 mm. |
| --- | --- |

b)

hosszméreteknél: 25 mm-ig: 0/– 0,05 mm, 25 mm felett: ± 0,2 mm.

Mindkét ízületnek képesnek kell lennie ugyanabban a síkban és ugyanabban az irányban 90°-os szögben hajolnia, 0-tól + 10°-ig terjedő tűréssel.

---

4A. MELLÉKLET

A SZIGETELÉSI ELLENÁLLÁS MÉRÉSÉNEK MÓDSZERE JÁRMŰALAPÚ VIZSGÁLATOKHOZ

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

A jármű nagyfeszültségű sínjeinek szigetelési ellenállását méréssel vagy – a nagyfeszültségű sín egyes részeinek vagy összetevőinek mért értékeit felhasználó – számítással kell meghatározni (a továbbiakban: osztott mérés).

2.   MÉRÉSI MÓDSZER

A szigetelési ellenállás mérését az e melléklet 2.1. és 2.2. szakaszában felsorolt módszerek közül a legmegfelelőbbel kell elvégezni, a feszültség alatt álló alkatrészek elektromos töltésének vagy a szigetelési ellenállásnak stb. függvényében.

A mérendő áramkör kiterjedését kapcsolási rajzok stb. segítségével előre meg kell határozni.

A szigetelési ellenállás méréséhez szükséges módosítások, mint pl. a fedél eltávolítása annak érdekében, hogy a feszültség alatt álló alkatrészek hozzáférhetők legyenek, mérővonalak húzása, szoftvermódosítások stb. megengedettek.

Ha a mért értékek nem maradnak stabil szinten a fedélzeti szigetelésiellenállás-figyelő rendszer stb. működése alatt, a mérés elvégzéséhez szükséges módosításokat, mint pl. az érintett berendezés kikapcsolása vagy eltávolítása, el lehet végezni. A berendezés eltávolítása esetén rajzok stb. segítségével igazolni kell, hogy a feszültség alatt álló alkatrészek és a testelőváz közötti szigetelési ellenállás nem fog változni.

Mivel ennek megerősítése a nagyfeszültségű áramkörön végzett közvetlen beavatkozásokat igényel, roppant körültekintőnek kell lenni a rövidzárlatok, áramütések stb. megelőzése érdekében.

2.1.   A járművön kívüli forrásból származó feszültséget felhasználó mérési módszer

2.1.1.   Mérőműszer

Olyan szigetelésiellenállás-mérő műszert kell használni, amely a nagyfeszültségű sín üzemi feszültségét meghaladó egyenáramú feszültségen képes működni.

2.1.2.   Mérési módszer

A feszültség alatt álló alkatrészek és a testelőváz közé szigetelésiellenállás-mérő műszert kell csatlakoztatni. Ezt követően meg kell mérni a szigetelési ellenállást a nagyfeszültségű sín üzemi feszültségének legalább 50 %-át kitevő egyenfeszültség alkalmazásával.

Ha egy galvanikus kapcsolatban lévő áramkörben a rendszernek több feszültségtartománya van (pl. egy feszültségnövelő átalakítónak köszönhetően), és egyes összetevői nem bírják el a teljes áramkör üzemi feszültségét, az ezen összetevők és a testelőváz közötti szigetelési ellenállást külön-külön is meg lehet mérni: a saját üzemi feszültségük legalább felével úgy, hogy az említett összetevők le vannak választva az áramkörről.

2.2.   A jármű saját REESS-ét egyenfeszültség-forrásként felhasználó mérési módszer

2.2.1.   A vizsgált járműre vonatkozó körülmények

A nagyfeszültségű sínt a jármű saját REESS-éből és/vagy energiaátalakító rendszeréből kell feszültség alá helyezni. A REESS és/vagy energiaátalakító rendszer feszültségszintjének a vizsgálat alatt mindvégig el kell érnie legalább a járműgyártó által megadott névleges üzemi feszültséget.

2.2.2.   Mérőműszer

Az ehhez a vizsgálathoz használt voltmérőnek egyenáramú értékeket kell mérnie, és legalább 10 ΜΩ belső ellenállással kell rendelkeznie.

2.2.3.   Mérési módszer

2.2.3.1.   Első lépés

A nagyfeszültségű sín feszültségét (Vb) az 1. ábra szerint meg kell mérni és fel kell jegyezni. A Vb érték legyen nagyobb vagy egyenlő, mint a REESS-nek és/vagy az energiaátalakító rendszernek a gyártó által megadott, névleges üzemi feszültsége.

1. ábra

Vb, V1 és V2 mérése

REESS rendszer

REESS

hajtórendszer

energia-átalakító rendszer

Vb

V1

testelőváz

V2

nagyfeszültségű sín

energiaátalakító rendszer

testelőváz

2.2.3.2.   Második lépés

Mérjük meg a nagyfeszültségű sín negatív pólusa és a testelőváz közötti feszültséget (V1), és jegyezzük fel (lásd az 1. ábrát).

2.2.3.3.   Harmadik lépés

Mérjük meg a nagyfeszültségű sín pozitív pólusa és a testelőváz közötti feszültséget (V2), és jegyezzük fel (lásd az 1. ábrát).

2.2.3.4.   Negyedik lépés

Ha V1 nagyobb vagy egyenlő, mint V2, kapcsoljunk egy ismert értékű ellenállást (Ro) a nagyfeszültségű sín negatív pólusa és a testelőváz közé. Ha az Ro-t az áramkörbe illesztettük, mérjük meg a nagyfeszültségű sín negatív pólusa és a testelőváz közötti feszültséget (V1′), és jegyezzük fel (lásd a 2. ábrát).

Az elektromos ellenállást (Ri) a következő képlet segítségével számoljuk ki:

Ri = Ro × (Vb/V1′ – Vb/V1) vagy Ri = Ro × Vb × (1/V1′ – 1/V1)

2. ábra

2. ábra

V1′ mérése

V1′ mérése

REESS rendszer

hajtórendszer

V1′

nagyfeszültségű sín

REESS

Ro

Vb

testelőváz

energia-átalakító rendszer

energiaátalakító rendszer

testelőváz

Ha V2 nagyobb, mint V1, kapcsoljunk egy ismert értékű ellenállást (Ro) a nagyfeszültségű sín pozitív pólusa és a testelőváz közé. Ha az Ro-t az áramkörbe illesztettük, mérjük meg a nagyfeszültségű sín pozitív pólusa és a testelőváz közötti feszültséget (V2′), és jegyezzük fel (lásd a 3. ábrát). Az elektromos ellenállást (Ri) a megadott képlet segítségével számoljuk ki. Osszuk el az elektromos szigetelési ellenállás értékét (Ω) a nagyfeszültségű sín névleges üzemi feszültségével (V).

Az elektromos ellenállást (Ri) a következő képlet segítségével számoljuk ki:

Ri = Ro × (Vb/V2′ – Vb/V2) vagy Ri = Ro × Vb × (1/V2′ – 1/V2)

3. ábra

3. ábra

V2′ mérése

V2′ mérése

testelőváz

REESS rendszer

REESS

hajtórendszer

energia-átalakító rendszer

testelőváz

Ro

V2′

nagyfeszültségű sín

energiaátalakító rendszer

2.2.3.5.   Ötödik lépés

A szigetelési ellenállás értékét (mértékegysége Ω/V) úgy kapjuk meg, hogy az Ri elektromos szigetelés értékét (Ω) elosztjuk a nagyfeszültségű sín üzemi feszültségével (V).

Megjegyzés: Ro, az ismert ellenállás értéke (Ω) legyen megközelítőleg a megkívánt legkisebb szigetelési ellenállásnak (Ω/V) és a jármű üzemi feszültségének (V) szorzata (a megengedett eltérés ± 20 %). Nem szükséges, hogy az Ro értéke pontosan egyenlő legyen a szorzattal, mivel a képletek bármely Ro-ra érvényesek. A megadott tartományba eső Ro azonban jó felbontást kell hogy eredményezzen a feszültségmérések során.

Megjegyzés

---

4B. MELLÉKLET

A SZIGETELÉSI ELLENÁLLÁS MÉRÉSÉNEK MÓDSZERE REESS-EK ALKATRÉSZALAPÚ VIZSGÁLATAIHOZ

1.   MÉRÉSI MÓDSZER

A szigetelési ellenállás mérését az e melléklet 1.1. és 1.2. szakaszában felsorolt módszerek közül a legmegfelelőbbel kell elvégezni, a feszültség alatt álló alkatrészek elektromos töltésének vagy a szigetelési ellenállásnak stb. függvényében.

Ha a vizsgált berendezés üzemi feszültsége (Vb, 1. ábra) nem mérhető (pl. azért, mert a főkapcsoló vagy a biztosíték szétkapcsolja az elektromos áramkört), a belső feszültség mérése érdekében a vizsgálat elvégezhető a vizsgált berendezés módosítása után (a főkapcsolók előtt).

Ezek a módosítások nem befolyásolhatják a vizsgálat eredményét.

A mérendő áramkör kiterjedését kapcsolási rajzok stb. segítségével előre meg kell határozni. Ha a nagyfeszültségű síneket galvanikusan elkülönítik egymástól, valamennyi elektromos áramkör szigetelési ellenállását meg kell mérni.

A szigetelési ellenállás méréséhez szükséges módosítások, mint pl. a fedél eltávolítása annak érdekében, hogy a feszültség alatt álló alkatrészek hozzáférhetők legyenek, mérővonalak húzása, szoftvermódosítások stb. megengedettek.

Ha a mért értékek nem maradnak stabil szinten a szigetelésiellenállás-figyelő rendszer stb. működése alatt, a mérés elvégzéséhez szükséges módosításokat, mint pl. az érintett berendezés kikapcsolása vagy eltávolítása, el lehet végezni. A berendezés eltávolítása esetén rajzok stb. segítségével igazolni kell, hogy a feszültség alatt álló alkatrészek és – amennyiben földelő csatlakozó van felszerelve a járműre – a gyártó által a testelővázhoz csatlakoztatandó pontként megadott földelő csatlakozó közötti szigetelési ellenállás nem fog változni.

Mivel ennek megerősítése a nagyfeszültségű áramkörön végzett közvetlen beavatkozásokat igényel, roppant körültekintőnek kell lenni a rövidzárlatok, áramütések stb. megelőzése érdekében.

1.1.   Külső forrásból származó feszültséget felhasználó mérési módszer

1.1.1.   Mérőműszer

Olyan szigetelésiellenállás-mérő műszert kell használni, amely a vizsgált berendezés névleges feszültségét meghaladó egyenáramú feszültségen képes működni.

1.1.2.   Mérési módszer

A feszültség alatt álló alkatrészek és a földelő csatlakozó közé csatlakoztatni kell a szigetelésiellenállás-mérő műszert. Ezután meg kell mérni a szigetelési ellenállást.

Ha egy galvanikus kapcsolatban lévő áramkörben a rendszernek több feszültségtartománya van (pl. egy feszültségnövelő átalakítónak köszönhetően), és egyes összetevői nem bírják el a teljes áramkör üzemi feszültségét, az ezen összetevők és a földelő csatlakozó közötti szigetelési ellenállást külön-külön is meg lehet mérni: a saját üzemi feszültségük legalább felével úgy, hogy az említett összetevők le vannak választva az áramkörről.

1.2.   A vizsgált berendezést egyenfeszültség-forrásként felhasználó mérési módszer

1.2.1.   Vizsgálati körülmények

A vizsgált berendezés feszültségének a vizsgálat alatt mindvégig el kell érnie legalább a vizsgált berendezés névleges üzemi feszültségét.

1.2.2.   Mérőműszer

Az ehhez a vizsgálathoz használt voltmérőnek egyenáramú értékeket kell mérnie, és legalább 10 ΜΩ belső ellenállással kell rendelkeznie.

1.2.3.   Mérési módszer

1.2.3.1.   Első lépés

A vizsgált berendezés üzemi feszültségét (Vb) az 1. ábra szerint meg kell mérni és fel kell jegyezni. A Vb érték legyen nagyobb vagy egyenlő, mint a vizsgált berendezés névleges üzemi feszültsége.

1. ábra

vizsgált készülék

földelő csatlakozó

Vb

V1

V2

1.2.3.2.   Második lépés

Mérjük meg a vizsgált berendezés negatív pólusa és a földelő csatlakozó közötti feszültséget (V1), és jegyezzük fel (lásd az 1. ábrát).

1.2.3.3.   Harmadik lépés

Mérjük meg a vizsgált berendezés pozitív pólusa és a földelő csatlakozó közötti feszültséget (V2), és jegyezzük fel (lásd az 1. ábrát).

1.2.3.4.   Negyedik lépés

Ha V1 nagyobb vagy egyenlő, mint V2, kapcsoljunk egy ismert értékű ellenállást (Ro) a vizsgált berendezés negatív pólusa és a földelő csatlakozó közé. Ha az Ro-t az áramkörbe illesztettük, mérjük meg a vizsgált berendezés negatív pólusa és a földelő csatlakozó közötti feszültséget (V1′) (lásd a 2. ábrát).

Az elektromos ellenállást (Ri) a következő képlet segítségével számoljuk ki:

Ri = Ro × (Vb/V1′ – Vb/V1) vagy Ri = Ro × Vb × (1/V1′ – 1/V1)

2. ábra

2. ábra

vizsgált készülék

földelő csatlakozó

Vb

V1′

Ro

Ha V2 nagyobb, mint V1, kapcsoljunk egy ismert értékű ellenállást (Ro) a vizsgált berendezés pozitív pólusa és a földelő csatlakozó közé. Ha az Ro-t az áramkörbe illesztettük, mérjük meg a vizsgált berendezés pozitív pólusa és a földelő csatlakozó közötti feszültséget (V2′) (lásd a 3. ábrát).

Az elektromos ellenállást (Ri) a következő képlet segítségével számoljuk ki:

Ri = Ro × (Vb/V2′ – Vb/V2) vagy Ri = Ro × Vb × (1/V2′ – 1/V2)

3. ábra

3. ábra

vizsgált készülék

földelő csatlakozó

Vb

Ro

V2′

1.2.3.5.   Ötödik lépés

A szigetelési ellenállás értékét (mértékegysége Ω/V) úgy kapjuk meg, hogy az Ri elektromos szigetelés értékét (Ω) elosztjuk a vizsgált berendezés névleges feszültségével (V).

Megjegyzés: Ro, az ismert ellenállás értéke (Ω) legyen megközelítőleg a megkívánt legkisebb szigetelési ellenállásnak (Ω/V) és a vizsgált berendezés névleges feszültségének (V) szorzata (a megengedett eltérés ± 20 %). Nem szükséges, hogy az Ro értéke pontosan egyenlő legyen a szorzattal, mivel a képletek bármely Ro-ra érvényesek. A megadott tartományba eső Ro azonban jó felbontást kell hogy eredményezzen a feszültségmérések során.

Megjegyzés

---

5. MELLÉKLET

VISSZAJELZÉS A FEDÉLZETI SZIGETELÉSIELLENÁLLÁS-FIGYELŐ RENDSZER MŰKÖDÉSÉRŐL

A fedélzeti szigetelésiellenállás-figyelő rendszer működéséről a következőképpen kell meggyőződni:

Illesszünk be egy olyan ellenállást az áramkörbe, amely nem csökkenti a vizsgált kapocs és a testelőváz közötti szigetelési ellenállást a szigetelési ellenállás legkisebb előírt értéke alá. A figyelmeztető jelzésnek be kell kapcsolódnia.

---

6. MELLÉKLET

1. RÉSZ

A közúti járművek és rendszerek meghatározó jellemzői

1.   ÁLTALÁNOS ADATOK

1.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): ...

1.2.   Típus: ...

1.3.   Jármű-kategória: ...

1.4.   Kereskedelmi név (nevek) (ha van[nak]): ...

1.5.   A gyártó neve és címe: ...

1.6.   A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: ...

1.7.   A jármű rajza és/vagy fényképe: ...

1.8.   A REESS jóváhagyási száma: ...

1.9.   Utastér: ... van/nincs (1)

1.10.   Középső és/vagy oldalsó kitámasztó szerkezet: ... van/nincs (1)

2.   ELEKTROMOS MOTOR (HAJTÓMOTOR)

2.1.   Típus (tekercselés, gerjesztés): ...

2.2.   A legnagyobb hasznos teljesítmény és/vagy a legnagyobb 30 perces teljesítmény (kW): ...

3.   REESS

3.1.   A REESS márkaneve és védjegye: ...

3.2.   Az alkalmazott cellák összes típusának jelölése: ...

3.2.1.   A cella kémiai jellemzői: ...

3.2.2.   Méretadatok: ...

3.2.3.   A cella kapacitása (Ah): ...

3.3.   A REESS leírása, rajza(i) vagy fényképe(i), részletesen kitérve a következőkre:

3.3.1.   Szerkezet: ...

3.3.2.   Elrendezés (a cellák száma, a csatlakoztatás módja stb.): ...

3.3.3.   Méretek: ...

3.3.4.   A ház (kialakítása, anyagai és méretei): ...

3.4.   Elektromos jellemzők: ...

3.4.1.   Névleges feszültség (V): ...

3.4.2.   Üzemi feszültség (V): ...

3.4.3.   Névleges kapacitás (Ah): ...

3.4.4.   Legnagyobb áramerősség (A): ...

3.5.   A gázreakció aránya (százalékban): ...

3.6.   A REESS járműbe való beépítésének leírása, rajza(i) vagy fényképe(i): ...

3.6.1.   Alátámasztás: ...

3.7.   A hőszabályozó rendszer típusa: ...

3.8.   Elektronikus vezérlés: ...

4.   ÜZEMANYAGCELLA (HA VAN):

4.1.   Az üzemanyagcella márkaneve és védjegye: ...

4.2.   Az üzemanyagcella típusa: ...

4.3.   Névleges feszültség (V): ...

4.4.   A cellák száma: ...

4.5.   A hűtőrendszer típusa (ha van): ...

4.6.   Legnagyobb teljesítmény (kW): ...

5.   BIZTOSÍTÉK ÉS/VAGY ÁRAMKÖR-MEGSZAKÍTÓ

5.1.   Típus: ...

5.2.   Működési tartomány diagramja: ...

6.   ERŐÁTVITELI KÁBELKÖTEG

6.1.   Típus: ...

7.   ÁRAMÜTÉS ELLENI VÉDELEM

7.1.   A védelmi elv leírása: ...

8.   TOVÁBBI ADATOK

8.1.   Az áramkör elemei beépítésének rövid leírása vagy az ezek beépítésének helyét bemutató rajzok vagy fényképek: ...

8.2.   Az áramkör összes elektromos funkciójának vázlatos rajza: ...

8.3.   Üzemi feszültség (V): ...

8.4.   Az alacsony teljesítményű vezetési mód(ok)ra vonatkozó rendszerleírások ...

8.4.1.   A rendszer azon töltöttségi szintje(i), amely(ek)en a teljesítménycsökkentés aktiválódik, leírások, elvek ...

8.4.2.   A rendszerek csökkentett teljesítményű üzemmódjának (üzemmódjainak) és hasonló üzemmódjának (üzemmódjainak) leírása, elvek ...

2. RÉSZ

A REESS meghatározó jellemzői

1.   REESS

1.1.   A REESS márkaneve és védjegye: ...

1.2.   Az alkalmazott cellák összes típusának jelölése: ...

1.2.1.   A cella kémiai jellemzői: ...

1.2.2.   Méretadatok: ...

1.2.3.   A cella kapacitása (Ah): ...

1.3.   A REESS leírása, rajza(i) vagy fényképe(i), részletesen kitérve a következőkre:

1.3.1.   Szerkezet: ...

1.3.2.   Elrendezés (a cellák száma, a csatlakoztatás módja stb.): ...

1.3.3.   Méretek: ...

1.3.4.   A ház (kialakítása, anyagai és méretei): ...

1.3.5.   A REESS tömege (kg): ...

1.4.   Elektromos jellemzők

1.4.1.   Névleges feszültség (V): ...

1.4.2.   Üzemi feszültség (V): ...

1.4.3.   Névleges kapacitás (Ah): ...

1.4.4.   Legnagyobb áramerősség (A): ...

1.5.   A gázreakció aránya (százalékban): ...

1.6.   A REESS járműbe való beépítésének leírása, rajza(i) vagy fényképe(i): ...

1.6.1.   Alátámasztás: ...

1.7.   A hőszabályozó rendszer típusa: ...

1.8.   Elektronikus vezérlés: ...

1.9.   A járműkategória, amelybe a REESS beépíthető: ...

3. RÉSZ

Olyan közúti járművek és rendszerek meghatározó jellemzői, amelyeknek az alváza az elektromos áramkörökhöz van csatlakoztatva

1.   ÁLTALÁNOS ADATOK

1.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): ...

1.2.   Típus: ...

1.3.   Jármű-kategória: ...

1.4.   Kereskedelmi név (nevek) (ha van[nak]): ...

1.5.   A gyártó neve és címe: ...

1.6.   A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: ...

1.7.   A jármű rajza és/vagy fényképe: ...

1.8.   A REESS jóváhagyási száma: ...

1.9.   Utastér: ... van/nincs (1)

1.10.   Középső és/vagy oldalsó kitámasztó szerkezet: ... van/nincs (1)

2.   REESS

2.1.   A REESS márkaneve és védjegye: ...

2.2.   A cella kémiai jellemzői: ...

2.3.   Elektromos jellemzők:

2.3.1.   Névleges feszültség (V): ...

2.3.2.   Névleges kapacitás (Ah): ...

2.3.3.   Legnagyobb áramerősség (A): ...

2.4.   A gázreakció aránya (százalékban): ...

2.5.   A REESS járműbe való beépítésének leírása, rajza(i) vagy fényképe(i): ...

3.   TOVÁBBI ADATOK

3.1.   Váltakozó áramú áramkör üzemi feszültsége (V): ...

3.2.   Egyenáramú áramkör üzemi feszültsége (V): ...

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

---

7. MELLÉKLET

A REESS TÖLTÉSE ALATT BEKÖVETKEZŐ HIDROGÉNKIBOCSÁTÁS MEGHATÁROZÁSA

1.   BEVEZETÉS

Ez a melléklet írja le valamennyi közúti jármű REESS rendszerének töltése alatti hidrogénkibocsátásnak az ezen előírás 5.4. szakasza szerinti meghatározására szolgáló eljárást.

2.   A VIZSGÁLAT LEÍRÁSA

A hidrogénkibocsátás vizsgálata (lásd e melléklet 7.1. ábráját) a REESS rendszer töltővel történő töltése miatti hidrogénkibocsátásának meghatározásához szükséges. A vizsgálat a következő lépésekből áll:

| a) | a jármű/REESS előkészítése; |
| --- | --- |

a)

a jármű/REESS előkészítése;

| b) | a REESS kisütése; |
| --- | --- |

b)

a REESS kisütése;

| c) | az üzemszerű töltés alatti hidrogénkibocsátás meghatározása; |
| --- | --- |

c)

az üzemszerű töltés alatti hidrogénkibocsátás meghatározása;

| d) | meghibásodott töltővel való töltés alatti hidrogénkibocsátás meghatározása. |
| --- | --- |

d)

meghibásodott töltővel való töltés alatti hidrogénkibocsátás meghatározása.

3.   VIZSGÁLATOK

3.1.   Járműalapú vizsgálat

3.1.1.   A járműnek jó műszaki állapotban kell lennie, és azzal a vizsgálat előtti hét napban legalább 300 km-t meg kell tenni. Ez idő alatt a járműben annak a REESS-nek kell lennie, melynek hidrogénkibocsátását vizsgálják.

3.1.2.   Ha a REESS-t a környezeti hőmérsékletnél nagyobb hőmérsékleten használják, akkor az üzemeltetőnek a gyártó előírásait követve gondoskodnia kell arról, hogy a REESS hőmérséklete a szokásos üzemi tartományban legyen.

A gyártó képviselőjének tudnia kell igazolni, hogy a REESS hőmérséklet-szabályozó rendszere nem sérült, és nem mutat kapacitáshibát sem.

3.2.   Alkatrészalapú vizsgálat

3.2.1.   A REESS-nek jó műszaki állapotban kell lennie, és a vizsgálat előtt legalább 5 normál ciklust el kell rajta végezni (a 8. melléklet 1. függelékében meghatározott módon).

3.2.2.   Ha a REESS-t a környezeti hőmérsékletnél nagyobb hőmérsékleten használják, akkor az üzemeltetőnek a gyártó előírásait követve gondoskodnia kell arról, hogy a REESS hőmérséklete a szokásos üzemi tartományban legyen.

A gyártó képviselőjének tudnia kell igazolni, hogy a REESS hőmérséklet-szabályozó rendszere nem sérült, és nem mutat kapacitáshibát sem.

7.1. ábra

A REESS töltése alatt bekövetkező hidrogénkibocsátás meghatározása

12–36 óra

legfeljebb 2 perccel a hálózatra való csatlakoztatás után

legfeljebb 2 perccel a hálózatra való csatlakoztatás után

12–36 óra

Az üzemszerű töltés alatti hidrogénkibocsátás vizsgálata

A jármű/REESS előkészítése (ha szükséges)

legfeljebb 15 perc

legfeljebb 7 nap

legfeljebb 7 nap

legfeljebb 15 perc

Meghibásodott töltővel való töltés alatti hidrogénkibocsátás vizsgálata Környezeti hőmérséklet: 293 K ± 2 K

Kondicionálás

A REESS kisütése Környezeti hőmérséklet: 293–303 K

Kondicionálás

A REESS kisütése Környezeti hőmérséklet: 293–303 K

KEZDÉS

VÉGE

4.   HIDROGÉNKIBOCSÁTÁS VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT BERENDEZÉSEK

4.1.   Mérőkamra hidrogénkibocsátás méréséhez

A hidrogénkibocsátást mérő kamrának olyan légmentesen zárt kamrának kell lennie, amelyben elfér a vizsgált jármű/REESS. A járműnek minden oldalról megközelíthetőnek, a mérőkamrának pedig lezárt állapotban légmentesnek kell lennie e melléklet 1. függelékének megfelelően. A mérőkamra belső felülete nem eresztheti át a hidrogént, és nem léphet vele reakcióba. A hőmérséklet-szabályozó rendszernek képesnek kell lennie úgy szabályozni a mérőkamra belső léghőmérsékletét, hogy az a vizsgálat alatt mindvégig ± 2 K tűréssel az előírt értéken legyen.

A mérőkamrán belüli hidrogénkibocsátás következtében fellépő térfogatváltozások kezeléséhez vagy változó térfogatú mérőkamra, vagy másik vizsgálati berendezés használható. A változó térfogatú mérőkamra kitágul és összehúzódik a mérőkamrában történő hidrogénkibocsátás hatására. A belső térfogatváltozás kezelésének egyik lehetséges eszköze mozgófalak használata, a másik pedig harmonikák alkalmazása, amelyekben a külső atmoszférával kapcsolatban álló gázzáró zsákok tágulnak ki és húzódnak össze, hogy felvegyék a mérőkamra belső nyomásváltozásait. A térfogatváltozás kezelésére alkalmazott megoldás nem ronthatja a mérőkamrának az e melléklet 1. függelékében meghatározott épségét.

Bármelyik megoldást alkalmazzák is a térfogatváltozáshoz való alkalmazkodásra, a mérőkamra belső nyomása nem térhet el ± 5 hPa-nál nagyobb mértékben a légköri nyomástól.

A mérőkamra kialakításának olyannak kell lennie, hogy állandó térfogatúra is be lehessen állítani. A változó térfogatú mérőkamrának tudnia kell kezelni a „névleges térfogatától” való eltéréseket (lásd a 7. melléklet 1. függelékének 2.1.1. szakaszát), figyelembe véve a vizsgálat alatti hidrogénkibocsátást.

4.2.   Elemzőrendszerek

4.2.1.   Hidrogénelemző

4.2.1.1.   A mérőkamrán belüli atmoszférát elektrokémiai detektort használó hidrogénelemzővel vagy hővezető képességen alapuló detektort használó kromatográffal kell elemezni. A gázmintát az egyik oldalfal középső pontjából vagy a kamra tetejéről kell venni, és minden mellékáramot vissza kell vezetni a kamrába, lehetőleg közvetlenül a keverő ventilátor mellett az áramlás irányába eső pontban.

4.2.1.2.   A hidrogénelemző válaszidejének a végérték 90 százalékára 10 másodpercnél rövidebbnek kell lennie. Stabilitásának a nullapontnál és a teljes skála 80 ± 20 százalékánál 15 percen keresztül mérve, minden üzemi tartományban jobbnak kell lennie, mint a teljes skálaérték 2 %-a.

4.2.1.3.   Az elemzőre vonatkozó, szórásban kifejezett ismételhetőségnek a nullapontnál jobbnak kell lennie, mint a teljes skála 1 %-a, a teljes skála 80 %-án pedig jobbnak kell lennie, mint a teljes skála ± 20 %-a.

4.2.1.4.   Az elemző készülék üzemi tartományait úgy kell megválasztani, hogy az a legpontosabb eredményeket adja a mérési, kalibrálási és szivárgás-ellenőrzési eljárások alatt.

4.2.2.   A hidrogénelemző adatrögzítő rendszere

A hidrogénelemzőt olyan adatrögzítő készülékkel kell felszerelni, amely legalább egyperces gyakorisággal rögzíti az elektromos kimenő jeleket. Az adatrögzítő rendszernek legalább a rögzítendő jellel egyenértékű üzemi jellemzőkkel kell rendelkeznie, és tartós módon kell az eredményeket rögzítenie. Az adatrögzítő rendszernek világosan jeleznie kell az üzemszerű töltés alatti mérés, illetve a hibás töltés alatti mérés kezdetét és végét.

4.3.   A hőmérséklet-értékek rögzítése

4.3.1.   A kamra hőmérsékletét két ponton kell rögzíteni olyan hőmérséklet-érzékelők segítségével, amelyek úgy vannak csatlakoztatva, hogy a középértéket mutassák. A mérési pontoknak a két oldalfal függőleges középvonalától mintegy 0,1 m-re kell benyúlniuk a kamrába 0,9 ± 0,2 m magasságban.

4.3.2.   A cellák közelében mérhető hőmérsékletet érzékelők segítségével kell rögzíteni.

4.3.3.   A hőmérsékleteket a hidrogénkibocsátási mérések alatt mindvégig legalább egyperces gyakorisággal fel kell jegyezni.

4.3.4.   A hőmérséklet-értékeket rögzítő rendszer pontosságának ± 1,0 K-en belül kell lennie, és az értékeket ± 0,1 K pontossággal fel kell tudnia bontani.

4.3.5.   A rögzítő- vagy adatfeldolgozó rendszer időbeli felbontóképességének ± 15 másodpercesnek kell lennie.

4.4.   A nyomásértékek rögzítése

4.4.1.   A mérőhely légköri nyomása és a mérőkamra belső nyomása közötti Dp nyomáskülönbséget a hidrogénkibocsátási mérések alatt mindvégig legalább egyperces gyakorisággal fel kell jegyezni.

4.4.2.   A nyomásértékeket rögzítő rendszer pontosságának ± 2 hPa-on belül kell lennie, és az értékeket ± 0,2 hPa pontossággal fel kell tudnia bontani.

4.4.3.   A rögzítő- vagy adatfeldolgozó rendszer időbeli felbontóképességének ± 15 másodpercesnek kell lennie.

4.5.   A feszültség és áramerősség értékeinek rögzítése

4.5.1.   A töltő feszültségét és áramerősségét (akkumulátor) a hidrogénkibocsátási mérések alatt mindvégig legalább egyperces gyakorisággal fel kell jegyezni.

4.5.2.   A feszültségértékeket rögzítő rendszer pontosságának ± 1 V-on belül kell lennie, és az értékeket ± 0,1 V pontossággal fel kell tudnia bontani.

4.5.3.   Az áramerősség-értékeket rögzítő rendszer pontosságának ± 0,5 A-en belül kell lennie, és az értékeket ± 0,05 A pontossággal fel kell tudnia bontani.

4.5.4.   A rögzítő- vagy adatfeldolgozó rendszer időbeli felbontóképességének ± 15 másodpercesnek kell lennie.

4.6.   Ventilátorok

A kamrát egy vagy több 0,1–0,5 m3/s szállítókapacitású ventilátorral vagy befúvóval kell felszerelni a mérőkamra atmoszférájának alapos átkeverése céljából. A mérések alatt a mérőkamrában homogén hőmérsékletet és hidrogénkoncentrációt kell elérni. A mérőkamrában lévő járművet nem szabad kitenni a ventilátorok vagy befúvók közvetlen légáramának.

4.7.   Gázok

4.7.1.   A következő tiszta gázokat kell rendelkezésre bocsátani kalibráláshoz és üzemeltetéshez:

| a) | tisztított szintetikus levegő (tisztaság: < 1 ppm C1 egyenérték; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között; |
| --- | --- |

a)

tisztított szintetikus levegő (tisztaság: < 1 ppm C1 egyenérték; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között;

| b) | hidrogén (H2), legalább 99,5 százalékos tisztaságú. |
| --- | --- |

b)

hidrogén (H2), legalább 99,5 százalékos tisztaságú.

4.7.2.   A kalibráló és mérőtartomány-beállító gázok hidrogén (H2) és tisztított szintetikus levegő keverékéből állnak. A kalibráló gáz tényleges koncentrációjának ± 2 százalék tűréssel a névleges értéknek kell lennie. Gázmegosztó használata esetén a hígított gázok koncentrációjának ± 2 százalék tűréssel a névleges értéknek kell lennie. Az 1. függelékben meghatározott koncentrációk is előállíthatók gázmegosztóval, hígító gázként szintetikus levegőt használva.

5.   A VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

A vizsgálat a következő öt lépésből áll:

| a) | a jármű/REESS előkészítése; |
| --- | --- |

a)

a jármű/REESS előkészítése;

| b) | a REESS kisütése; |
| --- | --- |

b)

a REESS kisütése;

| c) | az üzemszerű töltés alatti hidrogénkibocsátás meghatározása; |
| --- | --- |

c)

az üzemszerű töltés alatti hidrogénkibocsátás meghatározása;

| d) | a hajtóakkumulátor kisütése; |
| --- | --- |

d)

a hajtóakkumulátor kisütése;

| e) | meghibásodott töltővel való töltés alatti hidrogénkibocsátás meghatározása. |
| --- | --- |

e)

meghibásodott töltővel való töltés alatti hidrogénkibocsátás meghatározása.

Ha a járművet/REESS-t két lépés között mozgatni kell, akkor a következő mérőhelyhez oda kell tolni.

5.1.   Járműalapú vizsgálat

5.1.1.   A jármű előkészítése

Ellenőrizni kell a REESS állapotát, hogy a jármű valóban megtett-e legalább 300 km-t a mérést megelőző hét napban. Ez alatt a hét nap alatt a járműben annak a hajtóakkumulátornak kell lennie, amelynek hidrogénkibocsátását vizsgálni fogjuk. Ha ezt nem lehet megállapítani, akkor a következő eljárást kell alkalmazni:

5.1.1.1.   A REESS kisütése és kiindulási töltése

Az eljárás a jármű REESS-ének kisütésével kezdődik úgy, hogy a járművet vizsgálópályán 30 percig a legnagyobb sebessége 70 ± 5 százalékának megfelelő állandó sebességgel járatják.

A kisütést le kell állítani:

| a) | amikor a jármű nem képes a harmincperces legnagyobb sebesség 65 százalékának megfelelő sebességgel futni; vagy |
| --- | --- |

a)

amikor a jármű nem képes a harmincperces legnagyobb sebesség 65 százalékának megfelelő sebességgel futni; vagy

| b) | ha a vezető a járműbe szokásosan beépített fedélzeti műszerektől jelzést kap a jármű megállítására; vagy |
| --- | --- |

b)

ha a vezető a járműbe szokásosan beépített fedélzeti műszerektől jelzést kap a jármű megállítására; vagy

| c) | miután megtett 100 km-t. |
| --- | --- |

c)

miután megtett 100 km-t.

5.1.1.2.   A REESS kiindulási töltése

A töltést

| a) | a töltővel; |
| --- | --- |

a)

a töltővel;

| b) | 293 K és 303 K közötti környezeti hőmérsékleten kell elvégezni. |
| --- | --- |

b)

293 K és 303 K közötti környezeti hőmérsékleten kell elvégezni.

A művelet során semmilyen külső töltő nem használható.

A REESS töltésének végét meghatározó feltételeknek azonosaknak kell lenniük azokkal, amelyek alapján a töltő automatikusan leállítja a töltést.

Ez a művelet magában foglal minden olyan speciális töltéstípust, amely automatikusan vagy kézzel indítható, mint például a kiegyenlítő töltés vagy a feljavító töltés.

5.1.1.3.   Az 5.1.1.1. és 5.1.1.2. szakaszban leírt eljárást kétszer meg kell ismételni.

5.1.2.   A REESS kisütése

A REESS kisütése vizsgálópályán történik úgy, hogy a járművet a harmincperces legnagyobb sebessége 70 ± 5 százalékának megfelelő állandó sebességgel járatják.

A kisütést le kell állítani:

| a) | ha a vezető a járműbe szokásosan beépített fedélzeti műszerektől jelzést kap a jármű megállítására; vagy |
| --- | --- |

a)

ha a vezető a járműbe szokásosan beépített fedélzeti műszerektől jelzést kap a jármű megállítására; vagy

| b) | amikor a jármű legnagyobb sebessége kisebb mint 20 km/h. |
| --- | --- |

b)

amikor a jármű legnagyobb sebessége kisebb mint 20 km/h.

5.1.3.   Kondicionálás

A járművet az akkumulátornak az 5.2. szakasz szerint elvégzett kisütése után 15 percen belül le kell állítani a kondicionálási területen. A járművet a hajtóakkumulátor kisütésének vége és az üzemszerű töltés alatti hidrogénkibocsátás mérésének megkezdése között legalább 12 órára és legfeljebb 36 órára leállítják. Ez alatt az idő alatt a járművet 293 ± 2 K hőmérsékleten kondicionálni kell.

5.1.4.   Az üzemszerű töltés alatti hidrogénkibocsátás vizsgálata

5.1.4.1.   A kondicionálás befejezése előtt a mérőkamrát több percen keresztül szellőztetni kell, hogy stabilizálódjon a hidrogén háttér-koncentrációja. A kamra levegőjének átkeverésére használt ventilátor(oka)t is be kell kapcsolni.

5.1.4.2.   Közvetlenül a vizsgálat előtt be kell állítani a hidrogénelemző nullapontját és mérési tartományát.

5.1.4.3.   A kondicionálás végén a vizsgálati járművet álló motorral, valamint nyitott ablakokkal és csomagtérrel be kell vinni a mérőkamrába.

5.1.4.4.   A járművet csatlakoztatni kell a hálózathoz. A REESS-t el kell kezdeni tölteni az alábbi 5.1.4.7. szakasz szerinti szokásos töltési eljárással.

5.1.4.5.   Az üzemszerű töltési művelet megindulásától számított két percen belül légmentesen le kell zárni a mérőkamra ajtajait.

5.1.4.6.   Az üzemszerű töltés alatti hidrogénkibocsátás vizsgálati ideje a kamra lezárásával kezdődik. Meg kell mérni a hidrogénkoncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást, és ezek adják meg a kiindulási CH2i, Ti és Pi értékeket az üzemszerű töltés alatti vizsgálathoz.

Ezeket az adatokat kell felhasználni a hidrogénkibocsátás kiszámításához (lásd e melléklet 6. szakaszát). Az üzemszerű töltési művelet alatt a mérőkamrában a T környezeti hőmérséklet legalább 291 K és legfeljebb 295 K lehet.

5.1.4.7.   Az üzemszerű töltés folyamata

Az üzemszerű töltés a töltővel történik, és a következő lépésekből áll:

| a) | töltés állandó teljesítménnyel t1 időn keresztül; |
| --- | --- |

a)

töltés állandó teljesítménnyel t1 időn keresztül;

| b) | túltöltés állandó árammal t2 időn keresztül. A túltöltés áramerősségét a gyártó határozza meg, és az áramerősségnek meg kell felelnie a kiegyenlítő töltésnél alkalmazott áramerősségnek. |
| --- | --- |

b)

túltöltés állandó árammal t2 időn keresztül. A túltöltés áramerősségét a gyártó határozza meg, és az áramerősségnek meg kell felelnie a kiegyenlítő töltésnél alkalmazott áramerősségnek.

A REESS töltésének végét meghatározó feltételeknek azonosaknak kell lenniük azokkal, amelyek alapján a töltő automatikusan leállítja a töltést t1 + t2 időnél. Ez a töltési idő legfeljebb t1 + 5 óra lehet, még akkor is, ha a járművezető egyértelmű jelzést kap a járműbe szokásosan beépített műszertől, hogy az akkumulátor még nem töltődött fel teljesen.

5.1.4.8.   Közvetlenül a vizsgálat befejezése előtt be kell állítani a hidrogénelemző nullapontját és mérési tartományát.

5.1.4.9.   A kibocsátás-mintavételi idő a kiindulási mintavételnek az e melléklet 5.1.4.6. szakasza szerinti megkezdése után t1 + t2 vagy t1 + 5 óra elteltével ér véget. Az eltelt időt fel kell jegyezni. Mérni kell a hidrogénkoncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást, és ezek adják meg az üzemszerű töltés alatti mérés CH2f, Tf és Pf végértékeit, amelyeket az e melléklet 6. szakasza szerinti számításokhoz használni kell.

5.1.5.   Meghibásodott töltővel való töltés alatti hidrogénkibocsátás mérése

5.1.5.1.   Az előző vizsgálat befejezése után legfeljebb hét napon belül el kell kezdeni a műveletet a jármű REESS-ének az e melléklet 5.1.2. szakasza szerint kisütésével.

5.1.5.2.   Az e melléklet 5.1.3. szakaszának lépéseit meg kell ismételni.

5.1.5.3.   A kondicionálás befejezése előtt a mérőkamrát több percen keresztül szellőztetni kell, hogy stabilizálódjon a hidrogén háttér-koncentrációja. A kamra levegőjének átkeverésére használt ventilátor(oka)t is be kell kapcsolni.

5.1.5.4.   Közvetlenül a vizsgálat előtt be kell állítani a hidrogénelemző nullapontját és mérési tartományát.

5.1.5.5.   A kondicionálás végén a vizsgálati járművet álló motorral, valamint nyitott ablakokkal és csomagtérrel be kell vinni a mérőkamrába.

5.1.5.6.   A járművet csatlakoztatni kell a hálózathoz. A REESS-t el kell kezdeni tölteni az alábbi 5.1.5.9. szakasz szerinti meghibásodásos töltési eljárással.

5.1.5.7.   A meghibásodásos töltési művelet megindulásától számított két percen belül légmentesen le kell zárni a mérőkamra ajtajait.

5.1.5.8.   A meghibásodásos töltés alatti hidrogénkibocsátás vizsgálati ideje a kamra lezárásával kezdődik. Meg kell mérni a hidrogénkoncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást, és ezek adják meg a kiindulási CH2i, Ti és Pi értékeket a meghibásodásos töltés alatti vizsgálathoz.

Ezeket az adatokat kell felhasználni a hidrogénkibocsátás kiszámításához (lásd e melléklet 6. szakaszát). A meghibásodásos töltési művelet alatt a mérőkamrában a T környezeti hőmérséklet legalább 291 K és legfeljebb 295 K lehet.

5.1.5.9.   A meghibásodásos töltés folyamata

A meghibásodásos töltés megfelelő töltővel történik, és a következő lépésekből áll:

| a) | töltés állandó teljesítménnyel t′1 időn keresztül; |
| --- | --- |

a)

töltés állandó teljesítménnyel t′1 időn keresztül;

| b) | töltés a gyártó ajánlása szerinti legnagyobb áramerősséggel 30 percen keresztül. Ebben a szakaszban a töltő a gyártó ajánlása szerinti legnagyobb áramerősséget szolgáltatja. |
| --- | --- |

b)

töltés a gyártó ajánlása szerinti legnagyobb áramerősséggel 30 percen keresztül. Ebben a szakaszban a töltő a gyártó ajánlása szerinti legnagyobb áramerősséget szolgáltatja.

5.1.5.10.   Közvetlenül a vizsgálat befejezése előtt be kell állítani a hidrogénelemző nullapontját és mérési tartományát.

5.1.5.11.   A vizsgálati idő a kiindulási mintavételnek a fenti 5.1.5.8. szakasz szerinti megkezdése után t′1 + 30 perc elteltével ér véget. Az eltelt időt fel kell jegyezni. Mérni kell a hidrogénkoncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást, és ezek adják meg a meghibásodásos töltés alatti mérés CH2f, Tf és Pf végértékeit, amelyeket az e melléklet 6. szakasza szerinti számításokhoz használni kell.

5.2.   Alkatrészalapú vizsgálat

5.2.1.   A REESS előkészítése

Ellenőrizni kell a REESS állapotát annak megerősítése érdekében, hogy a REESS-en valóban elvégeztek legalább 5 normál ciklust (a 8. melléklet 1. függelékében meghatározott módon).

5.2.2.   A REESS kisütése

A REESS kisütése a rendszer névleges teljesítményének 70 ± 5 százalékán történik.

A kisütés akkor áll le, amikor a töltöttségi szint a gyártó által meghatározott minimális szintre süllyed.

5.2.3.   Kondicionálás

A REESS-t a fenti 5.2.2. szakasz szerint elvégzett kisütése után 15 percen belül és a hidrogénkibocsátás mérésének megkezdése előtt legalább 12 óráig és legfeljebb 36 óráig 293 ± 2 K hőmérsékleten kondicionálni kell.

5.2.4.   Az üzemszerű töltés alatti hidrogénkibocsátás vizsgálata

5.2.4.1.   A REESS kondicionálásának befejezése előtt a mérőkamrát több percen keresztül szellőztetni kell, hogy stabilizálódjon a hidrogén háttér-koncentrációja. A kamra levegőjének átkeverésére használt ventilátor(oka)t is be kell kapcsolni.

5.2.4.2.   Közvetlenül a vizsgálat előtt be kell állítani a hidrogénelemző nullapontját és mérési tartományát.

5.2.4.3.   A kondicionálás végén a REESS-t át kell vinni a mérőkamrába.

5.2.4.4.   A REESS-t el kell kezdeni tölteni az alábbi 5.2.4.7. szakasz szerinti üzemszerű töltési eljárással.

5.2.4.5.   Az üzemszerű töltési művelet megindulásától számított két percen belül légmentesen le kell zárni a kamrát.

5.2.4.6.   Az üzemszerű töltés alatti hidrogénkibocsátás vizsgálati ideje a kamra lezárásával kezdődik. Meg kell mérni a hidrogénkoncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást, és ezek adják meg a kiindulási CH2i, Ti és Pi értékeket az üzemszerű töltés alatti vizsgálathoz.

Ezeket az adatokat kell felhasználni a hidrogénkibocsátás kiszámításához (lásd e melléklet 6. szakaszát). Az üzemszerű töltési művelet alatt a mérőkamrában a T környezeti hőmérséklet legalább 291 K és legfeljebb 295 K lehet.

5.2.4.7.   Az üzemszerű töltés folyamata

Az üzemszerű töltés megfelelő töltővel történik, és a következő lépésekből áll:

| a) | töltés állandó teljesítménnyel t1 időn keresztül; |
| --- | --- |

a)

töltés állandó teljesítménnyel t1 időn keresztül;

| b) | túltöltés állandó árammal t2 időn keresztül. A túltöltés áramerősségét a gyártó határozza meg, és az áramerősségnek meg kell felelnie a kiegyenlítő töltésnél alkalmazott áramerősségnek. |
| --- | --- |

b)

túltöltés állandó árammal t2 időn keresztül. A túltöltés áramerősségét a gyártó határozza meg, és az áramerősségnek meg kell felelnie a kiegyenlítő töltésnél alkalmazott áramerősségnek.

A REESS töltésének végét meghatározó feltételeknek azonosaknak kell lenniük azokkal, amelyek alapján a töltő automatikusan leállítja a töltést t1 + t2 időnél. Ez a töltési idő legfeljebb t1 + 5 óra lehet, még akkor is, ha egy megfelelő műszer egyértelműen jelzi, hogy a REESS még nem töltődött fel teljesen.

5.2.4.8.   Közvetlenül a vizsgálat befejezése előtt be kell állítani a hidrogénelemző nullapontját és mérési tartományát.

5.2.4.9.   A kibocsátás-mintavételi idő a kiindulási mintavételnek a fenti 5.2.4.6. szakasz szerinti megkezdése után t1 + t2 vagy t1 + 5 óra elteltével ér véget. Az eltelt időt fel kell jegyezni. Mérni kell a hidrogénkoncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást, és ezek adják meg az üzemszerű töltés alatti mérés CH2f, Tf és Pf végértékeit, amelyeket az e melléklet 6. szakasza szerinti számításokhoz használni kell.

5.2.5.   Meghibásodott töltővel való töltés alatti hidrogénkibocsátás mérése

5.2.5.1.   A vizsgálati eljárást a fenti 5.2.4. szakaszban leírt vizsgálat befejezésétől számított legfeljebb hét napon belül el kell kezdeni; az eljárást a jármű REESS-ének a fenti 5.2.2. szakasz szerint elvégzett kisütésével kell kezdeni.

5.2.5.2.   A fenti 5.2.3. szakasz lépéseit meg kell ismételni.

5.2.5.3.   A kondicionálás befejezése előtt a mérőkamrát több percen keresztül szellőztetni kell, hogy stabilizálódjon a hidrogén háttér-koncentrációja. A kamra levegőjének átkeverésére használt ventilátor(oka)t is be kell kapcsolni.

5.2.5.4.   Közvetlenül a vizsgálat előtt be kell állítani a hidrogénelemző nullapontját és mérési tartományát.

5.2.5.5.   A kondicionálás végén a REESS-t át kell vinni a mérőkamrába.

5.2.5.6.   A REESS-t el kell kezdeni tölteni az alábbi 5.2.5.9. szakasz szerinti meghibásodásos töltési eljárással.

5.2.5.7.   A meghibásodásos töltési művelet megindulásától számított két percen belül légmentesen le kell zárni a kamrát.

5.2.5.8.   A meghibásodásos töltés alatti hidrogénkibocsátás vizsgálati ideje a kamra lezárásával kezdődik. Meg kell mérni a hidrogénkoncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást, és ezek adják meg a kiindulási CH2i, Ti és Pi értékeket a meghibásodásos töltés alatti vizsgálathoz.

Ezeket az adatokat kell felhasználni a hidrogénkibocsátás kiszámításához (lásd e melléklet 6. szakaszát). A meghibásodásos töltési művelet alatt a mérőkamrában a T környezeti hőmérséklet legalább 291 K és legfeljebb 295 K lehet.

5.2.5.9.   A meghibásodásos töltés folyamata

A meghibásodásos töltés megfelelő töltővel történik, és a következő lépésekből áll:

| a) | töltés állandó teljesítménnyel t′1 időn keresztül; |
| --- | --- |

a)

töltés állandó teljesítménnyel t′1 időn keresztül;

| b) | töltés a gyártó ajánlása szerinti legnagyobb áramerősséggel 30 percen keresztül. Ebben a szakaszban a töltő a gyártó ajánlása szerinti legnagyobb áramerősséget szolgáltatja. |
| --- | --- |

b)

töltés a gyártó ajánlása szerinti legnagyobb áramerősséggel 30 percen keresztül. Ebben a szakaszban a töltő a gyártó ajánlása szerinti legnagyobb áramerősséget szolgáltatja.

5.2.5.10.   Közvetlenül a vizsgálat befejezése előtt be kell állítani a hidrogénelemző nullapontját és mérési tartományát.

5.2.5.11.   A vizsgálati idő a kiindulási mintavételnek a fenti 5.2.5.8. szakasz szerinti megkezdése után t′1 + 30 perc elteltével ér véget. Az eltelt időt fel kell jegyezni. Mérni kell a hidrogénkoncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást, és ezek adják meg a meghibásodásos töltés alatti mérés CH2f, Tf és Pf végértékeit, amelyeket az alábbi 6. szakasz szerinti számításokhoz használni kell.

6.   SZÁMÍTÁS

A hidrogénkibocsátásnak a fenti 5. szakaszban leírt mérése lehetővé teszi az üzemszerű töltés alatti és a meghibásodott töltővel történő töltés alatti hidrogénkibocsátás kiszámítását. A hidrogénkibocsátást mindkét esetben a mérőkamrában mért hidrogénkoncentráció, hőmérséklet és nyomás kiindulási értékeiből és végértékeiből kell kiszámítani, figyelembe véve a mérőkamra nettó térfogatát.

A számításokhoz az alábbi képletet kell alkalmazni:

Formula

ahol:

| MH2 | = | a hidrogén tömege, gramm |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | a mérőkamrában mért hidrogénkoncentráció, ppm térfogat |
| V | = | a mérőkamra nettó térfogata (m3) a nyitott ablakú és csomagterű jármű térfogatával korrigálva. Ha nincs meghatározva a jármű térfogata, akkor a kamratérfogatból 1,42 m3-t kell levonni |
| Vout | = | kompenzációs térfogat, m3, a vizsgálati hőmérsékleten és nyomáson |
| T | = | környezeti hőmérséklet a kamrában, K |
| P | = | abszolút nyomás a mérőkamrában, kPa |
| k | = | 2,42 |

MH2

=

a hidrogén tömege, gramm

CH2

=

a mérőkamrában mért hidrogénkoncentráció, ppm térfogat

V

=

a mérőkamra nettó térfogata (m3) a nyitott ablakú és csomagterű jármű térfogatával korrigálva. Ha nincs meghatározva a jármű térfogata, akkor a kamratérfogatból 1,42 m3-t kell levonni

Vout

=

kompenzációs térfogat, m3, a vizsgálati hőmérsékleten és nyomáson

T

=

környezeti hőmérséklet a kamrában, K

P

=

abszolút nyomás a mérőkamrában, kPa

k

=

2,42

| ahol: | | i a mért kiindulási érték |
| --- | --- | --- |

ahol:

i a mért kiindulási érték

| | f a mért végérték |
| --- | --- |

f a mért végérték

6.1.   A vizsgálat eredménye

A REESS által kibocsátott hidrogén tömege a következőképpen tevődik össze:

| | MN = az üzemszerű töltés alatt kibocsátott hidrogén tömege, gramm |
| --- | --- |

MN = az üzemszerű töltés alatt kibocsátott hidrogén tömege, gramm

| | MD = a meghibásodott töltővel végzett töltés alatt kibocsátott hidrogén tömege, gramm |
| --- | --- |

MD = a meghibásodott töltővel végzett töltés alatt kibocsátott hidrogén tömege, gramm

1. FÜGGELÉK

A HIDROGÉNKIBOCSÁTÁS VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT BERENDEZÉSEK KALIBRÁLÁSA

1.   A KALIBRÁLÁS GYAKORISÁGA ÉS MÓDSZEREI

Minden berendezést kalibrálni kell a használatbavétel előtt, azt követően pedig szükség szerinti gyakorisággal, de a típus-jóváhagyási vizsgálat előtti hónapban mindenképpen el kell végezni a kalibrálást. Az alkalmazandó kalibrálási módszereket ez a függelék írja le.

2.   A KAMRA KALIBRÁLÁSA

2.1.   A mérőkamra belső térfogatának kezdeti meghatározása

2.1.1.   Használatbavétel előtt a kamra belső térfogatát meg kell határozni a következők szerint.

| | Gondosan meg kell mérni a kamra belső méreteit, számításba véve az olyan szabálytalan elemeket is, mint például a merevítő dúcok. |
| --- | --- |

Gondosan meg kell mérni a kamra belső méreteit, számításba véve az olyan szabálytalan elemeket is, mint például a merevítő dúcok.

| | A kamra belső térfogatát e mérések alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

A kamra belső térfogatát e mérések alapján kell meghatározni.

A kamrát rögzített térfogatúra kell reteszelni, míg a kamra hőmérsékletét 293 K környezeti hőmérsékleten kell tartani. Ennek a névleges térfogatnak ± 0,5 %-os tűréssel megismételhetően meg kell egyeznie a jegyzőkönyvben szereplő értékkel.

2.1.2.   A nettó belső térfogatot úgy kell meghatározni, hogy a kamra belső térfogatából ki kell vonni 1,42 m3-t. Alternatív megoldásként az 1,42 m3 érték helyett a nyitott ablakú és csomagterű vizsgálati jármű vagy a REESS térfogata is alkalmazható.

2.1.3.   A kamrát az e függelék 2.3. szakaszában leírt módon ellenőrizni kell. Ha a hidrogén tömege nem egyezik meg ± 2 %-os tűréssel a beadott tömeggel, akkor ezt helyesbíteni kell.

2.2.   A kamra háttérkibocsátásának meghatározása

Ezzel a művelettel az állapítható meg, hogy a kamra nem tartalmaz-e olyan anyagokat, amelyek jelentős mennyiségű szénhidrogént bocsátanak ki. Az ellenőrzést a kamra üzembe helyezésekor kell elvégezni, ezt követően pedig a kamrában végzett minden olyan művelet után, amely befolyásolhatja a háttérkibocsátást, de legalább évente egy alkalommal.

2.2.1.   A változó térfogatú mérőkamrát rögzített és nem rögzített térfogatú kialakításban egyaránt lehet használni a fenti 2.1.1. szakaszban leírtak szerint. A környezeti hőmérsékletet az alább említett négyórás időtartam alatt 293 K ± 2 K értéken kell tartani.

2.2.2.   A kamrát légmentesen le lehet zárni, és legfeljebb 12 órán keresztül keverőventilátor üzemeltethető a négyórás háttérmintavétel megkezdése előtt.

2.2.3.   A gázelemző készüléket (szükség esetén) kalibrálni, majd nullázni kell, és be kell állítani a mérési tartományt.

2.2.4.   A kamrát addig kell szellőztetni, amíg a mért hidrogénérték nem állandósul, és a keverőventilátort be kell kapcsolni, ha ez még nem történt meg.

2.2.5.   Ezután a kamrát légmentesen le kell zárni, és meg kell mérni a hidrogén háttér-koncentrációját, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezeket a kiindulási CH2i, Ti és Pi értékeket kell majd használni a mérőkamrában lévő háttér-koncentráció kiszámításához.

2.2.6.   A mérőkamrát négy órán keresztül ebben az állapotban kell hagyni úgy, hogy közben a ventilátor jár.

2.2.7.   A négyórás időtartam elteltével ugyanazzal a gázelemző készülékkel meg kell mérni a kamra hidrogénkoncentrációját. A hőmérsékletet és a légköri nyomást ugyancsak meg kell mérni. Ezek a CH2f, Tf és Pf végértékek.

2.2.8.   Az e melléklet 2.4. szakasza szerint ki kell számítani a kamrában a hidrogén tömegének a vizsgálat ideje alatt bekövetkező változását, amely nem haladhatja meg a 0,5 gramm értéket.

2.3.   A kamra kalibrálása és hidrogén-visszatartó képességének mérése

A kamra kalibrálása és hidrogén-visszatartó képességének vizsgálata a számított térfogat (lásd a fenti 2.1. szakaszt) ellenőrzésére szolgál, és méri az esetleges szivárgás mértékét is. A kamra szivárgási sebességét meg kell határozni a kamra üzembe helyezésekor, majd minden olyan, a kamrában végzett művelet után, amely befolyásolhatja a kamra épségét, és ettől kezdve pedig legalább havonta. Ha a visszatartás havi ellenőrzése hat egymást követő alkalommal azt mutatja, hogy nincs szükség helyesbítő intézkedésre, akkor ezután a szivárgás ellenőrzése történhet negyedévente mindaddig, amíg helyesbítő intézkedés nem válik szükségessé.

2.3.1.   A kamrát addig kell szellőztetni, amíg a hidrogénkoncentráció már nem változik. A keverőventilátort be kell kapcsolni, ha ez még nem történt meg. A hidrogénelemző készüléket nullázni, valamint ha szükséges, kalibrálni kell, és be kell állítani a mérési tartományát.

2.3.2.   A mérőkamrát be kell állítani a névleges térfogatára, és ebben az állásban rögzíteni kell.

2.3.3.   A környezeti hőmérsékletet szabályozó rendszert be kell kapcsolni (ha még nem lenne bekapcsolva), és be kell állítani 293 K kiindulási értékre.

2.3.4.   Amikor a kamra hőmérséklete 293 ± 2 K értéken állandósul, a kamrát légmentesen le kell zárni, és meg kell mérni a háttér-koncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezeket a kiindulási CH2i, Ti és Pi értékeket kell majd használni a mérőkamra kalibrálásához.

2.3.5.   A mérőkamra névleges térfogatrögzítését ki kell oldani.

2.3.6.   Körülbelül 100 g hidrogént be kell adni a kamrába. A hidrogén tömegét a mért érték ±2 %-ának megfelelő pontossággal kell mérni.

2.3.7.   A kamra tartalmát öt percen át hagyni kell keveredni, majd meg kell mérni a hidrogénkoncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezek lesznek a CH2f, Tf és Pf végértékek a kamra kalibrálásához, valamint a CH2i, Ti és Pi kezdő értékek a hidrogén-visszatartás ellenőrzéséhez.

2.3.8.   A 2.3.4. és 2.3.7. szakaszok szerint mért értékek alapján az alábbi 2.4. szakaszban lévő képlettel ki kell számítani a mérőkamrában lévő hidrogén tömegét. Ennek ±2 százalékos tűréssel egyeznie kell a 2.3.6. szakasz szerint mért hidrogén tömegével.

2.3.9.   A kamra tartalmát legalább 10 órán keresztül hagyni kell keveredni. Ez után meg kell mérni és rögzíteni kell a hidrogénkoncentráció, a hőmérséklet és a légköri nyomás végső értékét. Ezek lesznek a CH2f, Tf és Pf végértékek a hidrogén-visszatartás ellenőrzéséhez.

2.3.10.   Az alábbi 2.4. szakaszban lévő képlettel ki kell számítani a hidrogén tömegét a fenti 2.3.7. és 2.3.9. szakasz szerint kapott értékekből. Ennek 5 százalékos tűréssel egyeznie kell a hidrogénnek a fenti 2.3.8. szakasz szerint kiszámított tömegével.

2.4.   Számítás

A mérőkamrában lévő hidrogén nettó tömegének a változása alapján határozható meg a kamrában lévő szénhidrogén háttér-koncentrációja és a szivárgás mértéke. A hidrogénkoncentráció, a hőmérséklet és a légköri nyomás kiindulási értéke és mért végértéke alapján a következő képlettel kiszámítható a tömegváltozás.

Formula

ahol:

| MH2 | = | a hidrogén tömege, gramm |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | a mérőkamrában mért hidrogénkoncentráció, ppm térfogat |
| V | = | a mérőkamra térfogata, köbméter (m3), a fenti 2.1.1. szakasz szerint mérve |
| Vout | = | kompenzációs térfogat, m3, a vizsgálati hőmérsékleten és nyomáson |
| T | = | környezeti hőmérséklet a kamrában, K |
| P | = | abszolút nyomás a mérőkamrában, kPa |
| k | = | 2,42 |

MH2

=

a hidrogén tömege, gramm

CH2

=

a mérőkamrában mért hidrogénkoncentráció, ppm térfogat

V

=

a mérőkamra térfogata, köbméter (m3), a fenti 2.1.1. szakasz szerint mérve

Vout

=

kompenzációs térfogat, m3, a vizsgálati hőmérsékleten és nyomáson

T

=

környezeti hőmérséklet a kamrában, K

P

=

abszolút nyomás a mérőkamrában, kPa

k

=

2,42

| ahol: | | i a mért kiindulási érték |
| --- | --- | --- |

ahol:

i a mért kiindulási érték

| | f a mért végérték |
| --- | --- |

f a mért végérték

3.   A HIDROGÉNELEMZŐ KALIBRÁLÁSA

A gázelemző készüléket levegő és hidrogén keverékével, valamint nagy tisztaságú szintetikus levegővel kell kalibrálni. Lásd a 7. melléklet 4.8.2. szakaszát.

A szokásosan használt üzemi tartományok mindegyikét a következő eljárással kell kalibrálni:

| 3.1. | meg kell szerkeszteni a kalibrációs görbét legalább öt, az üzemi tartományban a lehető legegyenletesebben elosztott kalibrálási pontból. A legnagyobb koncentrációjú kalibráló gáz névleges koncentrációjának a teljes skála legalább 80 %-ának kell lennie; |
| --- | --- |

3.1.

meg kell szerkeszteni a kalibrációs görbét legalább öt, az üzemi tartományban a lehető legegyenletesebben elosztott kalibrálási pontból. A legnagyobb koncentrációjú kalibráló gáz névleges koncentrációjának a teljes skála legalább 80 %-ának kell lennie;

| 3.2. | a legkisebb négyzetek módszerével ki kell számítani a kalibrációs görbét. Ha az eredményként kapott polinom fokszáma háromnál nagyobb, akkor a kalibrálási pontok számának legalább a polinom fokszáma plusz kettőnek kell lennie. |
| --- | --- |

3.2.

a legkisebb négyzetek módszerével ki kell számítani a kalibrációs görbét. Ha az eredményként kapott polinom fokszáma háromnál nagyobb, akkor a kalibrálási pontok számának legalább a polinom fokszáma plusz kettőnek kell lennie.

| 3.3. | A kalibrációs görbe nem térhet el 2 %-nál nagyobb mértékben a kalibráló gáz névleges értékétől. |
| --- | --- |

3.3.

A kalibrációs görbe nem térhet el 2 %-nál nagyobb mértékben a kalibráló gáz névleges értékétől.

| 3.4. | A fenti 3.2. szakasz szerint kapott polinom együtthatóit felhasználva készíteni kell egy táblázatot a gázelemzővel mért és a valódi koncentrációk összevetésére, a teljes skála 1 százalékánál nem nagyobb lépésekkel. Ezt a táblázatot az elemzőkészülékek minden kalibrált mérési tartományára el kell készíteni.
  A táblázatnak más lényeges adatokat is tartalmaznia kell, például a következőket:






  a) | a kalibrálás dátuma; |
| --- | --- | --- |

3.4.

A fenti 3.2. szakasz szerint kapott polinom együtthatóit felhasználva készíteni kell egy táblázatot a gázelemzővel mért és a valódi koncentrációk összevetésére, a teljes skála 1 százalékánál nem nagyobb lépésekkel. Ezt a táblázatot az elemzőkészülékek minden kalibrált mérési tartományára el kell készíteni.

A táblázatnak más lényeges adatokat is tartalmaznia kell, például a következőket:

a)

a kalibrálás dátuma;

| b) | a mérési tartomány maximális és nulla értékéhez tartozó mért potenciométer-értékek (ahol vannak ilyenek); |
| --- | --- |

b)

a mérési tartomány maximális és nulla értékéhez tartozó mért potenciométer-értékek (ahol vannak ilyenek);

| c) | a névleges skála; |
| --- | --- |

c)

a névleges skála;

| d) | az alkalmazott kalibráló gázok referenciaadatai; |
| --- | --- |

d)

az alkalmazott kalibráló gázok referenciaadatai;

| e) | az alkalmazott kalibráló gázok valóságos és mért értékei a százalékos eltérésekkel együtt; |
| --- | --- |

e)

az alkalmazott kalibráló gázok valóságos és mért értékei a százalékos eltérésekkel együtt;

| f) | a gázelemző kalibrálási nyomása. |
| --- | --- |

f)

a gázelemző kalibrálási nyomása.

| 3.5. | Más módszerek (pl. számítógép, elektronikusan vezérelt tartománykapcsoló) is használhatók, ha a műszaki szolgálat számára elfogadhatóan igazolják, hogy ezek a módszerek hasonló pontosságot adnak. |
| --- | --- |

3.5.

Más módszerek (pl. számítógép, elektronikusan vezérelt tartománykapcsoló) is használhatók, ha a műszaki szolgálat számára elfogadhatóan igazolják, hogy ezek a módszerek hasonló pontosságot adnak.

2. FÜGGELÉK

A JÁRMŰCSALÁD ALAPVETŐ JELLEMZŐI

1.   A hidrogénkibocsátás szerinti járműcsaládot meghatározó paraméterek

A járműcsalád olyan alapvető tervezési paraméterek alapján határozható meg, amelyeknek az adott járműcsaládon belül a járművekre azonosaknak kell lenniük. Egyes esetekben a paraméterek kölcsönhatásban lehetnek egymással. Ezeket a hatásokat is figyelembe kell venni annak érdekében, hogy csak hasonló hidrogénkibocsátási jellemzőkkel rendelkező járművek kerüljenek be a családba.

2.   Ebből a szempontból azokat a járműtípusokat, amelyeknek az alábbiakban felsorolt paraméterei azonosak, a hidrogénkibocsátás szempontjából egy családba tartozónak kell tekinteni.

REESS:

| a) | a REESS márkaneve vagy védjegye; |
| --- | --- |

a)

a REESS márkaneve vagy védjegye;

| b) | az összes alkalmazott elektrokémiai rendszer típusa; |
| --- | --- |

b)

az összes alkalmazott elektrokémiai rendszer típusa;

| c) | a REESS-cellák száma; |
| --- | --- |

c)

a REESS-cellák száma;

| d) | a REESS-alrendszerek száma; |
| --- | --- |

d)

a REESS-alrendszerek száma;

| e) | a REESS névleges feszültsége (V); |
| --- | --- |

e)

a REESS névleges feszültsége (V);

| f) | a REESS kapacitása (kWh); |
| --- | --- |

f)

a REESS kapacitása (kWh);

| g) | a gázreakció aránya (százalékban); |
| --- | --- |

g)

a gázreakció aránya (százalékban);

| h) | a REESS-alrendszer(ek) szellőzésének típusa; |
| --- | --- |

h)

a REESS-alrendszer(ek) szellőzésének típusa;

| i) | a hűtőrendszer típusa (ha van). |
| --- | --- |

i)

a hűtőrendszer típusa (ha van).

Beépített töltő:

| a) | a különböző töltőalkatrészek gyártmánya és típusa; |
| --- | --- |

a)

a különböző töltőalkatrészek gyártmánya és típusa;

| b) | a névleges leadott teljesítmény (kW); |
| --- | --- |

b)

a névleges leadott teljesítmény (kW);

| c) | a legnagyobb töltési feszültség (V); |
| --- | --- |

c)

a legnagyobb töltési feszültség (V);

| d) | a legnagyobb töltési áramerősség (A); |
| --- | --- |

d)

a legnagyobb töltési áramerősség (A);

| e) | a vezérlőegység gyártmánya és típusa (ha van); |
| --- | --- |

e)

a vezérlőegység gyártmánya és típusa (ha van);

| f) | működési rajz, vezérlők és biztonsági funkciók rajza; |
| --- | --- |

f)

működési rajz, vezérlők és biztonsági funkciók rajza;

| g) | a töltési idő jellemzői. |
| --- | --- |

g)

a töltési idő jellemzői.

---

8. MELLÉKLET

A REESS VIZSGÁLATÁRA IRÁNYULÓ ELJÁRÁSOK

Fenntartva

FÜGGELÉK

NORMÁL CIKLUS VÉGREHAJTÁSÁRA SZOLGÁLÓ ELJÁRÁS

A normál ciklus normál kisütéssel kezdődik, amelyet normál töltés követ.

Normál kisütés:

| Kisütési ráta | : | A kisütési eljárást, beleértve a leállítás feltételeit is, a gyártó határozza meg. Amennyiben nincs megadva, a kisütést 1 C nagyságú árammal kell végrehajtani. |
| --- | --- | --- |
| Kisütési határ (végső feszültség) | : | A gyártó határozza meg |
| Pihentetési idő a kisütés után | : | Legalább 30 perc |
| Normál töltés | : | A töltési eljárást, beleértve a leállítás kritériumait is, a gyártó határozza meg. Amennyiben nincs megadva, a töltést C/3 nagyságú árammal kell végrehajtani. |

Kisütési ráta

:

A kisütési eljárást, beleértve a leállítás feltételeit is, a gyártó határozza meg. Amennyiben nincs megadva, a kisütést 1 C nagyságú árammal kell végrehajtani.

Kisütési határ (végső feszültség)

:

A gyártó határozza meg

Pihentetési idő a kisütés után

:

Legalább 30 perc

Normál töltés

:

A töltési eljárást, beleértve a leállítás kritériumait is, a gyártó határozza meg. Amennyiben nincs megadva, a töltést C/3 nagyságú árammal kell végrehajtani.

---

8A. MELLÉKLET

RÁZKÓDÁSVIZSGÁLAT

1.   CÉL

E vizsgálat célja annak ellenőrzése, hogy a REESS mennyire biztonságos rázkódás esetén, amely a jármű rendes működése közben nagy valószínűséggel tapasztalható lesz.

2.   ELRENDEZÉS

2.1.   Ezt a vizsgálatot a teljes REESS rendszerrel vagy a REESS rendszernek a cellákat és azok elektromos csatlakozásait is magában (magukban) foglaló kapcsolódó alrendszerével (alrendszereivel) kell elvégezni. Ha a gyártó úgy dönt, hogy a vizsgálatot kapcsolódó alrendszerrel (alrendszerekkel) végzi el, akkor igazolnia kell, hogy a vizsgálat eredményei a biztonság tekintetében észszerű mértékben tükrözik a teljes REESS rendszer azonos feltételek mellett nyújtott teljesítményét. Ha a REESS rendszer elektronikus vezérlőegysége nincs beépítve a cellákat befoglaló házba, akkor a gyártó kérésére el lehet tekinteni az elektronikus vezérlőegységnek a vizsgált készülékre való felszerelésétől.

2.2.   A vizsgált készüléket szilárdan a rázógép felületére kell rögzíteni olyan módon, hogy az biztosan átadja a rázást közvetlenül a vizsgált készüléknek.

3.   ELJÁRÁSOK

3.1.   Általános vizsgálati körülmények

A vizsgált készülékre az alábbi feltételek vonatkoznak:

| a) | a vizsgálatot 20 ± 10 °C környezeti hőmérsékleten kell végrehajtani; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálatot 20 ± 10 °C környezeti hőmérsékleten kell végrehajtani;

| b) | a vizsgálat elején a töltöttségi szintet a vizsgált készülék rendes üzemi töltöttségi szintjének felső 50 %-ába eső értékre kell beállítani; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálat elején a töltöttségi szintet a vizsgált készülék rendes üzemi töltöttségi szintjének felső 50 %-ába eső értékre kell beállítani;

| c) | a vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készüléknek a vizsgálat eredménye szempontjából lényeges funkcióit. |
| --- | --- |

c)

a vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készüléknek a vizsgálat eredménye szempontjából lényeges funkcióit.

3.2.   Vizsgálati eljárások

A vizsgált készülékeket 15 perc alatt 7 Hz-ről 200 Hz-re emelkedő, majd vissza 7 Hz-re csökkenő frekvenciájú, szinuszhullám alakú logaritmikus rezgésnek kell kitenni.

Ezt a ciklust összesen 3 órán át 12-szer kell megismételni a REESS beszerelési helyzetéhez viszonyítva függőleges irányban, a gyártó által megadott módon.

A frekvencia és a gyorsulás közötti összefüggést az 1. és a 2. táblázat tartalmazza.

1. táblázat

Frekvencia és gyorsulás (a vizsgált készülék bruttó tömege kevesebb, mint 12 kg)

| Frekvencia [Hz] | Gyorsulás [m/s2] |
| --- | --- |
| 7–18 | 10 |
| 18–körülbelül 50 (1) | 10-ről fokozatosan 80-ra emelkedik |
| 50–200 | 80 |

Frekvencia [Hz]

Gyorsulás [m/s2]

7–18

10

18–körülbelül 50 (1)

10-ről fokozatosan 80-ra emelkedik

50–200

80

2. táblázat

Frekvencia és gyorsulás (a vizsgált készülék bruttó tömege legalább 12 kg)

| Frekvencia [Hz] | Gyorsulás [m/s2] |
| --- | --- |
| 7–18 | 10 |
| 18–körülbelül 25 (1) | 10-ről fokozatosan 20-ra emelkedik |
| 25–200 | 20 |

Frekvencia [Hz]

Gyorsulás [m/s2]

7–18

10

18–körülbelül 25 (1)

10-ről fokozatosan 20-ra emelkedik

25–200

20

A gyártó kérésére nagyobb mértékű gyorsulás és nagyobb maximális frekvencia is alkalmazható.

A gyártó kérésére a járműgyártó által meghatározott, az adott járműalkalmazáshoz való megfelelés szempontjából ellenőrzött és a műszaki szolgálat által jóváhagyott rázkódásvizsgálati profil is alkalmazható az 1. vagy a 2. frekvencia–gyorsulás korrelációs táblázat helyett. Egy e feltétel szerint vizsgált REESS jóváhagyásának az adott járműtípusra vonatkozó jóváhagyásokra kell korlátozódnia.

A rázkódásvizsgálat után végre kell hajtani egy, a 8. melléklet 1. függelékében leírt normál ciklust, amennyiben ezt a vizsgált készülék nem gátolja.

A vizsgálat 1 órás megfigyeléssel zárul környezeti hőmérsékleten, a vizsgálati környezetben.

---

(1)  Az amplitúdót ezután 0,8 mm-en kell tartani (a teljes kitérés 1,6 mm), és a frekvenciát addig kell növelni, amíg az 1. vagy a 2. táblázatban megadott maximális gyorsulás be nem következik.

---

8B. MELLÉKLET

LÖKÉSSZERŰ ÉS CIKLIKUS HŐHATÁSVIZSGÁLAT

1.   CÉL

E vizsgálat célja a REESS hirtelen hőmérséklet-változásokkal szembeni ellenállásának ellenőrzése. A REESS-t meghatározott számú hőmérsékleti ciklusnak kell alávetni; a ciklusok környezeti hőmérsékleten indulnak, amelyet hol magas, hol alacsony hőmérsékletű szakaszok követnek. Ez a környezeti hőmérséklet gyors változtatását szimulálja, amelynek a REESS valószínűleg ki lesz téve az életciklusa során.

2.   ELRENDEZÉS

Ezt a vizsgálatot a teljes REESS rendszerrel vagy a REESS rendszernek a cellákat és azok elektromos csatlakozásait is magában (magukban) foglaló kapcsolódó alrendszerével (alrendszereivel) kell elvégezni. Ha a gyártó úgy dönt, hogy a vizsgálatot kapcsolódó alrendszerrel (alrendszerekkel) végzi el, akkor igazolnia kell, hogy a vizsgálat eredményei a biztonság tekintetében észszerű mértékben tükrözik a teljes REESS rendszer azonos feltételek mellett nyújtott teljesítményét. Ha a REESS rendszer elektronikus vezérlőegysége nincs beépítve a cellákat befoglaló házba, akkor a gyártó kérésére el lehet tekinteni az elektronikus vezérlőegységnek a vizsgált készülékre való felszerelésétől.

3.   ELJÁRÁSOK

3.1.   Általános vizsgálati körülmények

A vizsgált készülékre az alábbi feltételek vonatkoznak a vizsgálat elején:

| a) | a töltöttségi szintet a rendes üzemi töltöttségi szint felső 50 %-ába eső értékre kell beállítani; |
| --- | --- |

a)

a töltöttségi szintet a rendes üzemi töltöttségi szint felső 50 %-ába eső értékre kell beállítani;

| b) | minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából. |
| --- | --- |

b)

minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából.

3.2.   A vizsgálati eljárás

A vizsgált készüléket legalább hat órán keresztül 60 °C ± 2 °C vizsgálati hőmérsékleten vagy a gyártó kérésére annál magasabb hőmérsékleten kell tárolni; ezt követően pedig legalább hat órán keresztül – 40 °C ± 2 °C vizsgálati hőmérsékleten vagy a gyártó kérésére annál alacsonyabb hőmérsékleten kell tárolni. A vizsgálati hőmérsékleti szélsőértékek között legfeljebb 30 perc telhet el. Ezt az eljárást addig kell ismételni, amíg legalább 5 teljes ciklus le nem zajlik, majd a vizsgált készüléket 24 órán át 20 °C ± 10 °C környezeti hőmérsékleten kell tárolni.

A 24 órás tárolás után végre kell hajtani egy, a 8. melléklet 1. függelékében leírt normál ciklust, amennyiben ezt a vizsgált készülék nem gátolja.

A vizsgálat 1 órás megfigyeléssel zárul környezeti hőmérsékleten, a vizsgálati környezetben.

---

8C. MELLÉKLET

KIVEHETŐ REESS MECHANIKAI EJTÉSVIZSGÁLATA

1.   CÉL

Olyan mechanikai ütésterhelést szimulálni, amely a REESS nem szándékos leejtésekor következhet be annak kivétele után.

2.   ELJÁRÁSOK

2.1.   Általános vizsgálati körülmények

A kivett REESS-re az alábbi feltételek vonatkoznak a vizsgálat elején:

| a) | a töltöttségi szintet a 6. melléklet 1. részének 3.4.3. szakaszában vagy a 6. melléklet 2. részének 1.4.3. szakaszában vagy a 6. melléklet 3. részének 2.3.2. szakaszában meghatározott névleges kapacitás legalább 90 %-ára kell beállítani; |
| --- | --- |

a)

a töltöttségi szintet a 6. melléklet 1. részének 3.4.3. szakaszában vagy a 6. melléklet 2. részének 1.4.3. szakaszában vagy a 6. melléklet 3. részének 2.3.2. szakaszában meghatározott névleges kapacitás legalább 90 %-ára kell beállítani;

| b) | a vizsgálatot 20 °C ± 10 °C-on kell végrehajtani. |
| --- | --- |

b)

a vizsgálatot 20 °C ± 10 °C-on kell végrehajtani.

2.2.   A vizsgálati eljárás

A kivett REESS szabadesése 1,0 m magasból (a REESS aljától számítva) egy sima, vízszintes betonlapra vagy más, azzal egyenértékű keménységű padlótípusra.

A kivett REESS-t hatszor le kell ejteni a műszaki szolgálat által meghatározott különböző irányokból. A gyártó dönthet úgy, hogy minden egyes ejtéshez más kivett REESS-t használ.

Közvetlenül az ejtésvizsgálat után végre kell hajtani egy, a 8. melléklet 1. függelékében leírt normál ciklust, amennyiben ez nincs gátolva.

A vizsgálat 1 órás megfigyeléssel zárul környezeti hőmérsékleten, a vizsgálati környezetben.

---

8D. MELLÉKLET

MECHANIKAI ÜTÉS

1.   CÉL

E vizsgálat célja annak ellenőrzése, hogy a REESS mennyire biztonságos mechanikai ütés esetén, amely a jármű álló vagy parkoló helyzetéből az oldalára való esése esetén léphet fel.

2.   ELRENDEZÉS

2.1.   Ezt a vizsgálatot a teljes REESS rendszerrel vagy a REESS rendszernek a cellákat és azok elektromos csatlakozásait is magukban foglaló kapcsolódó alrendszereivel kell elvégezni.

Ha a gyártó úgy dönt, hogy a vizsgálatot kapcsolódó alrendszerrel (alrendszerekkel) végzi el, akkor igazolnia kell, hogy a vizsgálat eredményei a biztonság tekintetében észszerű mértékben tükrözik a teljes REESS rendszer azonos feltételek mellett nyújtott teljesítményét.

Ha a REESS rendszer elektronikus vezérlőegysége nincs beépítve, akkor a gyártó kérésére el lehet tekinteni a vezérlőegységnek a vizsgált készülékre való felszerelésétől.

2.2.   A vizsgált készüléket kizárólag a REESS-nek vagy a REESS alrendszernek a járműhöz való rögzítéséhez biztosított, erre a célra szolgáló szerelvényekkel lehet a vizsgálati állványhoz csatlakoztatni.

3.   ELJÁRÁSOK

3.1.   Általános vizsgálati körülmények és követelmények

A vizsgálatra az alábbi feltételek vonatkoznak:

| a) | a vizsgálatot 20 °C ± 10 °C környezeti hőmérsékleten kell végrehajtani; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálatot 20 °C ± 10 °C környezeti hőmérsékleten kell végrehajtani;

| b) | a vizsgálat elején a töltöttségi szintet a rendes üzemi töltöttségi szint felső 50 %-ába eső értékre kell beállítani; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálat elején a töltöttségi szintet a rendes üzemi töltöttségi szint felső 50 %-ába eső értékre kell beállítani;

| c) | a vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából. |
| --- | --- |

c)

a vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából.

3.2.   A vizsgálati eljárás

A vizsgált készüléket a vizsgálógépre kell rögzíteni egy olyan merev tartó segítségével, amely a vizsgált készülék teljes felszerelési felületét alátámasztja.

Egy olyan vizsgált készüléket, amelynek

| a) | bruttó tömege kevesebb, mint 12 kg, 1 500 m/s2 gyorsulási csúcsértékű és 6 milliszekundum impulzus-időtartamú félszinuszfüggvény alakú lökésnek kell kitenni; |
| --- | --- |

a)

bruttó tömege kevesebb, mint 12 kg, 1 500 m/s2 gyorsulási csúcsértékű és 6 milliszekundum impulzus-időtartamú félszinuszfüggvény alakú lökésnek kell kitenni;

| b) | bruttó tömege legalább 12 kg, 500 m/s2 gyorsulási csúcsértékű és 11 milliszekundum impulzus-időtartamú félszinuszfüggvény alakú lökésnek kell kitenni. |
| --- | --- |

b)

bruttó tömege legalább 12 kg, 500 m/s2 gyorsulási csúcsértékű és 11 milliszekundum impulzus-időtartamú félszinuszfüggvény alakú lökésnek kell kitenni.

A vizsgált készülékre mindkét esetben a vizsgált készülék három egymásra merőleges felszerelési helyzete szerinti pozitív irányban három, majd negatív irányban három ütést, azaz mindösszesen 18 ütést kell mérni.

Közvetlenül a mechanikai ütésvizsgálat után végre kell hajtani egy, a 8. melléklet 1. függelékében leírt normál ciklust, amennyiben ez nincs gátolva.

A vizsgálat 1 órás megfigyeléssel zárul környezeti hőmérsékleten, a vizsgálati környezetben.

---

8E. MELLÉKLET

TŰZÁLLÓSÁG

1.   CÉL

E vizsgálat célja a REESS járművön kívülről származó, például járműből (akár az adott járműből, akár egy közelben lévő másik járműből) kiömlő üzemanyagból eredő tűzveszélynek való ellenállásának ellenőrzése. Ilyen helyzetben a vezetőnek és az utasoknak elegendő idejüknek kell maradnia arra, hogy elhagyják a járművet.

2.   ELRENDEZÉS

2.1.   Ezt a vizsgálatot a teljes REESS rendszerrel vagy a REESS rendszernek a cellákat és azok elektromos csatlakozásait is magában (magukban) foglaló kapcsolódó alrendszerével (alrendszereivel) kell elvégezni. Ha a gyártó úgy dönt, hogy a vizsgálatot kapcsolódó alrendszerrel (alrendszerekkel) végzi el, akkor igazolnia kell, hogy a vizsgálat eredményei a biztonság tekintetében észszerű mértékben tükrözik a teljes REESS rendszer azonos feltételek mellett nyújtott teljesítményét. Ha a REESS rendszer elektronikus vezérlőegysége nincs beépítve a cellákat befoglaló házba, akkor a gyártó kérésére el lehet tekinteni az elektronikus vezérlőegységnek a vizsgált készülékre való felszerelésétől. Amennyiben a vonatkozó REESS-alrendszerek eloszlanak a jármű egészében, a vizsgálat minden egyes vonatkozó REESS-alrendszeren elvégezhető.

3.   ELJÁRÁSOK

3.1.   Általános vizsgálati körülmények

A vizsgálatra az alábbi követelmények és feltételek vonatkoznak:

| a) | a vizsgálatot legalább 0 °C hőmérsékleten kell végrehajtani; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálatot legalább 0 °C hőmérsékleten kell végrehajtani;

| b) | a vizsgálat elején a töltöttségi szintet a rendes üzemi töltöttségi szint felső 50 %-ába eső értékre kell beállítani; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálat elején a töltöttségi szintet a rendes üzemi töltöttségi szint felső 50 %-ába eső értékre kell beállítani;

| c) | a vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából. |
| --- | --- |

c)

a vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából.

3.2.   A vizsgálati eljárás

A gyártó megítélése szerint járművön vagy alkatrészen kell a vizsgálatot végezni:

3.2.1.   Járműalapú vizsgálat

A vizsgált készüléket egy olyan vizsgálati állványra kell szerelni, amely a lehető legjobban megfelel a tényleges beszerelési körülményeknek; ehhez a REESS részét képező anyagok kivételével nem használható éghető anyag. A vizsgált készülék állványra történő rögzítésének módja meg kell hogy feleljen a járműbe való beszerelésére vonatkozó előírásoknak. Meghatározott járműben való felhasználásra tervezett REESS esetében azokat a járműrészeket, amelyek bármilyen módon befolyásolják a tűz terjedését, figyelembe kell venni.

3.2.2.   Alkatrészalapú vizsgálat

A vizsgált készüléket egy rácsos állványra, az edény fölé kell helyezni a gyártó által tervezett célnak megfelelő irányban.

A rácsos állványnak egymástól 4–6 cm-re elhelyezkedő, 6-10 mm átmérőjű acélrudakból kell állnia. Az acélrudakat szükség esetén lapos acélrészek támaszthatják alá.

3.3.   A lángot, amelynek a vizsgált készülékre gyakorolt hatását vizsgálják, külső gyújtású motorhoz használatos kereskedelmi üzemanyag (a továbbiakban: üzemanyag) edényben történő égetésével kell előidézni. Az üzemanyag mennyiségének elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a vizsgálati eljárás teljes ideje alatt biztosítsa a láng szabad égését.

A tűznek az edény teljes felületén égnie kell a tűznek való kitettség teljes ideje alatt. Az edény méretét úgy kell meghatározni, hogy a vizsgált készülék oldalai ki legyenek téve a láng hatásának. Az edény hosszúsága és szélessége ezért legalább 20 cm-rel, de legfeljebb 50 cm-rel meg kell hogy haladja a vizsgált készülék kiterjedését a vízszintes síkban. A vizsgálat megkezdésekor az edény oldalfalai 8 cm-nél nagyobb mértékben nem nyúlhatnak az üzemanyag szintje fölé.

3.4.   Az üzemanyaggal töltött edényt a vizsgált készülék alá kell helyezni úgy, hogy az edényben lévő üzemanyag szintje és a vizsgált készülék alja közötti távolság megfeleljen a fenti 3.2.1. szakasz alkalmazása esetén a menetkész tömegű járműbe beszerelt vizsgált készülék útfelület feletti tervezett magasságának vagy a fenti 3.2.2. szakasz alkalmazása esetén hozzávetőleg 50 cm-nek. Az edénynek, a vizsgálóállványnak vagy mindkettőnek szabadon mozgathatónak kell lennie.

3.5.   A vizsgálat C szakaszában az edényt le kell fedni egy ernyővel. Az ernyőt az üzemanyag meggyújtása előtt mért üzemanyagszint felett 3 cm ± 1 cm-re kell helyezni. Az ernyőnek tűzálló anyagból kell készülnie a 8E. melléklet 1. függelékében leírtak szerint. A téglák között nem lehet rés, és az edény felett úgy kell alátámasztani, hogy a téglák nyílásai ne záródjanak el. A keret hosszúságának és szélességének 2–4 cm-rel kisebbnek kell lennie az edény belső méreteinél, mégpedig úgy, hogy a szellőzés biztosítása érdekében 1–2 cm rés legyen a keret és az edény fala között. Mielőtt a vizsgálat elkezdődik, az ernyőt legalább környezeti hőmérsékleten kell tartani. A tűzálló téglákat a vizsgálati feltételek megismételhetősége érdekében meg lehet nedvesíteni.

3.6.   Ha a vizsgálatokat szabad levegőn végzik, megfelelő védelmet kell biztosítani a szél ellen, és a szélsebesség az edény szintjén nem haladhatja meg a 2,5 km/h-t.

3.7.   Ha az üzemanyag hőmérséklete legalább 20 °C, a vizsgálatnak a B–D szakaszból kell állnia. Ellenkező esetben a vizsgálatnak az A–D szakaszból kell állnia.

3.7.1.   A szakasz: Előmelegítés (1. ábra)

Az edényben levő üzemanyagot a vizsgált készüléktől legalább 3 méter távolságra meg kell gyújtani. 60 másodperces előmelegítés után az edényt a vizsgált készülék alá kell helyezni. Ha az edény túl nagy ahhoz, hogy a folyadék kiömlésének stb. kockázata nélkül lehessen mozgatni, akkor inkább a vizsgált készüléket és a vizsgálati állványt lehet az edény fölé helyezni.

1. ábra

A szakasz: Előmelegítés

égő tüzelőanyaggal töltött edény

3 m

ernyő

vizsgálati állvány

vizsgált berendezés

3.7.2.   B szakasz: Lángnak való közvetlen expozíció (2. ábra)

A vizsgált készüléket 70 másodpercig ki kell tenni a szabadon égő üzemanyag lángjának.

2. ábra

B szakasz: Lángnak való közvetlen expozíció

fémlemez edény

ernyő

3.7.3.   C szakasz: Lángnak való közvetett expozíció (3. ábra)

A B szakasz befejezése után az ernyőt az égő edény és a vizsgált készülék közé kell helyezni. A vizsgált készüléket további 60 másodpercre az így csökkentett láng hatásának kell kitenni.

A vizsgálat C szakasza helyett – a gyártó döntése alapján – a B szakaszt is folytatható további 60 másodpercig.

Ez azonban csak akkor megengedett, ha a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlően igazolható, hogy a vizsgálat ugyanolyan szigorú marad.

3. ábra

C szakasz: Lángnak való közvetett expozíció

fémlemez edény

ernyő

3.7.4.   D szakasz: A vizsgálat befejezése (4. ábra)

Az ernyővel lefedett égő edényt vissza kell helyezni az A szakaszban leírt helyzetbe. A vizsgált készüléket nem kell eloltani. Az edény eltávolítása után a vizsgált készüléket mindaddig meg kell figyelni, amíg a vizsgált készülék felszíni hőmérséklete a környezeti hőmérsékletre nem csökken, vagy legalább 3 órán át nem csökken.

4. ábra

D szakasz: A vizsgálat befejezése

fémlemez edény

ernyő

FÜGGELÉK

A TŰZÁLLÓ TÉGLÁK MÉRETEI ÉS MŰSZAKI ADATAI

A–A metszet

R: 15

6 KIVÁGÁS

D = 30

15 KÖR

(méretek mm-ben)

| Tűzállóság | : | (Seger-Kegel) SK 30 |
| --- | --- | --- |
| Al2O3-tartalom | : | 30–33 százalék |
| Nyílt porozitás (Po) | : | 20–22 térfogatszázalék |
| Sűrűség | : | 1 900–2 000 kg/m3 |
| Ténylegesen lyukacsos terület | : | 44,18 százalék |

Tűzállóság

:

(Seger-Kegel) SK 30

Al2O3-tartalom

2

3

:

30–33 százalék

Nyílt porozitás (Po)

:

20–22 térfogatszázalék

Sűrűség

:

1 900–2 000 kg/m3

3

Ténylegesen lyukacsos terület

:

44,18 százalék

---

8F. MELLÉKLET

RÖVIDZÁRLAT ELLENI KÜLSŐ VÉDELEM

1.   CÉL

E vizsgálat célja a rövidzárlat elleni védelem működésének ellenőrzése. Ez a funkció – ha megvalósul – megszakítja vagy korlátozza a rövidzárlati áramot annak megelőzése érdekében, hogy a rövidzárlati áram bármilyen további, a REESS-t sújtó súlyos eseményt okozzon.

2.   ELRENDEZÉS

Ezt a vizsgálatot a teljes REESS rendszerrel vagy a REESS rendszernek a cellákat és azok elektromos csatlakozásait is magában (magukban) foglaló kapcsolódó alrendszerével (alrendszereivel) kell elvégezni. Ha a gyártó úgy dönt, hogy a vizsgálatot kapcsolódó alrendszerrel (alrendszerekkel) végzi el, akkor igazolnia kell, hogy a vizsgálat eredményei a biztonság tekintetében észszerű mértékben tükrözik a teljes REESS rendszer azonos feltételek mellett nyújtott teljesítményét. Ha a REESS rendszer elektronikus vezérlőegysége nincs beépítve a cellákat befoglaló házba, akkor a gyártó kérésére el lehet tekinteni az elektronikus vezérlőegységnek a vizsgált készülékre való felszerelésétől.

3.   ELJÁRÁSOK

3.1.   Általános vizsgálati körülmények

A vizsgálatra az alábbi feltételek vonatkoznak:

| a) | a vizsgálatot 20 °C ± 10 °C környezeti hőmérsékleten vagy a gyártó kérésére annál magasabb hőmérsékleten kell végrehajtani; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálatot 20 °C ± 10 °C környezeti hőmérsékleten vagy a gyártó kérésére annál magasabb hőmérsékleten kell végrehajtani;

| b) | a vizsgálat elején a töltöttségi szintet a rendes üzemi töltöttségi szint felső 50 %-ába eső értékre kell beállítani; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálat elején a töltöttségi szintet a rendes üzemi töltöttségi szint felső 50 %-ába eső értékre kell beállítani;

| c) | a vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából. |
| --- | --- |

c)

a vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából.

3.2.   Rövidzárlat

A vizsgálat elején a töltés és a kisütés szempontjából lényeges valamennyi főkapcsolónak lekapcsolt állapotban kell lennie, a menetkész üzemmódnak és a külső töltést lehetővé tevő üzemmódnak megfelelően. Ha ezt egy vizsgálatban nem lehet elvégezni, akkor két vagy több vizsgálatot kell végezni.

A vizsgált készülék pozitív és negatív kapcsát csatlakoztatva rövidzárlatot kell előidézni. Az erre a célra használt csatlakozás ellenállása nem lehet nagyobb, mint 5 mΩ.

A rövidzárlatot addig kell fenntartani, amíg megerősítést nem nyer a REESS azon védelmi funkciójának működése, amely megszakítja vagy korlátozza a rövidzárlati áramot, vagy legalább egy órán át az után, hogy a vizsgált készülék házán mért hőmérséklet stabilizálódott annyira, hogy a hőmérséklet 4 °C-nál kisebb gradienssel változzon 1 óra alatt.

3.3.   Normál ciklus és megfigyelési időtartam

Közvetlenül a rövidzárlat után végre kell hajtani egy, a 8. melléklet 1. függelékében leírt normál ciklust, amennyiben ezt a vizsgált készülék nem gátolja.

A vizsgálat 1 órás megfigyeléssel zárul környezeti hőmérsékleten, a vizsgálati környezetben.

---

8G. MELLÉKLET

TÚLTÖLTÉS ELLENI VÉDELEM

1.   CÉL

E vizsgálat célja a túltöltés elleni védelem működésének ellenőrzése.

2.   ELRENDEZÉS

Ezt a vizsgálatot rendes üzemi feltételek mellett a teljes REESS rendszerrel (ez teljes jármű is lehet) vagy a REESS rendszernek a cellákat és azok elektromos csatlakozásait is magában (magukban) foglaló kapcsolódó alrendszerével (alrendszereivel) kell elvégezni. Ha a gyártó úgy dönt, hogy a vizsgálatot kapcsolódó alrendszerrel (alrendszerekkel) végzi el, akkor igazolnia kell, hogy a vizsgálat eredményei a biztonság tekintetében észszerű mértékben tükrözik a teljes REESS rendszer azonos feltételek mellett nyújtott teljesítményét.

A gyártó és a műszaki szolgálat megállapodása alapján a vizsgálatot módosított vizsgált készülékkel is el lehet végezni. Ezek a módosítások nem befolyásolhatják a vizsgálat eredményét.

3.   ELJÁRÁSOK

3.1.   Általános vizsgálati körülmények

A vizsgálatra az alábbi követelmények és feltételek vonatkoznak:

| a) | a vizsgálatot 20 °C ± 10 °C környezeti hőmérsékleten vagy a gyártó kérésére annál magasabb hőmérsékleten kell végrehajtani; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálatot 20 °C ± 10 °C környezeti hőmérsékleten vagy a gyártó kérésére annál magasabb hőmérsékleten kell végrehajtani;

| b) | a vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából. |
| --- | --- |

b)

a vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából.

3.2.   Töltés

Az elején a töltés szempontjából lényeges valamennyi főkapcsolónak lekapcsolt állapotban kell lennie.

A vizsgálati berendezés töltéskorlátozását ki kell kapcsolni.

A vizsgált készüléket legalább 1/3C mértékű, de a gyártó által a rendes üzemi tartományra megadott legnagyobb áramerősséget meg nem haladó töltőárammal kell tölteni.

A töltést addig kell folytatni, amíg a vizsgált készülék (automatikusan) meg nem szakítja vagy nem korlátozza a töltést. Amennyiben az automatikus megszakító funkció nem működik vagy nincs ilyen funkció, a töltésnek addig kell folytatódnia, amíg a vizsgált készülék a névleges töltési kapacitásának kétszeresére nem töltődik.

3.3.   Normál ciklus és megfigyelési időtartam

Közvetlenül a töltés befejezése után végre kell hajtani egy, a 8. melléklet 1. függelékében leírt normál ciklust, amennyiben ezt a vizsgált készülék nem gátolja.

A vizsgálat 1 órás megfigyeléssel zárul környezeti hőmérsékleten, a vizsgálati környezetben.

---

8H. MELLÉKLET

TÚLZOTT KISÜTÉS ELLENI VÉDELEM

1.   CÉL

E vizsgálat célja a túlzott kisütés elleni védelem működésének ellenőrzése. Ez a funkció – ha megvalósul – megszakítja vagy korlátozza a kisütő áramot annak megelőzése érdekében, hogy a gyártó által meghatározott túl alacsony töltöttségi szint bármilyen súlyos eseményt okozzon a REESS rendszernél.

2.   ELRENDEZÉS

Ezt a vizsgálatot rendes üzemi feltételek mellett a teljes REESS rendszerrel (ez teljes jármű is lehet) vagy a REESS rendszernek a cellákat és azok elektromos csatlakozásait is magában (magukban) foglaló kapcsolódó alrendszerével (alrendszereivel) kell elvégezni. Ha a gyártó úgy dönt, hogy a vizsgálatot kapcsolódó alrendszerrel (alrendszerekkel) végzi el, akkor igazolnia kell, hogy a vizsgálat eredményei a biztonság tekintetében észszerű mértékben tükrözik a teljes REESS rendszer azonos feltételek mellett nyújtott teljesítményét.

A gyártó és a műszaki szolgálat megállapodása alapján a vizsgálatot módosított vizsgált készülékkel is el lehet végezni. Ezek a módosítások nem befolyásolhatják a vizsgálat eredményét.

3.   ELJÁRÁSOK

3.1.   Általános vizsgálati körülmények

A vizsgálatra az alábbi követelmények és feltételek vonatkoznak:

| a) | a vizsgálatot 20 °C ± 10 °C környezeti hőmérsékleten vagy a gyártó kérésére annál magasabb hőmérsékleten kell végrehajtani; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálatot 20 °C ± 10 °C környezeti hőmérsékleten vagy a gyártó kérésére annál magasabb hőmérsékleten kell végrehajtani;

| b) | a vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából. |
| --- | --- |

b)

a vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából.

3.2.   Kisütés

A vizsgálat elején valamennyi lényeges főkapcsolónak lekapcsolt állapotban kell lennie.

A vizsgált készüléket legalább 1/3C mértékű, de a gyártó által a rendes üzemi tartományra megadott legnagyobb áramerősséget meg nem haladó árammal ki kell sütni.

A kisütést addig kell folytatni, amíg a vizsgált készülék (automatikusan) meg nem szakítja vagy nem korlátozza a kisütést. Amennyiben az automatikus megszakító funkció nem működik vagy nincs ilyen funkció, a kisütésnek addig kell folytatódnia, amíg a vizsgált készülék a névleges feszültség 25 százalékára ki nincs sütve.

3.3.   Normál töltés és megfigyelési időtartam

Közvetlenül a kisütés befejezése után a vizsgált készüléket a 8. melléklet 1. függelékében leírt normál töltéssel kell tölteni, amennyiben ezt a vizsgált készülék nem gátolja.

A vizsgálat 1 órás megfigyeléssel zárul környezeti hőmérsékleten, a vizsgálati környezetben.

---

8I. MELLÉKLET

TÚLMELEGEDÉS ELLENI VÉDELEM

1.   CÉL

E vizsgálat célja annak ellenőrzése, hogy működik-e a REESS belső túlhevülése elleni védelme, még akkor is, ha elromlik adott esetben a hűtés. Abban az esetben, ha nem szükségesek külön védelmi intézkedések annak megakadályozásához, hogy a REESS belső túlhevülés következtében veszélyessé váljon, a biztonságos működést be kell mutatni.

2.   ELRENDEZÉS

2.1.   A következő vizsgálatot a teljes REESS rendszerrel (ez teljes jármű is lehet) vagy a REESS rendszernek a cellákat és azok elektromos csatlakozásait is magában (magukban) foglaló kapcsolódó alrendszerével (alrendszereivel) kell elvégezni. Ha a gyártó úgy dönt, hogy a vizsgálatot kapcsolódó alrendszerrel (alrendszerekkel) végzi el, akkor igazolnia kell, hogy a vizsgálat eredményei a biztonság tekintetében észszerű mértékben tükrözik a teljes REESS rendszer azonos feltételek mellett nyújtott teljesítményét. A gyártó és a műszaki szolgálat megállapodása alapján a vizsgálatot módosított vizsgált készülékkel is el lehet végezni. Ezek a módosítások nem befolyásolhatják a vizsgálat eredményét.

2.2.   Amennyiben a REESS hűtéssel van ellátva, és a REESS a hűtőrendszer működtetése nélkül is működőképes marad, a hűtőrendszert a vizsgálathoz ki kell kapcsolni.

2.3.   A vizsgálat alatt, a házon belül, a cellák közelében folyamatosan mérni kell a vizsgált készülék hőmérsékletét a hőmérséklet-változások nyomon követése érdekében. Amennyiben van fedélzeti érzékelő, azt is lehet használni. A gyártó és a műszaki szolgálat megállapodnak arról, hogy az alkalmazott hőmérséklet-érzékelő(k) hol legyen(ek) elhelyezve.

3.   ELJÁRÁSOK

3.1.   A vizsgálat elején minden olyan védőberendezésnek működnie kell, amely érinti a vizsgált készülék funkcióit és lényeges a vizsgálat eredménye szempontjából, kivéve a fenti 2.2. szakasznak megfelelően megvalósított rendszer-hatástalanítót.

3.2.   A vizsgálat alatt a vizsgált készüléket folyamatosan tölteni kell és ki kell sütni olyan mértékű állandó áramerősséggel, amely a gyártó által megadott rendes üzemi tartományon belül a lehető leggyorsabban növeli a cellák hőmérsékletét.

3.3.   A vizsgált készüléket konvekciós kemencébe vagy klímakamrába kell helyezni. A kamra vagy kemence hőmérsékletét fokozatosan addig kell növelni, amíg el nem éri az alábbi 3.3.1. vagy adott esetben 3.3.2. szakasz szerint meghatározott hőmérsékletet, majd a vizsgálat végéig ezen vagy ennél magasabb hőmérsékleten kell tartani.

3.3.1.   Amennyiben a REESS belső túlhevülés elleni védelemmel van ellátva, a hőmérsékletet a gyártó által a védelmi funkció bekapcsolásának hőmérsékleti küszöbeként meghatározott hőmérsékletre kell emelni annak érdekében, hogy a vizsgált készülék hőmérséklete a fenti 3.2. szakaszban meghatározott módon emelkedjen.

3.3.2.   Amennyiben a REESS semmilyen belső túlhevülés elleni védelemmel nincs ellátva, a hőmérsékletet a gyártó által meghatározott legnagyobb üzemi hőmérsékletre kell emelni.

3.4.   A vizsgálat vége: a vizsgálatot be kell fejezni, ha az alábbiak bármelyike megfigyelhető:

| a) | a vizsgált készülék a hőmérséklet-növekedés megelőzése érdekében meggátolja és/vagy korlátozza a töltést és/vagy kisütést; |
| --- | --- |

a)

a vizsgált készülék a hőmérséklet-növekedés megelőzése érdekében meggátolja és/vagy korlátozza a töltést és/vagy kisütést;

| b) | a vizsgált készülék hőmérséklete stabilizálódott, azaz a hőmérséklet 4 °C-nál kisebb gradienssel változik 2 óra alatt; |
| --- | --- |

b)

a vizsgált készülék hőmérséklete stabilizálódott, azaz a hőmérséklet 4 °C-nál kisebb gradienssel változik 2 óra alatt;

| c) | az előírás 6.9.2.1. szakaszában leírt elfogadhatósági feltételek nem teljesülnek. |
| --- | --- |

c)

az előírás 6.9.2.1. szakaszában leírt elfogadhatósági feltételek nem teljesülnek.

---

9A. MELLÉKLET

FESZÜLTSÉGÁLLÓSÁGI VIZSGÁLAT

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

A szigetelési ellenállást az után kell mérni, hogy a fedélzeti (beépített) töltővel ráadták a vizsgálati feszültséget a járműre.

2.   ELJÁRÁS

A fedélzeti (beépített) töltővel felszerelt járművekre a következő vizsgálati eljárás alkalmazandó:

| | A töltő (dugó) összes bemenete és a jármű szabadon álló vezető alkatrészei – ideértve a testelővázat is, amennyiben fel van szerelve – közé egy percig 2 × (Un + 1 200) V effektív vizsgálati feszültségű, 50 Hz vagy 60 Hz frekvenciájú váltakozó áramot kell vezetni, ahol az Un a váltakozó áram effektív bemeneti feszültsége. |
| --- | --- |

A töltő (dugó) összes bemenete és a jármű szabadon álló vezető alkatrészei – ideértve a testelővázat is, amennyiben fel van szerelve – közé egy percig 2 × (Un + 1 200) V effektív vizsgálati feszültségű, 50 Hz vagy 60 Hz frekvenciájú váltakozó áramot kell vezetni, ahol az Un a váltakozó áram effektív bemeneti feszültsége.

| | A vizsgálatot a teljes járművön kell elvégezni. |
| --- | --- |

A vizsgálatot a teljes járművön kell elvégezni.

| | Minden elektromos berendezést csatlakoztatni kell. |
| --- | --- |

Minden elektromos berendezést csatlakoztatni kell.

A meghatározott feszültségű váltakozó áram helyett olyan feszültségű egyenáram is alkalmazható egy percen át, amelynek feszültségértéke megegyezik a megadott váltakozó áram feszültségének csúcsértékével.

A vizsgálat után meg kell mérni, hogy mekkora a szigetelési ellenállás, amikor 500 V egyenáramot vezetnek az összes bemenet és a jármű szabadon álló vezető alkatrészei – ideértve a testelővázat is, amennyiben fel van szerelve – közé.

---

9B. MELLÉKLET

VÍZÁLLÓSÁGI VIZSGÁLAT

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

A vízállósági vizsgálat elvégzése után meg kell mérni a szigetelési ellenállást.

2.   ELJÁRÁS

A fedélzeti (beépített) töltővel felszerelt járművekre a következő vizsgálati eljárás alkalmazandó.

A víz behatolása elleni IPX5 védelem értékelésére szolgáló vizsgálati eljárásnak megfelelően a vízállósági vizsgálatot a következők szerint kell elvégezni:

| a) | a mérőkamrát le kell permetezni tiszta vízzel minden lehetséges irányból, az ábra szerinti szabványos vizsgálati fúvókával.

  Vizsgálati készülék a vízsugarak elleni védelem ellenőrzéséhez (fúvóka)




  Szövege kép

  áramlásmérő

  φD′ = 6,3 mm
  mértékegység: mm
  A következő feltételeket kell betartani:






  i. | a fúvóka belső átmérője: 6,3 mm; |
| --- | --- | --- |

a)

a mérőkamrát le kell permetezni tiszta vízzel minden lehetséges irányból, az ábra szerinti szabványos vizsgálati fúvókával.

Vizsgálati készülék a vízsugarak elleni védelem ellenőrzéséhez (fúvóka)

áramlásmérő

φD′ = 6,3 mm

mértékegység: mm

A következő feltételeket kell betartani:

i.

a fúvóka belső átmérője: 6,3 mm;

| ii. | vízszállítási ráta: 12,5 l/perc ± 5 %; |
| --- | --- |

ii.

vízszállítási ráta: 12,5 l/perc ± 5 %;

| iii. | víznyomás: az előírt vízszállítási ráta eléréséhez szükséges értékre kell beállítani; |
| --- | --- |

iii.

víznyomás: az előírt vízszállítási ráta eléréséhez szükséges értékre kell beállítani;

| iv. | a fősugár közepe: a fúvókától 2,5 m távolságra körülbelül 40 mm átmérőjű kör; |
| --- | --- |

iv.

a fősugár közepe: a fúvókától 2,5 m távolságra körülbelül 40 mm átmérőjű kör;

| v. | a vizsgálat időtartama a mérőkamra valószínűleg lepermetezésre kerülő felületének egy négyzetméterére vetítve: 1 perc; |
| --- | --- |

v.

a vizsgálat időtartama a mérőkamra valószínűleg lepermetezésre kerülő felületének egy négyzetméterére vetítve: 1 perc;

| vi. | a vizsgálat minimális időtartama: 3 perc; |
| --- | --- |

vi.

a vizsgálat minimális időtartama: 3 perc;

| vii. | a fúvóka távolsága a mérőkamra felületétől: 2,5 m és 3 m között; |
| --- | --- |

vii.

a fúvóka távolsága a mérőkamra felületétől: 2,5 m és 3 m között;

| b) | ezután a szigetelési ellenállás megméréséhez 500 V egyenáramot kell vezetni az összes nagyfeszültségű bemenet és a jármű szabadon álló vezető alkatrészei/testelőváza (amennyiben fel van szerelve) közé. |
| --- | --- |

b)

ezután a szigetelési ellenállás megméréséhez 500 V egyenáramot kell vezetni az összes nagyfeszültségű bemenet és a jármű szabadon álló vezető alkatrészei/testelőváza (amennyiben fel van szerelve) közé.

---