# Eiropas Savienības L 175/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 175 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 28. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 175

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 28. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/1096 (2019. gada 25. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2019/1097 (2019. gada 26. jūnijs), ar ko attiecībā uz dažām zvejas iespējām groza Regulu (ES) 2019/124 | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1098 (2019. gada 26. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1099 (2019. gada 27. jūnijs), ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 412/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu | 14 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1100 (2019. gada 27. jūnijs) par darbīgās vielas desmedifama apstiprinājuma neatjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1101 (2019. gada 27. jūnijs), ar ko darbīgās vielas tolklofosmetila apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2019/1102 (2019. gada 27. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem, lai pielāgotu tās I un IV pielikumu (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1103 (2019. gada 27. jūnijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku | 31 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/1104 (2019. gada 25. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu (ES) 2015/116, ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus | 33 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/1105 (2019. gada 25. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika | 35 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/1106 (2019. gada 25. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika | 36 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/1107 (2019. gada 25. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste | 37 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/1108 (2019. gada 27. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā | 38 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1109 (2019. gada 27. jūnijs), ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Ziemeļmaķedonijas Republikas, Krievijas un Turcijas izcelsmes metinātu dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļvadu, cauruļu un dobo profilu ar kvadrātveida vai taisnstūrveida šķērsgriezumu importu | 39 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1110 (2019. gada 27. jūnijs), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4976)

   (
  1
  ) | 52 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/1096 (2019. gada 25. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses

1

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2019/1097 (2019. gada 26. jūnijs), ar ko attiecībā uz dažām zvejas iespējām groza Regulu (ES) 2019/124

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1098 (2019. gada 26. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1099 (2019. gada 27. jūnijs), ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 412/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu

14

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1100 (2019. gada 27. jūnijs) par darbīgās vielas desmedifama apstiprinājuma neatjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

17

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1101 (2019. gada 27. jūnijs), ar ko darbīgās vielas tolklofosmetila apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

20

*

Komisijas Regula (ES) 2019/1102 (2019. gada 27. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem, lai pielāgotu tās I un IV pielikumu (
  1
  )

1

25

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1103 (2019. gada 27. jūnijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

31

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/1104 (2019. gada 25. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu (ES) 2015/116, ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus

33

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/1105 (2019. gada 25. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika

35

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/1106 (2019. gada 25. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

36

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/1107 (2019. gada 25. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

37

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/1108 (2019. gada 27. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

38

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1109 (2019. gada 27. jūnijs), ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Ziemeļmaķedonijas Republikas, Krievijas un Turcijas izcelsmes metinātu dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļvadu, cauruļu un dobo profilu ar kvadrātveida vai taisnstūrveida šķērsgriezumu importu

39

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1110 (2019. gada 27. jūnijs), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4976)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4976)

1

52

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem ( OV L 315, 3.12.2007. ) | 83 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem ( OV L 315, 3.12.2007. )

( OV L 315, 3.12.2007. )

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1096

(2019. gada 25. jūnijs)

par to, lai Savienības vārdā parakstītu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstīm. Minētais pilnvarojums paredzēja iespēju sākt divpusējas sarunas. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstīm. Minētais pilnvarojums paredzēja iespēju sākt divpusējas sarunas.

| (2) | Padome 2009. gada 22. decembrī pilnvaroja Komisiju risināt divpusējas BTN sarunas ar atsevišķām ASEAN dalībvalstīm. Komisija 2012. gada jūnijā sāka divpusējas sarunas par BTN ar Vjetnamu saskaņā ar spēkā esošajām sarunu norādēm. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2009. gada 22. decembrī pilnvaroja Komisiju risināt divpusējas BTN sarunas ar atsevišķām ASEAN dalībvalstīm. Komisija 2012. gada jūnijā sāka divpusējas sarunas par BTN ar Vjetnamu saskaņā ar spēkā esošajām sarunu norādēm.

| (3) | Padome 2013. gada 15. oktobrī pilnvaroja Komisiju paplašināt notiekošās divpusējās sarunas ar ASEAN valstīm, lai aptvertu arī ieguldījumu aizsardzību. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2013. gada 15. oktobrī pilnvaroja Komisiju paplašināt notiekošās divpusējās sarunas ar ASEAN valstīm, lai aptvertu arī ieguldījumu aizsardzību.

| (4) | Sarunas par Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, (“nolīgums”) ir pabeigtas. |
| --- | --- |

(4)

Sarunas par Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, (“nolīgums”) ir pabeigtas.

| (5) | Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk, |
| --- | --- |

(5)

Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (“nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu (1).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 25. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. ANTON

---

(1)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

1

---

REGULAS

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/3

---

PADOMES REGULA (ES) 2019/1097

(2019. gada 26. jūnijs),

ar ko attiecībā uz dažām zvejas iespējām groza Regulu (ES) 2019/124

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2019/124 (1) attiecībā uz 2019. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2019/124 (1) attiecībā uz 2019. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi.

| (2) | 2019. gada 26. martā stājās spēkā rietumu ūdeņu daudzgadu plāns (2), kurš atcēla heka dienvidu krājuma un Norvēģijas omāra krājuma atjaunošanas plānu (3). Saskaņā ar minēto atjaunošanas plānu Padomes Regulas (ES) 2019/124 IIA pielikumā tika noteikti zvejas piepūles limiti. Attiecīgie krājumi turpmāk tiks pārvaldīti saskaņā ar rietumu ūdeņu daudzgadu plāna noteikumiem, nosakot nozvejas limitus, ar kuriem sasniedzams maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (FMSY
  ) diapazoniem atbilstošs zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, tāpēc vairs nav jāturpina noteikt zvejas piepūles limitus flotēm, kas zvejo no minētajiem krājumiem. Tādēļ Padomes Regulas (ES) 2019/124 IIA pielikums būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(2)

2019. gada 26. martā stājās spēkā rietumu ūdeņu daudzgadu plāns (2), kurš atcēla heka dienvidu krājuma un Norvēģijas omāra krājuma atjaunošanas plānu (3). Saskaņā ar minēto atjaunošanas plānu Padomes Regulas (ES) 2019/124 IIA pielikumā tika noteikti zvejas piepūles limiti. Attiecīgie krājumi turpmāk tiks pārvaldīti saskaņā ar rietumu ūdeņu daudzgadu plāna noteikumiem, nosakot nozvejas limitus, ar kuriem sasniedzams maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (FMSY
  ) diapazoniem atbilstošs zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, tāpēc vairs nav jāturpina noteikt zvejas piepūles limitus flotēm, kas zvejo no minētajiem krājumiem. Tādēļ Padomes Regulas (ES) 2019/124 IIA pielikums būtu jāatceļ.

| (3) | Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) ir sniegusi zinātnisku ieteikumu par merlanga (Merlangius merlangus) nulles apjoma nozveju ICES 7.a rajonā (Īrijas jūra). No minētā krājuma gūtās piezvejas kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) 2019. gadam būtu jānosaka tā, lai panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, un vajadzību panākt minēto krājumu labu bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot FMSY
  . ICES sniegtā atjauninātā zinātniskā analīze par merlanga stāvokli ICES 7.a rajonā un nenovēršamām merlanga piezvejām citās zvejniecībās paredzēja status quo scenāriju, saskaņā ar kuru attiecīgās nozvejas tiek lēstas 1 385 tonnu apmērā. Saskaņā ar šo zinātnisko analīzi KPN būtu jāgroza, lai atspoguļotu apjomu, kas līdz minimumam samazinās priekšlaicīga zvejas aizlieguma risku, vienlaikus ļaujot nārsta bara biomasai turpināt atjaunoties. Turklāt KPN apjoms būtu jānosaka tāds, kas nepalielinātu zivju mirstību minētajos krājumos un ka KPN dotu stimulu uzlabot selektivitāti un piezveju novēršanu. |
| --- | --- |

(3)

Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) ir sniegusi zinātnisku ieteikumu par merlanga (Merlangius merlangus) nulles apjoma nozveju ICES 7.a rajonā (Īrijas jūra). No minētā krājuma gūtās piezvejas kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) 2019. gadam būtu jānosaka tā, lai panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, un vajadzību panākt minēto krājumu labu bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot FMSY
  . ICES sniegtā atjauninātā zinātniskā analīze par merlanga stāvokli ICES 7.a rajonā un nenovēršamām merlanga piezvejām citās zvejniecībās paredzēja status quo scenāriju, saskaņā ar kuru attiecīgās nozvejas tiek lēstas 1 385 tonnu apmērā. Saskaņā ar šo zinātnisko analīzi KPN būtu jāgroza, lai atspoguļotu apjomu, kas līdz minimumam samazinās priekšlaicīga zvejas aizlieguma risku, vienlaikus ļaujot nārsta bara biomasai turpināt atjaunoties. Turklāt KPN apjoms būtu jānosaka tāds, kas nepalielinātu zivju mirstību minētajos krājumos un ka KPN dotu stimulu uzlabot selektivitāti un piezveju novēršanu.

| (4) | Attiecīgās dalībvalstis 2018. gada decembrī vienojās, ka tās kopīgi strādās Ziemeļrietumu ūdeņu dalībvalstu grupā un ciešā sadarbībā ar Ziemeļrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi sagatavos piezvejas samazināšanas daudzgadu plānu. Minētajam plānam būtu jānodrošina, ka piezvejas no pieciem attiecīgajiem krājumiem, t. sk. merlanga krājuma Īrijas jūrā, attiecībā uz kuru ICES ir sniegusi ieteikumu 2019. gadā noteikt nulles apjoma nozveju, tiek samazinātas, izmantojot selektivitātes vai piezveju novēršanas pasākumus. Komisija ir norādījusi, ka tā plāno iesniegt šo plānu Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) 2019. gada jūlija plenārsesijā, kur paredzēts novērtēt tā efektivitāti. Ja ZZTEK novērtējums rādīs, ka piezvejas samazināšanas plāns nedos vēlamo rezultātu – samazināt zvejas izraisīto zivju mirstību piezvejā –, Komisija ir norādījusi, ka tā apsvērs alternatīvus pasākumus, kuru mērķis ir samazināt zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgajos krājumos. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgās dalībvalstis 2018. gada decembrī vienojās, ka tās kopīgi strādās Ziemeļrietumu ūdeņu dalībvalstu grupā un ciešā sadarbībā ar Ziemeļrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi sagatavos piezvejas samazināšanas daudzgadu plānu. Minētajam plānam būtu jānodrošina, ka piezvejas no pieciem attiecīgajiem krājumiem, t. sk. merlanga krājuma Īrijas jūrā, attiecībā uz kuru ICES ir sniegusi ieteikumu 2019. gadā noteikt nulles apjoma nozveju, tiek samazinātas, izmantojot selektivitātes vai piezveju novēršanas pasākumus. Komisija ir norādījusi, ka tā plāno iesniegt šo plānu Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) 2019. gada jūlija plenārsesijā, kur paredzēts novērtēt tā efektivitāti. Ja ZZTEK novērtējums rādīs, ka piezvejas samazināšanas plāns nedos vēlamo rezultātu – samazināt zvejas izraisīto zivju mirstību piezvejā –, Komisija ir norādījusi, ka tā apsvērs alternatīvus pasākumus, kuru mērķis ir samazināt zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgajos krājumos.

| (5) | Saskaņā ar ICES2019. gada 28. marta ieteikumu Norvēģijas omāra (Nephrops norvegicus) nozvejām ICES 8.c rajona 31. funkcionālajā vienībā laikā no 2019. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim nevajadzētu pārsniegt 0,7 tonnas. Attiecīgi būtu jānosaka Norvēģijas omāra zvejas iespējas ICES 8.c rajona 31. funkcionālajā vienībā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar ICES2019. gada 28. marta ieteikumu Norvēģijas omāra (Nephrops norvegicus) nozvejām ICES 8.c rajona 31. funkcionālajā vienībā laikā no 2019. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim nevajadzētu pārsniegt 0,7 tonnas. Attiecīgi būtu jānosaka Norvēģijas omāra zvejas iespējas ICES 8.c rajona 31. funkcionālajā vienībā.

| (6) | 2019. gada 28. martāICES sniedza ieteikumu par ziemeļu garneles (Pandalus borealis) nozvejām 3.a rajonā un 4.a austrumu rajonā (Skageraks un Kategats un Ziemeļjūras ziemeļu daļa Norvēģijas ieplakā). Pamatojoties uz minēto ieteikumu un ņemot vērā apspriešanos ar Norvēģiju, ir lietderīgi Savienībai paredzēto ziemeļu garneles nozvejas kvotu ICES 3.a rajonā noteikt 2 304 tonnu apmērā atbilstoši FMSY
  . |
| --- | --- |

(6)

2019. gada 28. martāICES sniedza ieteikumu par ziemeļu garneles (Pandalus borealis) nozvejām 3.a rajonā un 4.a austrumu rajonā (Skageraks un Kategats un Ziemeļjūras ziemeļu daļa Norvēģijas ieplakā). Pamatojoties uz minēto ieteikumu un ņemot vērā apspriešanos ar Norvēģiju, ir lietderīgi Savienībai paredzēto ziemeļu garneles nozvejas kvotu ICES 3.a rajonā noteikt 2 304 tonnu apmērā atbilstoši FMSY
  .

| (7) | 2019. gada 22. februārīICES sniedza atjauninātu ieteikumu par saidas (Pollachius virens) nozvejām Ziemeļjūrā. Pamatojoties uz minēto ieteikumu un pēc apspriešanās ar Norvēģiju, saidas KPN būtu attiecīgi jāgroza atbilstoši FMSY
  . |
| --- | --- |

(7)

2019. gada 22. februārīICES sniedza atjauninātu ieteikumu par saidas (Pollachius virens) nozvejām Ziemeļjūrā. Pamatojoties uz minēto ieteikumu un pēc apspriešanās ar Norvēģiju, saidas KPN būtu attiecīgi jāgroza atbilstoši FMSY
  .

| (8) | Saskaņā ar ICES2019. gada 12. aprīlī sniegto ieteikumu brētliņas (Sprattus sprattus) nozvejām 3.a rajonā (Skageraks un Kategats) un 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) laikā no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam nevajadzētu pārsniegt 138 726 tonnas. KPN brētliņai 3.a rajonā ir noteikta 26 624 tonnu apmērā. Zvejas iespējas attiecībā uz brētliņu Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā būtu jānosaka, ņemot vērā KPN, kas jau noteikts ICES 3.a rajonā un atbilstoši FMSY
  . Lai garantētu zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu, ir lietderīgi ieviest starpzonu elastīgu režīmu brētliņai no ICES 3.a rajona līdz ICES 2.a un 4. apakšapgabalam. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar ICES2019. gada 12. aprīlī sniegto ieteikumu brētliņas (Sprattus sprattus) nozvejām 3.a rajonā (Skageraks un Kategats) un 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) laikā no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam nevajadzētu pārsniegt 138 726 tonnas. KPN brētliņai 3.a rajonā ir noteikta 26 624 tonnu apmērā. Zvejas iespējas attiecībā uz brētliņu Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā būtu jānosaka, ņemot vērā KPN, kas jau noteikts ICES 3.a rajonā un atbilstoši FMSY
  . Lai garantētu zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu, ir lietderīgi ieviest starpzonu elastīgu režīmu brētliņai no ICES 3.a rajona līdz ICES 2.a un 4. apakšapgabalam.

| (9) | KPN anšovam (Engraulis encrasicolus) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) Savienības ūdeņos 34.1.1 zonā laikā no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam ir noteikta nulles apjomā, kamēr nav saņemts zinātniskais ieteikums attiecībā uz šo laikposmu. Savu ieteikumu par šo krājumu ICES sniegs tikai 2019. gada jūnija beigās, lai arī zvejniecība turpinās vasaras periodā. Lai nodrošinātu to, ka zvejas darbības var turpināties, kamēr vēl nav noteikta KPN, pamatojoties uz jaunāko zinātnisko ieteikumu, būtu jānosaka provizoriska KPN 4 902 tonnu apmērā, pamatojoties uz nozvejām 2018. gada trešajā ceturksnī. KPN nākotnē tiktu grozīta atbilstoši ICES zinātniskajam ieteikumam. |
| --- | --- |

(9)

KPN anšovam (Engraulis encrasicolus) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) Savienības ūdeņos 34.1.1 zonā laikā no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam ir noteikta nulles apjomā, kamēr nav saņemts zinātniskais ieteikums attiecībā uz šo laikposmu. Savu ieteikumu par šo krājumu ICES sniegs tikai 2019. gada jūnija beigās, lai arī zvejniecība turpinās vasaras periodā. Lai nodrošinātu to, ka zvejas darbības var turpināties, kamēr vēl nav noteikta KPN, pamatojoties uz jaunāko zinātnisko ieteikumu, būtu jānosaka provizoriska KPN 4 902 tonnu apmērā, pamatojoties uz nozvejām 2018. gada trešajā ceturksnī. KPN nākotnē tiktu grozīta atbilstoši ICES zinātniskajam ieteikumam.

| (10) | 2019. gada 13. martā Komisija, pamatojoties uz Ziemeļjūras grupas dalībvalstu sniegto kopīgo ieteikumu, pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2019/906 (4). Minētajā regulā ir noteiktas izmaiņas de minimis atbrīvojumos no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (5) 15. panta 5. punkta c) apakšpunktā paredzētā izkraušanas pienākuma attiecībā uz merlangu un mencu (Gadus morhua), jo lielāki šo sugu nevēlamu nozveju daudzumi tiks pakļauti izkraušanas pienākumam un vairs netiks atbrīvoti no minētā pienākuma. Tādēļ attiecīgās KPN būtu jāgroza, lai atspoguļotu šīs izmaiņas, un tās būtu jāturpina noteikt atbilstoši FMSY
  . Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (6) 5. pantu dalībvalstīm jānodrošina izkraušanas pienākuma efektīva kontrole, tādējādi novēršot zvejas noslodzes palielināšanos uz attiecīgajiem krājumiem. |
| --- | --- |

(10)

2019. gada 13. martā Komisija, pamatojoties uz Ziemeļjūras grupas dalībvalstu sniegto kopīgo ieteikumu, pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2019/906 (4). Minētajā regulā ir noteiktas izmaiņas de minimis atbrīvojumos no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (5) 15. panta 5. punkta c) apakšpunktā paredzētā izkraušanas pienākuma attiecībā uz merlangu un mencu (Gadus morhua), jo lielāki šo sugu nevēlamu nozveju daudzumi tiks pakļauti izkraušanas pienākumam un vairs netiks atbrīvoti no minētā pienākuma. Tādēļ attiecīgās KPN būtu jāgroza, lai atspoguļotu šīs izmaiņas, un tās būtu jāturpina noteikt atbilstoši FMSY
  . Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (6) 5. pantu dalībvalstīm jānodrošina izkraušanas pienākuma efektīva kontrole, tādējādi novēršot zvejas noslodzes palielināšanos uz attiecīgajiem krājumiem.

| (11) | Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) 21. īpašajā sanāksmē 2018. gadā pieņēma Ieteikumu 18-02, ar ko izveido daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu pārvaldībai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Minētais pārvaldības plāns izriet no Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas ieteikuma 2018. gadā izveidot krājuma pārvaldības daudzgadu plānu, jo, ņemot vērā krājuma pašreizējo stāvokli, ar zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu (Ieteikums 17-07, ar ko groza Ieteikumu 14-04) ieviestie ārkārtas pasākumi vairs nav nepieciešami. Pārvaldības plānā ir ņemtas vērā dažādu zvejas rīku un zvejas paņēmienu īpatnības. Tāpēc ir lietderīgi pārskatīt noteikumus par zvejas piepūles limitiem un maksimālo ielaidi tunzivju audzētavās. |
| --- | --- |

(11)

Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) 21. īpašajā sanāksmē 2018. gadā pieņēma Ieteikumu 18-02, ar ko izveido daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu pārvaldībai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Minētais pārvaldības plāns izriet no Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas ieteikuma 2018. gadā izveidot krājuma pārvaldības daudzgadu plānu, jo, ņemot vērā krājuma pašreizējo stāvokli, ar zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu (Ieteikums 17-07, ar ko groza Ieteikumu 14-04) ieviestie ārkārtas pasākumi vairs nav nepieciešami. Pārvaldības plānā ir ņemtas vērā dažādu zvejas rīku un zvejas paņēmienu īpatnības. Tāpēc ir lietderīgi pārskatīt noteikumus par zvejas piepūles limitiem un maksimālo ielaidi tunzivju audzētavās.

| (12) | Regulā (ES) 2019/124 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2019. gada 1. janvāra. Tāpēc arī šīs regulas noteikumi par nozvejas limitiem būtu jāpiemēro no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā izmantotas. |
| --- | --- |

(12)

Regulā (ES) 2019/124 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2019. gada 1. janvāra. Tāpēc arī šīs regulas noteikumi par nozvejas limitiem būtu jāpiemēro no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā izmantotas.

| (13) | Tāpēc Regula (ES) 2019/124 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc Regula (ES) 2019/124 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2019/124 groza šādi:

| a) | regulas 9. panta a) punktu svītro; |
| --- | --- |

a)

regulas 9. panta a) punktu svītro;

| b) | IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu; |
| --- | --- |

b)

IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu;

| c) | IIA pielikumu svītro; |
| --- | --- |

c)

IIA pielikumu svītro;

| d) | IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

d)

IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2019. gada 26. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

G.L. GAVRILESCU

---

(1)  Padomes Regula (ES) 2019/124 (2019. gada 30. janvāris), ar ko 2019. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 29, 31.1.2019., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/472 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (OV L 83, 25.3.2019., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē un groza Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.).

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/906 (2019. gada 13. marts), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) 2018/2035, ar ko nosaka detalizētus noteikumus, kā īstenot izkraušanas pienākumu dažās demersālajās zvejniecībās Ziemeļjūrā 2019.–2021. gadā (OV L 145, 4.6.2019., 4. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

1.

| 1) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz anšovu ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Anšovs

  Engraulis encrasicolus | Zona: | 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 2 344  (1) | | |
| Portugāle | 2 558  (1) | | |
| Savienība | 4 902  (1) | | |
| KPN | 4 902  (1) | | Piesardzīga KPN |

1)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz anšovu ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Anšovs

Engraulis encrasicolus

Zona:

9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(ANE/9/3411)

Spānija

2 344  (1)

Portugāle

2 558  (1)

Savienība

4 902  (1)

KPN

4 902  (1)

| 2) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz mencu ICES 4. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos 2.a rajonā un tajā 3.a zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, aizstāj ar šādu:






  “Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  (COD/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 870 (2) | | |
| Dānija | 4 998  (2) | | |
| Vācija | 3 169  (2) | | |
| Francija | 1 075  (2) | | |
| Nīderlande | 2 824  (2) | | |
| Zviedrija | 33 (2) | | |
| Apvienotā Karaliste | 11 464  (2) | | |
| Savienība | 24 433  (2) | | |
| Norvēģija | 5 004  (3) | | |
| KPN | 29 437 | | Analītiska KPN |
| Īpašs nosacījums:

  ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-) |
| Savienība | 21 236 ”; |

2)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz mencu ICES 4. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos 2.a rajonā un tajā 3.a zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, aizstāj ar šādu:

ICES

“Suga:

Suga:

Menca

Gadus morhua

Gadus morhua

Zona:

Zona:

4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

(COD/2A3AX4)

Beļģija

870 (2)

2

Dānija

4 998  (2)

2

Vācija

3 169  (2)

2

Francija

1 075  (2)

2

Nīderlande

2 824  (2)

2

Zviedrija

33 (2)

2

Apvienotā Karaliste

11 464  (2)

2

Savienība

24 433  (2)

2

Norvēģija

5 004  (3)

3

KPN

29 437

Analītiska KPN

Īpašs nosacījums:

Īpašs nosacījums:

ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-)

Savienība

21 236 ”;

| 3) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz merlangu ICES 4. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos 2.a rajonā aizstāj ar šādu:






  “Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 4; Savienības ūdeņi 2.a rajonā
  (WHG/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 320 | | |
| Dānija | 1 385 | | |
| Vācija | 360 | | |
| Francija | 2 082 | | |
| Nīderlande | 801 | | |
| Zviedrija | 3 | | |
| Apvienotā Karaliste | 10 012 | | |
| Savienība | 14 963 | | |
| Norvēģija | 1 219  (4) | | |
| KPN | 17 191 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
| Īpašs nosacījums:

  ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-) |
| Savienība | 10 881 ”; |

3)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz merlangu ICES 4. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos 2.a rajonā aizstāj ar šādu:

ICES

“Suga:

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Merlangius merlangus

Zona:

Zona:

4; Savienības ūdeņi 2.a rajonā

(WHG/2AC4.)

Beļģija

320

Dānija

1 385

Vācija

360

Francija

2 082

Nīderlande

801

Zviedrija

3

Apvienotā Karaliste

10 012

Savienība

14 963

Norvēģija

1 219  (4)

4

KPN

17 191

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Īpašs nosacījums:

Īpašs nosacījums:

ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-)

Savienība

10 881 ”;

| 4) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz merlangu ICES 7.a rajonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 7a
  (WHG/07A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 3 (5) | | |
| Francija | 43 (5) | | |
| Īrija | 717 (5) | | |
| Nīderlande | 1 (5) | | |
| Apvienotā Karaliste | 482 (5) | | |
| Savienība | 1 246  (5) | | |
| KPN | 1 246  (5) | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. pantu. |

4)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz merlangu ICES 7.a rajonā aizstāj ar šādu:

ICES

“Suga:

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Merlangius merlangus

Zona:

Zona:

7a

(WHG/07A.)

Beļģija

3 (5)

5

Francija

43 (5)

5

Īrija

717 (5)

5

Nīderlande

1 (5)

5

Apvienotā Karaliste

482 (5)

5

Savienība

1 246  (5)

5

KPN

1 246  (5)

5

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. pantu.

| 5) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz Norvēģijas omāru ICES 8.c rajonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 8c
  (NEP/08C.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 2,7 (6) | | |
| Francija | 0,0 (6) | | |
| Savienība | 2,7 (6) | | |
| KPN | 2,7 (6) | | Piesardzīga KPN |

5)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz Norvēģijas omāru ICES 8.c rajonā aizstāj ar šādu:

ICES

“Suga:

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Nephrops norvegicus

Zona:

Zona:

8c

(NEP/08C.)

Spānija

2,7 (6)

6

Francija

0,0 (6)

6

Savienība

2,7 (6)

6

KPN

2,7 (6)

6

Piesardzīga KPN

| 6) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz ziemeļu garneli ICES 3.a rajonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | 3a
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 497 | | |
| Zviedrija | 807 | | |
| Savienība | 2 304 | | |
| KPN | 4 314 | | Analītiska KPN”; |

6)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz ziemeļu garneli ICES 3.a rajonā aizstāj ar šādu:

ICES

“Suga:

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Pandalus borealis

Zona:

Zona:

3a

(PRA/03A.)

Dānija

1 497

Zviedrija

807

Savienība

2 304

KPN

4 314

Analītiska KPN”;

| 7) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz saidu ICES 3.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos 2.a rajonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | 3a un 4; Savienības ūdeņi 2.a rajonā
  (POK/2C3A4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 33 | | |
| Dānija | 3 865 | | |
| Vācija | 9 759 | | |
| Francija | 22 967 | | |
| Nīderlande | 98 | | |
| Zviedrija | 531 | | |
| Apvienotā Karaliste | 7 482 | | |
| Savienība | 44 735 | | |
| Norvēģija | 48 879  (7) | | |
| KPN | 93 614 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |

7)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz saidu ICES 3.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos 2.a rajonā aizstāj ar šādu:

ICES

“Suga:

Suga:

Saida

Pollachius virens

Pollachius virens

Zona:

Zona:

3a un 4; Savienības ūdeņi 2.a rajonā

(POK/2C3A4)

Beļģija

33

Dānija

3 865

Vācija

9 759

Francija

22 967

Nīderlande

98

Zviedrija

531

Apvienotā Karaliste

7 482

Savienība

44 735

Norvēģija

48 879  (7)

7

KPN

93 614

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

| 8) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz saidu ICES 6. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b, 12. un 14. zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 12. un 14. zonā
  (POK/56-14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 468 | | |
| Francija | 4 650 | | |
| Īrija | 418 | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 237 | | |
| Savienība | 8 773 | | |
| Norvēģija | 940 (8) | | |
| KPN | 9 713 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |

8)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz saidu ICES 6. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b, 12. un 14. zonā aizstāj ar šādu:

ICES

“Suga:

Suga:

Saida

Pollachius virens

Pollachius virens

Zona:

Zona:

6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 12. un 14. zonā

(POK/56-14)

Vācija

468

Francija

4 650

Īrija

418

Apvienotā Karaliste

3 237

Savienība

8 773

Norvēģija

940 (8)

8

KPN

9 713

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

| 9) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz brētliņu un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos 3.a zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

  Sprattus sprattus | Zona: | 3a
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 17 840  (9)
   (10) | | |
| Vācija | 37 (9)
   (10) | | |
| Zviedrija | 6 750  (9)
   (10) | | |
| Savienība | 24 627  (9) | | |
| KPN | 26 624 | | Piesardzīga KPN |

9)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz brētliņu un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos 3.a zonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Suga:

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Zona:

Zona:

3a

(SPR/03A.)

Dānija

17 840  (9)
   (10)

9

10

Vācija

37 (9)
   (10)

9

10

Zviedrija

6 750  (9)
   (10)

9

10

Savienība

24 627  (9)

9

KPN

26 624

Piesardzīga KPN

| 10) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz brētliņu un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

  Sprattus sprattus | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 154  (11)
   (12) | | |
| Dānija | 91 347  (11)
   (12) | | |
| Vācija | 1 154  (11)
   (12) | | |
| Francija | 1 154  (11)
   (12) | | |
| Nīderlande | 1 154  (11)
   (12) | | |
| Zviedrija | 1 330  (11)
   (12)
   (13) | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 809  (11)
   (12) | | |
| Savienība | 101 102  (11)
   (12) | | |
| Norvēģija | 10 000  (11) | | |
| Fēru Salas | 1 000  (11)
   (14) | | |
| KPN | 112 102  (11) | | Analītiska KPN |

10)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz brētliņu un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Suga:

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(SPR/2AC4-C)

Beļģija

1 154  (11)
   (12)

11

12

Dānija

91 347  (11)
   (12)

11

12

Vācija

1 154  (11)
   (12)

11

12

Francija

1 154  (11)
   (12)

11

12

Nīderlande

1 154  (11)
   (12)

11

12

Zviedrija

1 330  (11)
   (12)
   (13)

11

12

13

Apvienotā Karaliste

3 809  (11)
   (12)

11

12

Savienība

101 102  (11)
   (12)

11

12

Norvēģija

10 000  (11)

11

Fēru Salas

1 000  (11)
   (14)

11

14

KPN

112 102  (11)

11

Analītiska KPN

2.

| 1) | pielikuma 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “To katras dalībvalsts zvejas kuģu maksimālais skaits, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā”. |
| --- | --- |

1)

pielikuma 4. punktu aizstāj ar šādu:

“To katras dalībvalsts zvejas kuģu maksimālais skaits, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā”.

| 2) | pielikuma 4. punktā B tabulu svītro; |
| --- | --- |

2)

pielikuma 4. punktā B tabulu svītro;

| 3) | pielikuma 6. punktā B tabulu aizstāj ar šādu:
  “B tabula
   (15)







  Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālā ielaide (tonnās) |
| --- | --- |
| Spānija | 6 300 |
| Itālija | 3 764 |
| Grieķija | 785 |
| Kipra | 2 195 |
| Horvātija | 2 947 |
| Malta | 8 786 |
| Portugāle | 350 |

3)

pielikuma 6. punktā B tabulu aizstāj ar šādu:

“B tabula
   (15)

Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālā ielaide (tonnās)

Spānija

6 300

Itālija

3 764

Grieķija

785

Kipra

2 195

Horvātija

2 947

Malta

8 786

Portugāle

350

---

(1)  The Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2019. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 30. septembrim.”;

1

(2)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: 7d (COD/*07D.).

2

(3)  Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

3

(4)  Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

4

(5)  Tikai merlanga piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā merlanga zvejā.”;

5

(6)  Tikai nozvejām, ko gūst kontrolzvejniecībā, kas izveidota, lai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs, ievāktu datus par nozveju uz piepūles vienību (CPUE):

6

CPUE

| | 2 tonnas 25. funkcionālajā vienībā piecu zvejas reisu laikā augustā un piecu zvejas reisu laikā septembrī; |
| --- | --- |

2 tonnas 25. funkcionālajā vienībā piecu zvejas reisu laikā augustā un piecu zvejas reisu laikā septembrī;

| | 0,7 tonnas 31. funkcionālajā vienībā septiņu dienu laikā jūlijā.”; |
| --- | --- |

0,7 tonnas 31. funkcionālajā vienībā septiņu dienu laikā jūlijā.”;

(7)  Drīkst nozvejot tikai Savienības ūdeņos 4. un 3.a zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.”;

7

(8)  Jāzvejo uz ziemeļiem no 56°30′ N (POK/*5614N).”;

8

(9)  Merlanga un pikšas piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OTH/*03A.). Merlanga un pikšas piezvejas, ko uzskaita attiecībā pret kvotu saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko uzskaita attiecībā pret kvotu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

9

(10)  Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.”;

10

(11)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam.

11

(12)  Merlanga piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OTH/*2AC4C). Merlanga piezvejas, ko uzskaita attiecībā pret kvotu saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko uzskaita attiecībā pret kvotu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

12

(13)  Ieskaitot tūbītes.

13

(14)  Var ietvert līdz 4 % siļķes piezvejas.”;

14

(15)  Portugāles kopējo audzēšanas kapacitāti, proti, 500 tonnas (kas atbilst audzēšanas ielaidkapacitātei – 350 tonnas), sedz Savienības neizmantotā kapacitāte, kas iekļauta A tabulā.”.

15

---

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1098

(2019. gada 26. jūnijs),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm, un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 26. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi” | 126,8 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali | 240,5 | 18 | AR |
| 206,5 | 28 | BR |
| 215,5 | 25 | TH |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi | 296,6 | 0 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 90

Saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi”

126,8

0

AR

0207 14 10

Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali

240,5

18

AR

206,5

28

BR

215,5

25

TH

1602 32 11

Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

296,6

0

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).

1

---

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1099

(2019. gada 27. jūnijs),

ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 412/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1),

ņemot vērā Padomes 2013. gada 13. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 412/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu (2), un jo īpaši tās 3. pantu,

tā kā:

A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

| (1) | Padome 2013. gada 13. maijā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 412/2013 noteica galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2013. gada 13. maijā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 412/2013 noteica galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu.

| (2) | Ņemot vērā lielo Ķīnas ražotāju eksportētāju skaitu, Komisija izveidoja izmeklējamo izlasi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 17. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā lielo Ķīnas ražotāju eksportētāju skaitu, Komisija izveidoja izmeklējamo izlasi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 17. pantu.

| (3) | Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem Padome par galda piederumu importu noteica individuālo maksājuma likmi 13,1 % līdz 23,4 % apmērā, bet pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, taču nebija iekļauti izlasē – vidējo svērto maksājumu 17,9 % apmērā. Turklāt visu pārējo Ķīnas uzņēmumu galda piederumu eksportam tika noteikta maksājuma likme 36,1 % apmērā. |
| --- | --- |

(3)

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem Padome par galda piederumu importu noteica individuālo maksājuma likmi 13,1 % līdz 23,4 % apmērā, bet pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, taču nebija iekļauti izlasē – vidējo svērto maksājumu 17,9 % apmērā. Turklāt visu pārējo Ķīnas uzņēmumu galda piederumu eksportam tika noteikta maksājuma likme 36,1 % apmērā.

| (4) | Regulas (ES) Nr. 412/2013 I pielikumā iekļauto ražotāju eksportētāju saraksts, kuri sadarbojās, tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 803/2014 (3) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2207 (4). |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) Nr. 412/2013 I pielikumā iekļauto ražotāju eksportētāju saraksts, kuri sadarbojās, tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 803/2014 (3) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2207 (4).

3

4

| (5) | Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. pantu minētās regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, piešķirot jaunajam ražotājam eksportētājam maksājuma likmi, kas piemērojama uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, proti, vidējo svērto maksājuma likmi 17,9 % apmērā, ja kāds jauns galda piederumu ražotājs eksportētājs no ĶTR Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. pantu minētās regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, piešķirot jaunajam ražotājam eksportētājam maksājuma likmi, kas piemērojama uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, proti, vidējo svērto maksājuma likmi 17,9 % apmērā, ja kāds jauns galda piederumu ražotājs eksportētājs no ĶTR Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus.

B.   JAUNA RAŽOTĀJA EKSPORTĒTĀJA REŽĪMA PIEMĒROŠANAS PIEPRASĪJUMS

JAUNA RAŽOTĀJA EKSPORTĒTĀJA REŽĪMA PIEMĒROŠANAS PIEPRASĪJUMS

| (6) | Uzņēmums Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd (“pieprasījuma iesniedzējs”) 2018. gada maijā iesniedza pieprasījumu jauna ražotāja eksportētāja režīma piešķiršanai (“jauna ražotāja eksportētāja režīms” jeb “JRER”), apgalvojot, ka tas atbilst visiem trim kritērijiem, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Uzņēmums Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd (“pieprasījuma iesniedzējs”) 2018. gada maijā iesniedza pieprasījumu jauna ražotāja eksportētāja režīma piešķiršanai (“jauna ražotāja eksportētāja režīms” jeb “JRER”), apgalvojot, ka tas atbilst visiem trim kritērijiem, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. pantā.

Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd

| (7) | Lai pamatotu savu apgalvojumu, pieprasījuma iesniedzējs sniedza Komisijai atbildes uz anketas jautājumiem. Pēc atbilžu uz anketas jautājumiem analīzes Komisija pieprasīja papildu informāciju un pamatojošus pierādījumus; pieprasījuma iesniedzējs tos sniedza. |
| --- | --- |

(7)

Lai pamatotu savu apgalvojumu, pieprasījuma iesniedzējs sniedza Komisijai atbildes uz anketas jautājumiem. Pēc atbilžu uz anketas jautājumiem analīzes Komisija pieprasīja papildu informāciju un pamatojošus pierādījumus; pieprasījuma iesniedzējs tos sniedza.

C.   PIEPRASĪJUMA ANALĪZE

PIEPRASĪJUMA ANALĪZE

| (8) | Attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. panta a) punktā izklāstīto nosacījumu, proti, to, ka pieprasījuma iesniedzējs izmeklēšanas periodā attiecīgo ražojumu uz Savienību nav eksportējis, pieteikuma iesniedzējs iesniedza ikmēneša pārdošanas virsgrāmatu par laikposmu no 2011. gada līdz 2017. gadam. Virsgrāmata parādīja, ka tas sāka komercializēt attiecīgo ražojumu tikai pēc izmeklēšanas perioda beigām, proti, 2012. gada martā. Šo pierādījumu apstiprināja starptautiskā tirdzniecības virsgrāmata, kurā norādīts, ka pieteikuma iesniedzējs sāka eksportēt attiecīgo ražojumu 2012. gada martā uz ASV un 2012. gada jūlijā uz Savienību (Franciju). |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. panta a) punktā izklāstīto nosacījumu, proti, to, ka pieprasījuma iesniedzējs izmeklēšanas periodā attiecīgo ražojumu uz Savienību nav eksportējis, pieteikuma iesniedzējs iesniedza ikmēneša pārdošanas virsgrāmatu par laikposmu no 2011. gada līdz 2017. gadam. Virsgrāmata parādīja, ka tas sāka komercializēt attiecīgo ražojumu tikai pēc izmeklēšanas perioda beigām, proti, 2012. gada martā. Šo pierādījumu apstiprināja starptautiskā tirdzniecības virsgrāmata, kurā norādīts, ka pieteikuma iesniedzējs sāka eksportēt attiecīgo ražojumu 2012. gada martā uz ASV un 2012. gada jūlijā uz Savienību (Franciju).

| (9) | Pārbaudot rēķinus un citus pārdošanas dokumentus, netika atrasti pierādījumi, kas liecinātu, ka attiecīgais ražojums ir ticis eksportēts uz Savienību pirms šiem datumiem un/vai izmeklēšanas perioda laikā. Tāpēc, ņemot vērā pieejamo informāciju un dokumentāciju, Komisija secināja, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. panta a) punkta kritērijam. |
| --- | --- |

(9)

Pārbaudot rēķinus un citus pārdošanas dokumentus, netika atrasti pierādījumi, kas liecinātu, ka attiecīgais ražojums ir ticis eksportēts uz Savienību pirms šiem datumiem un/vai izmeklēšanas perioda laikā. Tāpēc, ņemot vērā pieejamo informāciju un dokumentāciju, Komisija secināja, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. panta a) punkta kritērijam.

| (10) | Attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. panta b) punktā paredzēto nosacījumu Komisija konstatēja, ka līdz 2013. gadam pieteikuma iesniedzēja īpašniekam bija daļas divos citos uzņēmumos. Tika pieprasīta un pārbaudīta dokumentācija par šo divu saistīto uzņēmumu dibināšanu un darbību, tostarp par to kontiem, pārdošanas un iepirkuma virsgrāmatām. Tika pieprasīta un pārbaudīta dokumentācija par šo divu saistīto uzņēmumu dibināšanu un darbību, tostarp par attiecīgā ražojuma pārdošanu un iepirkumu. Pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem, netika konstatētas nekādas turpmākas komerciālas vai operatīvas saiknes ar ĶTR eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas antidempinga pasākumi. Precīzāk – vienam no saistītajiem uzņēmumiem 2017. gadā piešķīra jauna ražotāja eksportētāja režīmu (5). Tādējādi Komisija secināja, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. panta b) punktā paredzētajam nosacījumam. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. panta b) punktā paredzēto nosacījumu Komisija konstatēja, ka līdz 2013. gadam pieteikuma iesniedzēja īpašniekam bija daļas divos citos uzņēmumos. Tika pieprasīta un pārbaudīta dokumentācija par šo divu saistīto uzņēmumu dibināšanu un darbību, tostarp par to kontiem, pārdošanas un iepirkuma virsgrāmatām. Tika pieprasīta un pārbaudīta dokumentācija par šo divu saistīto uzņēmumu dibināšanu un darbību, tostarp par attiecīgā ražojuma pārdošanu un iepirkumu. Pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem, netika konstatētas nekādas turpmākas komerciālas vai operatīvas saiknes ar ĶTR eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas antidempinga pasākumi. Precīzāk – vienam no saistītajiem uzņēmumiem 2017. gadā piešķīra jauna ražotāja eksportētāja režīmu (5). Tādējādi Komisija secināja, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. panta b) punktā paredzētajam nosacījumam.

5

| (11) | Attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. panta c) punktā paredzēto nosacījumu Komisija, pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentārajiem pierādījumiem, konstatēja, ka patiesībā pieprasījuma iesniedzējs ir eksportējis attiecīgo ražojumu uz Savienību pēc izmeklēšanas perioda. 2017. gada oktobrī pieteikuma iesniedzējs iesniedza pārdošanas līgumus, kas parakstīti ar klientu Vācijā, kā arī citus pārdošanas dokumentus par darījumu. Tādēļ Komisija secināja, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. panta c) punktā paredzētajam nosacījumam. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. panta c) punktā paredzēto nosacījumu Komisija, pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentārajiem pierādījumiem, konstatēja, ka patiesībā pieprasījuma iesniedzējs ir eksportējis attiecīgo ražojumu uz Savienību pēc izmeklēšanas perioda. 2017. gada oktobrī pieteikuma iesniedzējs iesniedza pārdošanas līgumus, kas parakstīti ar klientu Vācijā, kā arī citus pārdošanas dokumentus par darījumu. Tādēļ Komisija secināja, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 3. panta c) punktā paredzētajam nosacījumam.

| (12) | Savienības ražošanas nozare nesniedza nekādus pierādījumus/informāciju, kas norādītu, ka pieteikuma iesniedzējs nav izpildījis kādu no trim kritērijiem. |
| --- | --- |

(12)

Savienības ražošanas nozare nesniedza nekādus pierādījumus/informāciju, kas norādītu, ka pieteikuma iesniedzējs nav izpildījis kādu no trim kritērijiem.

D.   SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (13) | Komisija secināja, ka pieteikuma iesniedzējs ir izpildījis trīs kritērijus, kas nepieciešami, lai to varētu uzskatīt par jaunu ražotāju eksportētāju. Tādējādi tā nolēma, ka pieteikuma iesniedzējam būtu jāpiešķir jauna ražotāja eksportētāja režīms, un tāpēc tā nosaukums jāpievieno to uzņēmumu sarakstam, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, un kuri ir uzskaitīti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 I pielikumā. |
| --- | --- |

(13)

Komisija secināja, ka pieteikuma iesniedzējs ir izpildījis trīs kritērijus, kas nepieciešami, lai to varētu uzskatīt par jaunu ražotāju eksportētāju. Tādējādi tā nolēma, ka pieteikuma iesniedzējam būtu jāpiešķir jauna ražotāja eksportētāja režīms, un tāpēc tā nosaukums jāpievieno to uzņēmumu sarakstam, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, un kuri ir uzskaitīti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 I pielikumā.

E.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (14) | Pieprasījuma iesniedzējs un Savienības ražošanas nozare tika informēti par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tika uzskatīts par lietderīgu piešķirt Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd antidempinga maksājuma likmi, ko piemēro izlasē neiekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(14)

Pieprasījuma iesniedzējs un Savienības ražošanas nozare tika informēti par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tika uzskatīts par lietderīgu piešķirt Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd antidempinga maksājuma likmi, ko piemēro izlasē neiekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.

Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd

| (15) | Pusēm tika dota iespēja iesniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(15)

Pusēm tika dota iespēja iesniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

| (16) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 412/2013 I pielikumā to Ķīnas ražotāju eksportētāju sarakstam, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, pievieno šādu uzņēmumu:

| Uzņēmums | TARIC papildu kods |
| --- | --- |
| Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd | C485 |

Uzņēmums

TARIC papildu kods

Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd

C485

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV L 131, 15.5.2013, 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 24. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 803/2014, ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 412/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu (OV L 219, 25.7.2014., 33. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2017. gada 29. novembra Īstenošanas regula (ES) 2017/2207, ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 412/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu (OV L 314, 30.11.2017., 31. lpp.).

4

(5)  
  OV L 314, 30.11.2017., 31. lpp.

5

---

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1100

(2019. gada 27. jūnijs)

par darbīgās vielas desmedifama apstiprinājuma neatjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Direktīvu 2004/58/EK (2) desmedifamu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Direktīvu 2004/58/EK (2) desmedifamu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

| (2) | Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

| (3) | Darbīgās vielas desmedifama apstiprinājums, kā izklāstīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā, ir spēkā līdz 2020. gada 31. jūlijam. |
| --- | --- |

(3)

Darbīgās vielas desmedifama apstiprinājums, kā izklāstīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā, ir spēkā līdz 2020. gada 31. jūlijam.

| (4) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. pantā norādītajā laikposmā saskaņā ar minēto pantu tika iesniegts pieteikums par desmedifama apstiprinājuma atjaunošanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. pantā norādītajā laikposmā saskaņā ar minēto pantu tika iesniegts pieteikums par desmedifama apstiprinājuma atjaunošanu.

| (5) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas prasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas prasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs.

| (6) | Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu un 2016. gada 21. decembrī to iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu un 2016. gada 21. decembrī to iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai.

| (7) | Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt tā publiskoja papildu kopsavilkuma dokumentāciju. |
| --- | --- |

(7)

Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt tā publiskoja papildu kopsavilkuma dokumentāciju.

| (8) | Iestāde 2018. gada 10. janvārī Komisijai nosūtīja secinājumu (6) par to, vai sagaidāms, ka desmedifams atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(8)

Iestāde 2018. gada 10. janvārī Komisijai nosūtīja secinājumu (6) par to, vai sagaidāms, ka desmedifams atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem.

| (9) | Iestāde apzināja konkrētus problēmjautājumus. Konkrētāk, nebija iespējams izslēgt patērētāju un/vai mājlopu eksponētību atliekām, kas satur brīvu un/vai konjugētu anilīnu (kas klasificēts kā 2. kategorijas mutagēns un 2. kategorijas kancerogēns), un patērētāju eksponētību atliekām, kas satur 4-aminofenolu (kas klasificēts kā 2. kategorijas mutagēns), ja to izmanto dzīvnieku izcelsmes produktos. Iestāde arī secināja, ka attiecībā uz visiem raksturīgajiem lietojumiem ir apzināts augsts ilgtermiņa risks zīdītājiem, izņemot kukaiņēdājus zīdītājus, ja lietošanas veids ietver vienreizēju lietošanu. Attiecībā uz raksturīgajiem lietojumiem cukurbietēs/lopbarības bietēs tika apzināts augsts ilgtermiņa risks putniem tad, ja lietošanas veids ietver divreizēju vai trīsreizēju lietošanu. |
| --- | --- |

(9)

Iestāde apzināja konkrētus problēmjautājumus. Konkrētāk, nebija iespējams izslēgt patērētāju un/vai mājlopu eksponētību atliekām, kas satur brīvu un/vai konjugētu anilīnu (kas klasificēts kā 2. kategorijas mutagēns un 2. kategorijas kancerogēns), un patērētāju eksponētību atliekām, kas satur 4-aminofenolu (kas klasificēts kā 2. kategorijas mutagēns), ja to izmanto dzīvnieku izcelsmes produktos. Iestāde arī secināja, ka attiecībā uz visiem raksturīgajiem lietojumiem ir apzināts augsts ilgtermiņa risks zīdītājiem, izņemot kukaiņēdājus zīdītājus, ja lietošanas veids ietver vienreizēju lietošanu. Attiecībā uz raksturīgajiem lietojumiem cukurbietēs/lopbarības bietēs tika apzināts augsts ilgtermiņa risks putniem tad, ja lietošanas veids ietver divreizēju vai trīsreizēju lietošanu.

| (10) | Turklāt Iestāde secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nebija iespējams pabeigt endokrīni disruptīvo īpašību novērtēšanu. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt Iestāde secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nebija iespējams pabeigt endokrīni disruptīvo īpašību novērtēšanu.

| (11) | Komisija pieteikuma iesniedzēju aicināja iesniegt piezīmes par Iestādes sagatavoto secinājumu un – saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. panta 1. punkta trešo daļu – par atjaunošanas ziņojuma projektu. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza piezīmes, kuras tika rūpīgi izskatītas. |
| --- | --- |

(11)

Komisija pieteikuma iesniedzēju aicināja iesniegt piezīmes par Iestādes sagatavoto secinājumu un – saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. panta 1. punkta trešo daļu – par atjaunošanas ziņojuma projektu. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza piezīmes, kuras tika rūpīgi izskatītas.

| (12) | Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja izvirzītajiem argumentiem, bažas par darbīgo vielu arvien saglabājās. |
| --- | --- |

(12)

Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja izvirzītajiem argumentiem, bažas par darbīgo vielu arvien saglabājās.

| (13) | Līdz ar to attiecībā uz vismaz viena augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem raksturīgajiem lietojumiem nav konstatēta Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā paredzēto apstiprināšanas kritēriju izpilde. Tāpēc ir lietderīgi darbīgās vielas desmedifama apstiprinājumu neatjaunot, kā paredzēts minētās regulas 20. panta 1. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(13)

Līdz ar to attiecībā uz vismaz viena augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem raksturīgajiem lietojumiem nav konstatēta Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā paredzēto apstiprināšanas kritēriju izpilde. Tāpēc ir lietderīgi darbīgās vielas desmedifama apstiprinājumu neatjaunot, kā paredzēts minētās regulas 20. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

| (14) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza.

| (15) | Būtu jāatvēl pietiekams laiks, kāds dalībvalstīm nepieciešams desmedifamu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanai. |
| --- | --- |

(15)

Būtu jāatvēl pietiekams laiks, kāds dalībvalstīm nepieciešams desmedifamu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanai.

| (16) | Ja attiecībā uz desmedifamu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu nosaka pagarinājuma periodu, tam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 2020. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(16)

Ja attiecībā uz desmedifamu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu nosaka pagarinājuma periodu, tam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 2020. gada 1. jūlijā.

| (17) | Lai atjaunošanas procesu varētu pabeigt pirms minētās vielas apstiprinājuma perioda beigām, Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/707 (7) desmedifama apstiprinājuma periodu pagarināja līdz 2020. gada 31. jūlijam. Tomēr lēmums par apstiprinājuma neatjaunošanu ir pieņemts pirms minētā pagarinātā termiņa beigām, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(17)

Lai atjaunošanas procesu varētu pabeigt pirms minētās vielas apstiprinājuma perioda beigām, Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/707 (7) desmedifama apstiprinājuma periodu pagarināja līdz 2020. gada 31. jūlijam. Tomēr lēmums par apstiprinājuma neatjaunošanu ir pieņemts pirms minētā pagarinātā termiņa beigām, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro pēc iespējas drīzāk.

| (18) | Šī regula neliedz iespēju uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. panta pamata iesniegt citus pieteikumus par desmedifama apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(18)

Šī regula neliedz iespēju uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. panta pamata iesniegt citus pieteikumus par desmedifama apstiprināšanu.

| (19) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprinājuma neatjaunošana

Darbīgās vielas desmedifama apstiprinājumu neatjauno.

2. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā 86. rindu par desmedifamu svītro.

3. pants

Pārejas pasākumi

Dalībvalstis vēlākais līdz 2020. gada 1. janvārim atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kas satur darbīgo vielu desmedifamu.

4. pants

Pagarinājuma periods

Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, beidzas ne vēlāk kā 2020. gada 1. jūlijā.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2004. gada 23. aprīļa Direktīva 2004/58/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, iekļaujot aktīvās vielas alfa-cipermetrīnu, benalaksilu, bromoksinilu, desmedifamu, joksinilu un fenmedifāmu (OV L 120, 24.4.2004., 26. lpp.).

2

(3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

5

(6)  
  EFSA (European Food Safety Authority), 2018. gads. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance desmedipham EFSA Journal 2018;16(1):5150 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5150.

6

EFSA (European Food Safety Authority)

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance desmedipham EFSA Journal

(7)  Komisijas 2019. gada 7. maija Īstenošanas regula (ES) 2019/707, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām alfa-cipermetrīnam, beflubutamīdam, benalaksilam, bentiavalikarbam, bifenazātam, boskalīdam, bromoksinilam, kaptānam, ciazofamīdam, desmedifamam, dimetoātam, dimetomorfam, diuronam, etefonam, etoksazolam, famoksadonam, fenamifosam, flumioksazīnam, fluoksastrobīnam, folpetam, foramsulfuronam, formetanātam, metalaksilam-M, metiokarbam, metribuzīnam, milbemektīnam, Paecilomyces lilacinus celmam 251, fenmedifāmam, fosmetam, pirimifosmetilam, propamokarbam, protiokonazolam, s-metolahloram un tebukonazolam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 120, 8.5.2019., 16. lpp.).

7

Paecilomyces lilacinus

---

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1101

(2019. gada 27. jūnijs),

ar ko darbīgās vielas tolklofosmetila apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Direktīva 2006/39/EK (2) tolklofosmetilu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Direktīva 2006/39/EK (2) tolklofosmetilu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

| (2) | Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, tiek uzskatītas par apstiprinātām uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļas sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, tiek uzskatītas par apstiprinātām uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļas sarakstā.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā noteiktais darbīgās vielas tolklofosmetila apstiprinājums zaudē spēku 2020. gada 30. aprīlī. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā noteiktais darbīgās vielas tolklofosmetila apstiprinājums zaudē spēku 2020. gada 30. aprīlī.

| (4) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. pantā norādītajā laikposmā saskaņā ar minētā panta noteikumiem tika iesniegts pieteikums uz tolklofosmetila apstiprinājuma atjaunošanu. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas vajadzīga saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts atzina, ka pieteikums ir pilnīgs. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. pantā norādītajā laikposmā saskaņā ar minētā panta noteikumiem tika iesniegts pieteikums uz tolklofosmetila apstiprinājuma atjaunošanu. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas vajadzīga saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts atzina, ka pieteikums ir pilnīgs.

| (5) | Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2016. gada 11. novembrī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai. |
| --- | --- |

(5)

Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2016. gada 11. novembrī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai.

| (6) | Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm komentāru sniegšanai un saņemtos komentārus nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(6)

Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm komentāru sniegšanai un saņemtos komentārus nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu.

| (7) | 2017. gada 8. decembrī Iestāde paziņoja Komisijai savu secinājumu (6) par to, vai sagaidāms, ka tolklofosmetils atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. 2018. gada 5. oktobrī Iestāde pieņēma un 2018. gada 15. novembrī publicēja šī secinājuma grozīto versiju, kurā sniegts skaidrojums par daļēji pieņemamo risku, kas attiecībā uz ūdens organismiem (viens no trim FOCUS scenārijiem tiek uzskatīts par pieņemamu) izriet no reprezentatīvajiem lietojumiem dekoratīvajos kultūraugos, kuri atrodas slēgtās telpās. Secinājumu sākotnējā versija no EFSA Journal tika izņemta. 2018. gada 24. oktobrī Komisija Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza projektu atjaunošanas ziņojumam par tolklofosmetilu. |
| --- | --- |

(7)

2017. gada 8. decembrī Iestāde paziņoja Komisijai savu secinājumu (6) par to, vai sagaidāms, ka tolklofosmetils atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. 2018. gada 5. oktobrī Iestāde pieņēma un 2018. gada 15. novembrī publicēja šī secinājuma grozīto versiju, kurā sniegts skaidrojums par daļēji pieņemamo risku, kas attiecībā uz ūdens organismiem (viens no trim FOCUS scenārijiem tiek uzskatīts par pieņemamu) izriet no reprezentatīvajiem lietojumiem dekoratīvajos kultūraugos, kuri atrodas slēgtās telpās. Secinājumu sākotnējā versija no EFSA Journal tika izņemta. 2018. gada 24. oktobrī Komisija Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza projektu atjaunošanas ziņojumam par tolklofosmetilu.

| (8) | Kas attiecas uz endokrīni disruptīvo īpašību noteikšanas kritērijiem, kas ieviesti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (7), saskaņā ar Iestādes secinājumu, kura pamatā ir fakts, ka nekas neliecina par iespējamu ietekmi in vivo caur endokrīno sistēmu, maz ticams, ka tolklofosmetils ir endokrīnais disruptors. Tāpēc Komisija secina, ka tolklofosmetils nav uzskatāms par vielu, kam piemīt endokrīni disruptīvas īpašības. |
| --- | --- |

(8)

Kas attiecas uz endokrīni disruptīvo īpašību noteikšanas kritērijiem, kas ieviesti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (7), saskaņā ar Iestādes secinājumu, kura pamatā ir fakts, ka nekas neliecina par iespējamu ietekmi in vivo caur endokrīno sistēmu, maz ticams, ka tolklofosmetils ir endokrīnais disruptors. Tāpēc Komisija secina, ka tolklofosmetils nav uzskatāms par vielu, kam piemīt endokrīni disruptīvas īpašības.

| (9) | Komisija pieteikuma iesniedzēju aicināja par grozīto Iestādes secinājumu un – saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. panta 1. punkta trešo daļu – par atjaunošanas ziņojuma projektu iesniegt komentārus. Pieteikuma iesniedzējs komentārus iesniedza, un tie tika rūpīgi izskatīti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija pieteikuma iesniedzēju aicināja par grozīto Iestādes secinājumu un – saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. panta 1. punkta trešo daļu – par atjaunošanas ziņojuma projektu iesniegt komentārus. Pieteikuma iesniedzējs komentārus iesniedza, un tie tika rūpīgi izskatīti.

| (10) | Par vismaz viena tolklofosmetilu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem reprezentatīviem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. |
| --- | --- |

(10)

Par vismaz viena tolklofosmetilu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem reprezentatīviem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti.

| (11) | Tāpēc ir lietderīgi darbīgās vielas tolklofosmetila apstiprinājumu atjaunot. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc ir lietderīgi darbīgās vielas tolklofosmetila apstiprinājumu atjaunot.

| (12) | Tomēr saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar minētās regulas 6. pantu un pašreizējo zinātnes un tehnikas atziņu gaismā apstiprinājums tomēr jāatjauno ar dažiem nosacījumiem un ierobežojumiem. Konkrētāk, lai līdz minimumam samazinātu patērētāju eksponētību atsevišķiem metabolītiem un lai samazinātu ūdens organismu un savvaļas zīdītāju eksponētību šai vielai, ir lietderīgi tolklofosmetilu saturošu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu ierobežot, apstiprinot to lietošanu tikai dekoratīvajos augos un kartupeļos. |
| --- | --- |

(12)

Tomēr saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar minētās regulas 6. pantu un pašreizējo zinātnes un tehnikas atziņu gaismā apstiprinājums tomēr jāatjauno ar dažiem nosacījumiem un ierobežojumiem. Konkrētāk, lai līdz minimumam samazinātu patērētāju eksponētību atsevišķiem metabolītiem un lai samazinātu ūdens organismu un savvaļas zīdītāju eksponētību šai vielai, ir lietderīgi tolklofosmetilu saturošu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu ierobežot, apstiprinot to lietošanu tikai dekoratīvajos augos un kartupeļos.

| (13) | Tolklofosmetila apstiprinājuma atjaunošanas sakarā veiktais riska novērtējums balstās tikai uz nedaudziem reprezentatīvajiem lietojumiem, tomēr neierobežo lietojumus, kādiem tolklofosmetilu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. Tādēļ ir lietderīgi atcelt ierobežojumu, kas minēto vielu atļauj lietot tikai par fungicīdu. |
| --- | --- |

(13)

Tolklofosmetila apstiprinājuma atjaunošanas sakarā veiktais riska novērtējums balstās tikai uz nedaudziem reprezentatīvajiem lietojumiem, tomēr neierobežo lietojumus, kādiem tolklofosmetilu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. Tādēļ ir lietderīgi atcelt ierobežojumu, kas minēto vielu atļauj lietot tikai par fungicīdu.

| (14) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (15) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/168 (8) tolklofosmetila apstiprinājuma termiņš tika pagarināts līdz 2020. gada 30. aprīlim, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Tomēr, ņemot vērā, ka lēmums par apstiprinājuma atjaunošanu tika pieņemts pirms minētā pagarinātā termiņa beigām, šī regula būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. septembra. |
| --- | --- |

(15)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/168 (8) tolklofosmetila apstiprinājuma termiņš tika pagarināts līdz 2020. gada 30. aprīlim, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Tomēr, ņemot vērā, ka lēmums par apstiprinājuma atjaunošanu tika pieņemts pirms minētā pagarinātā termiņa beigām, šī regula būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. septembra.

| (16) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošana

Darbīgās vielas tolklofosmetila apstiprinājumu atjauno saskaņā ar I pielikumu.

2. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2019. gada 1. septembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2006. gada 12. aprīļa Direktīva 2006/39/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu klodinafopu, pirimikarbu, rimsulfuronu, tolklofosmetilu un tritikonazolu kā aktīvās vielas (OV L 104, 13.4.2006., 30. lpp.).

2

(3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

5

(6)  
  EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance tolclofos-methyl. EFSA Journal 2018; 16(1):5130 [25. lpp.]. doi: 10.2903/j.efsa.2018.5130.

6

EFSA

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance tolclofos-methyl. EFSA Journal

(7)  Komisijas 2018. gada 19. aprīļa Regula (ES) 2018/605, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 101, 20.4.2018., 33. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2019. gada 31. janvāra Īstenošanas regula (ES) 2019/168, ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām abamektīnam, Bacillus subtilis (Cohn 1872) celmam QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralīnam, klodinafopam, klopiralīdam, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinilam, dihlorpropam-P, epoksikonazolam, fenpiroksimātam, fluazināmam, flutolanilam, fozetilam, Lecanicillium muscarium, mepanipirīmam, mepikvatam, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metkonazolam, metrafenonam, Phlebiopsis gigantea, pirimikarbam, Pseudomonas chlororaphis celmam: MA 342, pirimetanilam, Pythium oligandrum, rimsulfuronam, spinosadam, Streptomyces K61, tiakloprīdam, tolklofosmetilam, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopiram, trineksapakam, tritikonazolam, Verticillium albo-atrum un ciramam (OV L 33, 5.2.2019., 1. lpp.).

8

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis

Aizawai

Bacillus thuringiensis

israeliensis

Bacillus thuringiensis

kurstaki

Beauveria bassiana

Cydia pomonella

Lecanicillium muscarium

Metarhizium anisopliae

Anisopliae

Phlebiopsis gigantea

Pseudomonas chlororaphis

Pythium oligandrum

Streptomyces

Trichoderma asperellum

Trichoderma atroviride

Trichoderma gamsii

Trichoderma harzianum

Verticillium albo-atrum

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tolklofosmetils

  CAS Nr. 57018-04-9

  CIPAC Nr. 479 | O-2,6-dihlor-p-tolil-O,O-dimetilfosfortioāts

  O-2,6-dihlor-4-metilfenil-O,O-dimetilfosfortioāts | ≥ 960 g/kg
  Šādu piemaisījumu uzskata par toksisku, un tehniskajā materiālā tas nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto līmeni:
  metanols maks. 1 g/kg | 2019. gada 1. septembris | 2034. gada 31. augusts | Var atļaut lietot tikai dekoratīvajos augos un kartupeļos.
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā apstiprinājuma atjaunošanas ziņojuma secinājumus par tolklofosmetilu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  — | riskam attiecībā uz ūdens organismiem un zīdītājiem, |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

Tolklofosmetils

CAS Nr. 57018-04-9

CIPAC Nr. 479

O-2,6-dihlor-p-tolil-O,O-dimetilfosfortioāts

O-2,6-dihlor-4-metilfenil-O,O-dimetilfosfortioāts

≥ 960 g/kg

Šādu piemaisījumu uzskata par toksisku, un tehniskajā materiālā tas nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto līmeni:

metanols maks. 1 g/kg

2019. gada 1. septembris

2034. gada 31. augusts

Var atļaut lietot tikai dekoratīvajos augos un kartupeļos.

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā apstiprinājuma atjaunošanas ziņojuma secinājumus par tolklofosmetilu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

—

riskam attiecībā uz ūdens organismiem un zīdītājiem,

| — | riskam, kas rodas patērētājam, konkrētāk, iespējamajam riskam, ko rada kartupeļos esošs metabolīts DM-TM-CH2OH, |
| --- | --- |

—

riskam, kas rodas patērētājam, konkrētāk, iespējamajam riskam, ko rada kartupeļos esošs metabolīts DM-TM-CH2OH,

| — | riskam attiecībā uz operatoriem, strādniekiem un tuvumā esošām personām. |
| --- | --- |

—

riskam attiecībā uz operatoriem, strādniekiem un tuvumā esošām personām.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

---

(1)  Detalizēta papildinformācija par pamatvielas identitāti un tās specifikācija ir norādītas atjaunošanas ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma groza šādi:

| 1) | pielikuma A daļā 126. ierakstu par tolklofosmetilu svītro; |
| --- | --- |

1)

pielikuma A daļā 126. ierakstu par tolklofosmetilu svītro;

| 2) | pielikuma B daļā iekļauj šādu ierakstu:











  Nr. | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “138 | Tolklofosmetils

  CAS Nr. 57018-04-9

  CIPAC Nr. 479 | O-2,6-dihlor-p-tolil-O,O-dimetilfosfortioāts

  O-2,6-dihlor-4-metilfenil-O,O-dimetilfosfortioāts | ≥ 960 g/kg
  Šādu piemaisījumu uzskata par toksisku, un tehniskajā materiālā tas nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto līmeni:
  metanols maks. 1 g/kg | 2019. gada 1. septembris | 2034. gada 31. augusts | Var atļaut lietot tikai dekoratīvajos augos un kartupeļos.
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā apstiprinājuma atjaunošanas ziņojuma secinājumus par tolklofosmetilu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  — | riskam attiecībā uz ūdens organismiem un zīdītājiem; |

2)

pielikuma B daļā iekļauj šādu ierakstu:

Nr.

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“138

Tolklofosmetils

CAS Nr. 57018-04-9

CIPAC Nr. 479

O-2,6-dihlor-p-tolil-O,O-dimetilfosfortioāts

O-2,6-dihlor-4-metilfenil-O,O-dimetilfosfortioāts

≥ 960 g/kg

Šādu piemaisījumu uzskata par toksisku, un tehniskajā materiālā tas nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto līmeni:

metanols maks. 1 g/kg

2019. gada 1. septembris

2034. gada 31. augusts

Var atļaut lietot tikai dekoratīvajos augos un kartupeļos.

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā apstiprinājuma atjaunošanas ziņojuma secinājumus par tolklofosmetilu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

—

riskam attiecībā uz ūdens organismiem un zīdītājiem;

| — | riskam, kas rodas patērētājam, konkrētāk, iespējamajam riskam, ko rada kartupeļos esošs metabolīts DM-TM-CH2OH; |
| --- | --- |

—

riskam, kas rodas patērētājam, konkrētāk, iespējamajam riskam, ko rada kartupeļos esošs metabolīts DM-TM-CH2OH;

| — | riskam attiecībā uz operatoriem, strādniekiem un tuvumā esošām personām. |
| --- | --- |

—

riskam attiecībā uz operatoriem, strādniekiem un tuvumā esošām personām.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.”

---

(1)  Detalizēta papildinformācija par pamatvielas identitāti un tās specifikācija ir norādītas atjaunošanas ziņojumā.

---

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/25

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2019/1102

(2019. gada 27. jūnijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem, lai pielāgotu tās I un IV pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regulu (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 29. panta 4. punktu un 31. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | 2-(3,4-dimetilpirazol-1-il)-dzintarskābes un 2(4,5-dimetilpirazol-1-il)-dzintarskābes izomēru maisījuma (“DMPSA”) ražotājs ar Čehijas iestāžu starpniecību ir iesniedzis Komisijai lūgumu DMPSA iekļaut Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā kā jaunu ierakstu. DMPSA ir nitrifikācijas inhibitors, kas, izmantots kopā ar slāpekļa minerālmēslošanas līdzekli, samazina slāpekļa zudumu N2O emisiju veidā, tādējādi uzlabojot DMPSA saturošu mēslošanas līdzekļu slāpekļa lietderības koeficientu. |
| --- | --- |

(1)

2-(3,4-dimetilpirazol-1-il)-dzintarskābes un 2(4,5-dimetilpirazol-1-il)-dzintarskābes izomēru maisījuma (“DMPSA”) ražotājs ar Čehijas iestāžu starpniecību ir iesniedzis Komisijai lūgumu DMPSA iekļaut Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā kā jaunu ierakstu. DMPSA ir nitrifikācijas inhibitors, kas, izmantots kopā ar slāpekļa minerālmēslošanas līdzekli, samazina slāpekļa zudumu N2O emisiju veidā, tādējādi uzlabojot DMPSA saturošu mēslošanas līdzekļu slāpekļa lietderības koeficientu.

| (2) | DMPSA atbilst Regulas (EK) Nr. 2003/2003 14. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc tas būtu jāiekļauj minētās regulas I pielikumā dotajā mēslošanas līdzekļu tipu sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

DMPSA atbilst Regulas (EK) Nr. 2003/2003 14. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc tas būtu jāiekļauj minētās regulas I pielikumā dotajā mēslošanas līdzekļu tipu sarakstā.

| (3) | Ar Regulu (EK) Nr. 2003/2003 tiek noteikts, ka EK mēslošanas līdzekļu kontrolei jānotiek saskaņā ar minētās regulas IV pielikumā aprakstītajām paraugu ņemšanas un analīzes metodēm. DMPSA iekļaušanai Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā ir nepieciešams minētās regulas IV pielikumu papildināt ar analītisko metodi, kas izmantojama šā tipa mēslošanas līdzekļu oficiālajās kontrolēs. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EK) Nr. 2003/2003 tiek noteikts, ka EK mēslošanas līdzekļu kontrolei jānotiek saskaņā ar minētās regulas IV pielikumā aprakstītajām paraugu ņemšanas un analīzes metodēm. DMPSA iekļaušanai Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā ir nepieciešams minētās regulas IV pielikumu papildināt ar analītisko metodi, kas izmantojama šā tipa mēslošanas līdzekļu oficiālajās kontrolēs.

| (4) | Turklāt 1. metode “Parauga sagatavošana analīzei” būtu jāpaplašina, tajā ietverot papildu Eiropas standartus par paraugošanu kā tādu, kā arī par paraugu ņemšanu no statiskām kaudzēm. Visbeidzot, ne IV pielikumā aprakstītā pašreizējā 9. metode mikroelementu noteikšanai 10 % vai mazākā koncentrācijā, ne turpat aprakstītā 10. metode tādas pašas koncentrācijas mikroelementu noteikšanai par 10 % lielākā koncentrācijā nav starptautiski atzīta un tās būtu jāaizstāj ar Eiropas standartiem, kurus nesen izstrādājusi Eiropas Standartizācijas komiteja. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt 1. metode “Parauga sagatavošana analīzei” būtu jāpaplašina, tajā ietverot papildu Eiropas standartus par paraugošanu kā tādu, kā arī par paraugu ņemšanu no statiskām kaudzēm. Visbeidzot, ne IV pielikumā aprakstītā pašreizējā 9. metode mikroelementu noteikšanai 10 % vai mazākā koncentrācijā, ne turpat aprakstītā 10. metode tādas pašas koncentrācijas mikroelementu noteikšanai par 10 % lielākā koncentrācijā nav starptautiski atzīta un tās būtu jāaizstāj ar Eiropas standartiem, kurus nesen izstrādājusi Eiropas Standartizācijas komiteja.

| (5) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 2003/2003 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 2003/2003 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 2003/2003 32. pantu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 2003/2003 32. pantu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 2003/2003 groza šādi:

| 1) | regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

1)

regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| 2) | regulas IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

2)

regulas IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikuma F.1. tabulai pievieno šādu 5. rindu:

| “5 | 2-(3,4-dimetilpirazol-1-il)-dzintarskābes un 2(4,5-dimetilpirazol-1-il)-dzintarskābes izomēru maisījums (DMPSA)
  EK Nr. 940-877-5 | Minimāli: 0,8
  Maksimāli: 1,6” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |

“5

2-(3,4-dimetilpirazol-1-il)-dzintarskābes un 2(4,5-dimetilpirazol-1-il)-dzintarskābes izomēru maisījums (DMPSA)

EK Nr. 940-877-5

Minimāli: 0,8

Maksimāli: 1,6”

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 IV pielikuma B iedaļu groza šādi:

| 1) | tekstu par 1. metodi aizstāj ar šādu:

  “1. metode
  Parauga sagatavošana un ņemšana
  1.1. metode

  Parauga ņemšana analīzei


  EN 1482-1, Mēslošanas līdzekļi un kaļķošanas materiāli – parauga ņemšana un sagatavošana – 1. daļa: parauga ņemšana

  1.2. metode
  Parauga sagatavošana analīzei

  EN 1482-2, Mēslošanas līdzekļi un kaļķošanas materiāli – parauga ņemšana un sagatavošana – 2. daļa: parauga sagatavošana

  1.3. metode

  Statiskās kaudzes parauga ņemšanai analīzei


  EN 1482-3, Mēslošanas līdzekļi un kaļķošanas materiāli – parauga ņemšana un sagatavošana – 3. daļa: statisko kaudžu parauga ņemšana
  ”; |
| --- | --- |

1)

tekstu par 1. metodi aizstāj ar šādu:

“1. metode

Parauga sagatavošana un ņemšana

1.1. metode

Parauga ņemšana analīzei

EN 1482-1, Mēslošanas līdzekļi un kaļķošanas materiāli – parauga ņemšana un sagatavošana – 1. daļa: parauga ņemšana

1.2. metode

Parauga sagatavošana analīzei

EN 1482-2, Mēslošanas līdzekļi un kaļķošanas materiāli – parauga ņemšana un sagatavošana – 2. daļa: parauga sagatavošana

1.3. metode

Statiskās kaudzes parauga ņemšanai analīzei

EN 1482-3, Mēslošanas līdzekļi un kaļķošanas materiāli – parauga ņemšana un sagatavošana – 3. daļa: statisko kaudžu parauga ņemšana
  ”;

| 2) | tekstu par 9. metodi aizstāj ar šādu:

  “9. metode
  Mikroelementi 10 % vai mazākā koncentrācijā
  9.1. metode

  Kopējo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem, izmantojot aqua regia



  EN 16964: Mēslošanas līdzekļi – kopējo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem, izmantojot aqua regia

  Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.
  9.2. metode

  Ūdenī šķīstošo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem un organisko savienojumu atdalīšana no mēslošanas līdzekļu ekstraktiem


  EN 16962: Mēslošanas līdzekļi – ūdenī šķīstošo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem un organisko savienojumu atdalīšana no mēslošanas līdzekļu ekstraktiem

  Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.
  9.3. metode

  Kobalta, vara, dzelzs, mangāna un cinka noteikšana ar liesmas atomabsorbcijas spektrometriju (FAAS)


  EN 16965: Mēslošanas līdzekļi – kobalta, vara, dzelzs, mangāna un cinka noteikšana ar liesmas atomabsorbcijas spektrometriju (FAAS)

  Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.
  9.4. metode

  Bora, kobalta, vara, dzelzs, mangāna, molibdēna un cinka noteikšana ar ICP-AES



  EN 16963: Mēslošanas līdzekļi – bora, kobalta, vara, dzelzs, mangāna, molibdēna un cinka noteikšana ar ICP-AES

  Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.
  9.5. metode

  Bora noteikšana, izmantojot spektrometriju ar azometīnu-H


  EN 17041: Mēslošanas līdzekļi – bora noteikšana ≤ 10 % koncentrācijā, izmantojot spektrometriju ar azometīnu-H

  Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.
  9.6. metode

  Molibdēna noteikšana, izmantojot kompleksa spektrometriju ar amonija tiocianātu


  EN 17043: Mēslošanas līdzekļi – molibdēna noteikšana ≤ 10 % koncentrācijā, izmantojot kompleksa spektrometriju ar amonija tiocianātu

  Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.”; |
| --- | --- |

2)

tekstu par 9. metodi aizstāj ar šādu:

“9. metode

Mikroelementi 10 % vai mazākā koncentrācijā

9.1. metode

Kopējo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem, izmantojot aqua regia

EN 16964: Mēslošanas līdzekļi – kopējo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem, izmantojot aqua regia

Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.

9.2. metode

Ūdenī šķīstošo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem un organisko savienojumu atdalīšana no mēslošanas līdzekļu ekstraktiem

EN 16962: Mēslošanas līdzekļi – ūdenī šķīstošo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem un organisko savienojumu atdalīšana no mēslošanas līdzekļu ekstraktiem

Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.

9.3. metode

Kobalta, vara, dzelzs, mangāna un cinka noteikšana ar liesmas atomabsorbcijas spektrometriju (FAAS)

EN 16965: Mēslošanas līdzekļi – kobalta, vara, dzelzs, mangāna un cinka noteikšana ar liesmas atomabsorbcijas spektrometriju (FAAS)

Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.

9.4. metode

Bora, kobalta, vara, dzelzs, mangāna, molibdēna un cinka noteikšana ar ICP-AES

EN 16963: Mēslošanas līdzekļi – bora, kobalta, vara, dzelzs, mangāna, molibdēna un cinka noteikšana ar ICP-AES

Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.

9.5. metode

Bora noteikšana, izmantojot spektrometriju ar azometīnu-H

EN 17041: Mēslošanas līdzekļi – bora noteikšana ≤ 10 % koncentrācijā, izmantojot spektrometriju ar azometīnu-H

Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.

9.6. metode

Molibdēna noteikšana, izmantojot kompleksa spektrometriju ar amonija tiocianātu

EN 17043: Mēslošanas līdzekļi – molibdēna noteikšana ≤ 10 % koncentrācijā, izmantojot kompleksa spektrometriju ar amonija tiocianātu

Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.”;

| 3) | tekstu par 10. metodi aizstāj ar šādu:

  “
  10. metode


  Mikroelementi koncentrācijā, kas pārsniedz 10 %

  10.1. metode

  Kopējo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem, izmantojot aqua regia



  EN 16964: Mēslošanas līdzekļi – kopējo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem, izmantojot aqua regia

  Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.
  10.2. metode

  Ūdenī šķīstošo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem un organisko savienojumu atdalīšana no mēslošanas līdzekļu ekstraktiem


  EN 16962: Mēslošanas līdzekļi – ūdenī šķīstošo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem un organisko savienojumu atdalīšana no mēslošanas līdzekļu ekstraktiem

  Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.
  10.3. metode

  Kobalta, vara, dzelzs, mangāna un cinka noteikšana ar liesmas atomabsorbcijas spektrometriju (FAAS)


  EN 16965: Mēslošanas līdzekļi – kobalta, vara, dzelzs, mangāna un cinka noteikšana ar liesmas atomabsorbcijas spektrometriju (FAAS)

  Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.
  10.4. metode

  Bora, kobalta, vara, dzelzs, mangāna, molibdēna un cinka noteikšana ar ICP-AES



  EN 16963: Mēslošanas līdzekļi – bora, kobalta, vara, dzelzs, mangāna, molibdēna un cinka noteikšana ar ICP-AES

  Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.
  10.5. metode

  Bora noteikšana, izmantojot acidimetrisku titrēšanu


  EN 17042: Mēslošanas līdzekļi – bora noteikšana > 10 % koncentrācijā, izmantojot acidimetrisku titrēšanu

  Šī analīzes metode nav pārbaudīta, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testu.
  10.6. metode

  Molibdēna noteikšana, izmantojot gravimetrisko metodi ar 8-hidroksihinolīnu


  CEN/TS 17060: Mēslošanas līdzekļi – molibdēna noteikšana > 10 % koncentrācijā, izmantojot gravimetrisko metodi ar 8-hidroksihinolīnu

  Šī analīzes metode nav pārbaudīta, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testu.”; |
| --- | --- |

3)

tekstu par 10. metodi aizstāj ar šādu:

“
  10. metode

Mikroelementi koncentrācijā, kas pārsniedz 10 %

10.1. metode

Kopējo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem, izmantojot aqua regia

EN 16964: Mēslošanas līdzekļi – kopējo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem, izmantojot aqua regia

Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.

10.2. metode

Ūdenī šķīstošo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem un organisko savienojumu atdalīšana no mēslošanas līdzekļu ekstraktiem

EN 16962: Mēslošanas līdzekļi – ūdenī šķīstošo mikroelementu ekstrakcija no mēslošanas līdzekļiem un organisko savienojumu atdalīšana no mēslošanas līdzekļu ekstraktiem

Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.

10.3. metode

Kobalta, vara, dzelzs, mangāna un cinka noteikšana ar liesmas atomabsorbcijas spektrometriju (FAAS)

EN 16965: Mēslošanas līdzekļi – kobalta, vara, dzelzs, mangāna un cinka noteikšana ar liesmas atomabsorbcijas spektrometriju (FAAS)

Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.

10.4. metode

Bora, kobalta, vara, dzelzs, mangāna, molibdēna un cinka noteikšana ar ICP-AES

EN 16963: Mēslošanas līdzekļi – bora, kobalta, vara, dzelzs, mangāna, molibdēna un cinka noteikšana ar ICP-AES

Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.

10.5. metode

Bora noteikšana, izmantojot acidimetrisku titrēšanu

EN 17042: Mēslošanas līdzekļi – bora noteikšana > 10 % koncentrācijā, izmantojot acidimetrisku titrēšanu

Šī analīzes metode nav pārbaudīta, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testu.

10.6. metode

Molibdēna noteikšana, izmantojot gravimetrisko metodi ar 8-hidroksihinolīnu

CEN/TS 17060: Mēslošanas līdzekļi – molibdēna noteikšana > 10 % koncentrācijā, izmantojot gravimetrisko metodi ar 8-hidroksihinolīnu

Šī analīzes metode nav pārbaudīta, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testu.”;

| 4) | 12. metodes sarakstam pievieno 12.8. metodi:

  “12.8. metode


  DMPSA noteikšana


  EN 17090: Mēslošanas līdzekļi – Nitrifikācijas inhibitora DMPSA noteikšana mēslošanas līdzekļos – metode, kas izmanto augsti efektīvo šķidruma hromatogrāfiju (HPLC)

  Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.” |
| --- | --- |

4)

12. metodes sarakstam pievieno 12.8. metodi:

“12.8. metode

DMPSA noteikšana

EN 17090: Mēslošanas līdzekļi – Nitrifikācijas inhibitora DMPSA noteikšana mēslošanas līdzekļos – metode, kas izmanto augsti efektīvo šķidruma hromatogrāfiju (HPLC)

Šī analīzes metode ir pārbaudīta starplaboratoriju salīdzinošā testā.”

---

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1103

(2019. gada 27. jūnijs),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96 (1) atcelšanu, un jo īpaši tās 11. panta b) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā ir uzskaitītas Irākas iepriekšējās valdības laika valsts iestādes, sabiedrības un aģentūras, kā arī fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas tādu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas 2003. gada 22. maijā atradās ārpus Irākas. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā ir uzskaitītas Irākas iepriekšējās valdības laika valsts iestādes, sabiedrības un aģentūras, kā arī fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas tādu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas 2003. gada 22. maijā atradās ārpus Irākas.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2019. gada 24. jūnijā nolēma svītrot septiņpadsmit ierakstus to personu un organizāciju sarakstā, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2019. gada 24. jūnijā nolēma svītrot septiņpadsmit ierakstus to personu un organizāciju sarakstā, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (3) | Tādēļ atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 27. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā —

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītāja

---

(1)  
  OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā svītro šādus ierakstus:

| “18. | AUTOMOBILE STATE ENTERPRISE. Adrese: Near Andulus Square, off Nidal Street, P.O. Box 3270, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

“18.

| “30. | DIRECTORATE-GENERAL OF MEDICAL SUPPLIES (alias DIRECTORATE-GENERAL OF MEDICAL APPLIANCES). Adreses: a) P.O. Box 17041, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 17014, Al-Hurriya, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

“30.

| “33. | DIRECTORATE OF TRANSFORMERS PROJECT. Adrese: P.O. Box 21, Baquba, Diala, Iraq.” |
| --- | --- |

“33.

| “60. | IRAQI COMPANY FOR CARTON MANUFACTURIES. Adrese: P.O. Box 29029, Za'Faraniya, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

“60.

| “66. | IRAQI REFRESHMENT COMPANY. Adrese: P.O. Box 2339, Alwiyah, Za'Faraniya, Industrial Area, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

“66.

| “82. | MISHRAQ SULPHUR STATE ENTERPRISE. Adrese: P.O. Box 54, Al Ishraq-Ninawa, Mosul, Iraq.” |
| --- | --- |

“82.

| “103. | NORTHERN CEMENT STATE ENTERPRISE. Adrese: P.O. Box 1, Sulaimaniyah, Iraq.” |
| --- | --- |

“103.

| “114. | STATE BATTERY MANUFACTURING ESTABLISHMENT (alias STATE BATTERY MANUFACTURING ENTERPRISE). Adrese: P.O. Box 190, Al-Waziriyah, Safi El-Din, Al-Hilli St., Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

“114.

| “120. | STATE COMPANY FOR PLASTIC BAGS INDUSTRIES IN TIKRIT. Adrese: P.O. Box 12, Muhafadha Salah Aldin, Tikrit, Iraq.” |
| --- | --- |

“120.

| “136. | STATE ENTERPRISE FOR GLASS AND CERAMIC INDUSTRIES. Adrese: Ramadi, Al Anbar, Iraq.” |
| --- | --- |

“136.

| “148. | STATE ENTERPRISE FOR RAW BUILDING MATERIALS. Adrese: P.O. Box 5890, Alwiya, near Unknown Soldier, Saadoun Street, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

“148.

| “154. | STATE ENTERPRISE FOR WOOD INDUSTRIES. Adreses: a) Abu Sukhair, P.O. Box 20, Najaf, Iraq; b) Manadhira, Al-Najaf, Iraq.” |
| --- | --- |

“154.

| “182. | STATE ORGANISATION FOR INDUSTRIAL DEVELOPMENT. Adrese: Khullani Square, Khulafa St., Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

“182.

| “187. | STATE ORGANISATION FOR ROADS AND BRIDGES (alias a) STATE ESTABLISHMENT OF BRIDGES CONSTRUCTION, b) STATE ESTABLISHMENT FOR MIDDLE AREA (ROADS), c) STATE ESTABLISHMENT OF CONSTRUCTION OF ROADS (SOUTHERN AREA), d) STATE ESTABLISHMENT OF CONSTRUCTION OF ROADS (NORTHERN AREA), e) STATE ESTABLISHMENT OF CONSTRUCTION OF ROADS (MIDDLE AREA AROUND ELPHURATE), f) STATE ESTABLISHMENT OF EXPRESSWAY ROADS). Adreses: a) Karradat Mariam, Karkh, P.O. Box 917, Baghdad, Iraq; b) Nassiryah, Iraq; c) Kirkuk, Iraq; d) Hilla, Iraq; e) Yousufia, Iraq.” |
| --- | --- |

“187.

| “185. | STATE ORGANISATION FOR MINERALS. Adrese: P.O. Box 2330, Sa'doon Street, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

“185.

| “27. | DIRECTORATE-GENERAL OF GENERATION AND TRANSMISSION OF ELECTRICITY. Adrese: P.O. Box 1058, Al-Masbah, Building 4/356, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

“27.

| “89. | NASSIRITYAH THERMAL POWER STATION. Adrese: P.O. Box 31, Nassiriyah, Iraq.” |
| --- | --- |

“89.

---

LĒMUMI

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/33

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1104

(2019. gada 25. jūnijs),

ar kuru groza Lēmumu (ES) 2015/116, ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Igaunijas valdības lūgumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī pieņēma Lēmumu (ES) 2015/116 (1), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus, konkrēti, no Igaunijas. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī pieņēma Lēmumu (ES) 2015/116 (1), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus, konkrēti, no Igaunijas.

| (2) | Mihkel JUHKAMI kungs (Mayor of Rakvere City) un Kurmet MÜÜRSEPP kungs (Member of Antsla Rural Municipality Council) ir Reģionu komitejas locekļi kopš 2015. gada 26. janvāra. |
| --- | --- |

(2)

Mihkel JUHKAMI kungs (Mayor of Rakvere City) un Kurmet MÜÜRSEPP kungs (Member of Antsla Rural Municipality Council) ir Reģionu komitejas locekļi kopš 2015. gada 26. janvāra.

| (3) | Rait PIHELGAS kungs (Mayor of Ambla Rural Municipality) un Jan TREI kungs (Mayor of Viimsi Rural Municipality) ir Reģionu komitejas locekļu aizstājēji kopš 2015. gada 26. janvāra. |
| --- | --- |

(3)

Rait PIHELGAS kungs (Mayor of Ambla Rural Municipality) un Jan TREI kungs (Mayor of Viimsi Rural Municipality) ir Reģionu komitejas locekļu aizstājēji kopš 2015. gada 26. janvāra.

| (4) | Ar 2019. gada 4. jūnija vēstuli Igaunijas valdība informēja Padomi par izmaiņām saistībā ar Mihkel JUHKAMI kunga, Kurmet MÜÜRSEPP kunga, Rait PIHELGAS kunga un Jan TREI kunga amatu pašreizējo vēlētas varas pilnvaru ietvaros. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2019. gada 4. jūnija vēstuli Igaunijas valdība informēja Padomi par izmaiņām saistībā ar Mihkel JUHKAMI kunga, Kurmet MÜÜRSEPP kunga, Rait PIHELGAS kunga un Jan TREI kunga amatu pašreizējo vēlētas varas pilnvaru ietvaros.

| (5) | Lēmums (ES) 2015/116 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Lēmums (ES) 2015/116 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Lēmuma (ES) 2015/116 I pielikumā ieraksti attiecībā uz Mihkel JUHKAMI kungu un Kurmet MÜÜRSEPP kungu tiek aizstāti ar šādiem:

“
  Mr Mihkel JUHKAMI

Chairman of Rakvere Town Council

Kurmet MÜÜRSEPP kungs

Deputy Mayor of Antsla Rural Municipality
  ”.

2. pants

Ar šo Lēmuma (ES) 2015/116 II pielikumā ieraksti attiecībā uz Rait PIHELGAS kungu un Jan TREI kugu tiek aizstāti ar šādiem:

“
  Mr Rait PIHELGAS

Mayor of Järva Rural Municipality

Mr Jan TREI

Member of Viimsi Rural Municipality Council
  ”.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 25. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. ANTON

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

---

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/35

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1105

(2019. gada 25. jūnijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Giuseppe DI PANGRAZIO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Giuseppe DI PANGRAZIO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

| — | Roberto SANTANGELO kungs, Vice Presidente del Consiglio e Consigliere della Regione Abruzzo. |
| --- | --- |

—

Roberto SANTANGELO kungs, Vice Presidente del Consiglio e Consigliere della Regione Abruzzo.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 25. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. ANTON

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

---

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/36

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1106

(2019. gada 25. jūnijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Francesco PIGLIARU kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Francesco PIGLIARU kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

| — | Christian SOLINAS kungs, Presidente della Regione Sardegna. |
| --- | --- |

—

Christian SOLINAS kungs, Presidente della Regione Sardegna.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 25. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. ANTON

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

---

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/37

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1107

(2019. gada 25. jūnijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 16. decembrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/2397 (4)
  Javier GONZALEZ ORTIZ kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI kundze. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 16. decembrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/2397 (4)
  Javier GONZALEZ ORTIZ kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI kundze.

| (2) | Pēc Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

| — | Julián ZAFRA DÍAZ kungs, Director General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias. |
| --- | --- |

—

Julián ZAFRA DÍAZ kungs, Director General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 25. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. ANTON

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2015/2397 (2015. gada 16. decembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Spānijas (OV L 332, 18.12.2015., 144. lpp.).

4

---

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/38

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/1108

(2019. gada 27. jūnijs),

ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1).

| (2) | Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu, paturot prātā, ka pilnīga īstenošana bija paredzēta 2015. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu, paturot prātā, ka pilnīga īstenošana bija paredzēta 2015. gada 31. decembrī.

| (3) | Padome 2018. gada 21. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/2078 (2), ar ko atjaunoja Lēmumu 2014/512/KĀDP līdz 2019. gada 31. jūlijam, lai dotu tai iespēju turpināt izvērtēt Minskas vienošanos īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2018. gada 21. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/2078 (2), ar ko atjaunoja Lēmumu 2014/512/KĀDP līdz 2019. gada 31. jūlijam, lai dotu tai iespēju turpināt izvērtēt Minskas vienošanos īstenošanu.

| (4) | Pēc Minskas vienošanos izvērtēšanas Padome uzskata, ka Lēmums 2014/512/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt to īstenošanu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Minskas vienošanos izvērtēšanas Padome uzskata, ka Lēmums 2014/512/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt to īstenošanu.

| (5) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2014/512/KĀDP 9. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Šo lēmumu piemēro līdz 2020. gada 31. janvārim.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 27. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  Padomes Lēmums 2014/512/KĀDP (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 229, 31.7.2014., 13. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/2078 (2018. gada 21. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 331, 28.12.2018., 224. lpp.).

2

---

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1109

(2019. gada 27. jūnijs),

ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Ziemeļmaķedonijas Republikas, Krievijas un Turcijas izcelsmes metinātu dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļvadu, cauruļu un dobo profilu ar kvadrātveida vai taisnstūrveida šķērsgriezumu importu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

apspriedusies ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | 2018. gada 28. septembrī Eiropas Komisija (“Komisija”), pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, sāka antidempinga izmeklēšanu par Ziemeļmaķedonijas, Krievijas un Turcijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes metinātu dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļvadu, cauruļu un dobo profilu ar kvadrātveida vai taisnstūrveida šķērsgriezumu, izņemot caurules, kuras izmanto naftas vai gāzes cauruļvados, un urbumu nostiprināšanas caurules, sūkņu un kompresoru caurules, ko izmanto naftas un gāzes urbumu urbšanā, (“dobie profili”) importu Savienībā. Paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

2018. gada 28. septembrī Eiropas Komisija (“Komisija”), pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, sāka antidempinga izmeklēšanu par Ziemeļmaķedonijas, Krievijas un Turcijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes metinātu dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļvadu, cauruļu un dobo profilu ar kvadrātveida vai taisnstūrveida šķērsgriezumu, izņemot caurules, kuras izmanto naftas vai gāzes cauruļvados, un urbumu nostiprināšanas caurules, sūkņu un kompresoru caurules, ko izmanto naftas un gāzes urbumu urbšanā, (“dobie profili”) importu Savienībā. Paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad Eiropas Savienības Metinātu tērauda cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) 2018. gada 14. augustā Savienības ražotāju vārdā iesniedza sūdzību. Sūdzības iesniedzēja pārstāvētie uzņēmumi saražo vairāk nekā 40 % no kopējā Savienībā izgatavoto dobo profilu ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad Eiropas Savienības Metinātu tērauda cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) 2018. gada 14. augustā Savienības ražotāju vārdā iesniedza sūdzību. Sūdzības iesniedzēja pārstāvētie uzņēmumi saražo vairāk nekā 40 % no kopējā Savienībā izgatavoto dobo profilu ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.2.   Reģistrēšanas pieprasījums

Reģistrēšanas pieprasījums

| (3) | 2018. gada 20. decembrī sūdzības iesniedzējs, ievērojot pamatregulas 14. panta 5. punktu, iesniedza attiecīgo valstu izcelsmes importa reģistrēšanas pieprasījumu. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka importa apjoms no attiecīgajām valstīm ir ievērojami palielinājies, ja salīdzina:






  a) | importa apjomu periodā pēc izmeklēšanas perioda beigām (2018. gada jūlijs–oktobris) ar importa apjomu 2017. gada jūlija–oktobra periodā; un |
| --- | --- | --- |

(3)

2018. gada 20. decembrī sūdzības iesniedzējs, ievērojot pamatregulas 14. panta 5. punktu, iesniedza attiecīgo valstu izcelsmes importa reģistrēšanas pieprasījumu. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka importa apjoms no attiecīgajām valstīm ir ievērojami palielinājies, ja salīdzina:

a)

importa apjomu periodā pēc izmeklēšanas perioda beigām (2018. gada jūlijs–oktobris) ar importa apjomu 2017. gada jūlija–oktobra periodā; un

| b) | mēneša vidējo importa apjomu no attiecīgajām valstīm periodā pēc izmeklēšanas sākšanas (2018. gada oktobrī un novembrī) ar to pašu iepriekšējā gada periodu. |
| --- | --- |

b)

mēneša vidējo importa apjomu no attiecīgajām valstīm periodā pēc izmeklēšanas sākšanas (2018. gada oktobrī un novembrī) ar to pašu iepriekšējā gada periodu.

1.3.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (4) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt par izmeklēšanas sākšanu Komisija konkrēti informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ziemeļmaķedonijas, Krievijas un Turcijas iestādes, zināmos importētājus, tirgotājus, kā arī zināmās ieinteresētās apvienības un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(4)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt par izmeklēšanas sākšanu Komisija konkrēti informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ziemeļmaķedonijas, Krievijas un Turcijas iestādes, zināmos importētājus, tirgotājus, kā arī zināmās ieinteresētās apvienības un aicināja tos piedalīties.

| (5) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(5)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.4.   Atlase

Atlase

| (6) | Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu izveidot ieinteresēto personu izlasi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu izveidot ieinteresēto personu izlasi.

1.4.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (7) | Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz periodā no 2017. gada jūlija līdz 2018. gada jūnijam Savienībā saražotā līdzīgā ražojuma apjomu un ģeogrāfisko izkliedētību. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Viens no pagaidu izlasē iekļautajiem ražotājiem informēja Komisiju, ka tas nevar atbildēt uz anketas jautājumiem un tāpēc negrib tikt iekļauts Savienības ražotāju izlasē. Līdz ar to Komisija nolēma pārskatīt Savienības ražotāju izlasi, šo ražotāju aizstājot ar ražošanas apjoma ziņā nākamo lielāko Savienības ražotāju. Galīgajā izlasē iekļautie uzņēmumi saražo vairāk nekā 30 % no līdzīgā ražojuma lēstā ražošanas apjoma Savienībā, un tika uzskatīts, ka izlasē ir reprezentēta Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(7)

Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz periodā no 2017. gada jūlija līdz 2018. gada jūnijam Savienībā saražotā līdzīgā ražojuma apjomu un ģeogrāfisko izkliedētību. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Viens no pagaidu izlasē iekļautajiem ražotājiem informēja Komisiju, ka tas nevar atbildēt uz anketas jautājumiem un tāpēc negrib tikt iekļauts Savienības ražotāju izlasē. Līdz ar to Komisija nolēma pārskatīt Savienības ražotāju izlasi, šo ražotāju aizstājot ar ražošanas apjoma ziņā nākamo lielāko Savienības ražotāju. Galīgajā izlasē iekļautie uzņēmumi saražo vairāk nekā 30 % no līdzīgā ražojuma lēstā ražošanas apjoma Savienībā, un tika uzskatīts, ka izlasē ir reprezentēta Savienības ražošanas nozare.

1.4.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (8) | Lai varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus Savienībā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu precizēto informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Lai varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus Savienībā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu precizēto informāciju.

| (9) | Komisijai pieteicās divpadsmit nesaistītie importētāji, četri no tiem deklarēja importu no attiecīgajām valstīm izmeklēšanas periodā, sniedza prasīto informāciju un arī piekrita tikt iekļauti izlasē. Ievērojot pamatregulas 17. panta 1. punktu, Komisija izveidoja izlasi no trim importētājiem pēc vislielākā importa apjoma Savienībā un to ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Ievērojot pamatregulas 17. panta 2. punktu, par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem ieinteresētajiem importētājiem. Piezīmes sniegtas netika. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai pieteicās divpadsmit nesaistītie importētāji, četri no tiem deklarēja importu no attiecīgajām valstīm izmeklēšanas periodā, sniedza prasīto informāciju un arī piekrita tikt iekļauti izlasē. Ievērojot pamatregulas 17. panta 1. punktu, Komisija izveidoja izlasi no trim importētājiem pēc vislielākā importa apjoma Savienībā un to ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Ievērojot pamatregulas 17. panta 2. punktu, par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem ieinteresētajiem importētājiem. Piezīmes sniegtas netika.

1.4.3.   Ražotāju eksportētāju atlase Ziemeļmaķedonijā, Krievijā un Turcijā

Ražotāju eksportētāju atlase Ziemeļmaķedonijā, Krievijā un Turcijā

| (10) | Lai varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus Ziemeļmaķedonijā, Krievijā un Turcijā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu precizēto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ziemeļmaķedonijas, Krievijas un Turcijas pārstāvniecības Eiropas Savienībā apzināt, ja tādi ir, citus ražotājus eksportētājus savā valstī, kuri gribētu piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(10)

Lai varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus Ziemeļmaķedonijā, Krievijā un Turcijā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu precizēto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ziemeļmaķedonijas, Krievijas un Turcijas pārstāvniecības Eiropas Savienībā apzināt, ja tādi ir, citus ražotājus eksportētājus savā valstī, kuri gribētu piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (11) | Prasīto informāciju sniedza un iekļaušanai izlasē piekrita desmit ražotāji eksportētāji Turcijā, trīs – Ziemeļmaķedonijā un divi – Krievijā. |
| --- | --- |

(11)

Prasīto informāciju sniedza un iekļaušanai izlasē piekrita desmit ražotāji eksportētāji Turcijā, trīs – Ziemeļmaķedonijā un divi – Krievijā.

| (12) | Ņemot vērā ierobežoto ražotāju eksportētāju skaitu Ziemeļmaķedonijā un Krievijā, Komisija izlēma, ka minētajās divās valstīs atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā ierobežoto ražotāju eksportētāju skaitu Ziemeļmaķedonijā un Krievijā, Komisija izlēma, ka minētajās divās valstīs atlase nav vajadzīga.

| (13) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem Turcijā, ievērojot pamatregulas 17. panta 1. punktu, Komisija izveidoja izlasi no trim Turcijas ražotājiem eksportētājiem pēc lielākā reprezentatīvā eksporta apjoma uz Savienību, ko atvēlētajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem ieinteresētajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgo valstu iestādēm. Piezīmes sniegtas netika. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem Turcijā, ievērojot pamatregulas 17. panta 1. punktu, Komisija izveidoja izlasi no trim Turcijas ražotājiem eksportētājiem pēc lielākā reprezentatīvā eksporta apjoma uz Savienību, ko atvēlētajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem ieinteresētajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgo valstu iestādēm. Piezīmes sniegtas netika.

1.5.   Atsevišķa pārbaude

Atsevišķa pārbaude

| (14) | Viens ražotājs eksportētājs Turcijā pieprasīja atsevišķu pārbaudi, ko paredz pamatregulas 17. panta 3. punkts. Ņemot vērā 97. apsvērumā izklāstītos secinājumus, nebija vajadzības šo pieprasījumu izskatīt sīkāk. |
| --- | --- |

(14)

Viens ražotājs eksportētājs Turcijā pieprasīja atsevišķu pārbaudi, ko paredz pamatregulas 17. panta 3. punkts. Ņemot vērā 97. apsvērumā izklāstītos secinājumus, nebija vajadzības šo pieprasījumu izskatīt sīkāk.

1.5.1.   Atbildes uz aptaujas anketas jautājumiem

Atbildes uz aptaujas anketas jautājumiem

| (15) | Procedūras sākšanas dienā Komisija tiešsaistē darīja pieejamas aptaujas anketas un atbildēt uz anketas jautājumiem aicināja trīs ražotājus eksportētājus, kas sadarbojās, Ziemeļmaķedonijā, divus ražotājus eksportētājus, kas sadarbojās, Krievijā, trīs izlasē iekļautos ražotājus eksportētājus Turcijā, četrus izlasē iekļautos Savienības ražotājus un trīs izlasē iekļautos nesaistītos importētājus. |
| --- | --- |

(15)

Procedūras sākšanas dienā Komisija tiešsaistē darīja pieejamas aptaujas anketas un atbildēt uz anketas jautājumiem aicināja trīs ražotājus eksportētājus, kas sadarbojās, Ziemeļmaķedonijā, divus ražotājus eksportētājus, kas sadarbojās, Krievijā, trīs izlasē iekļautos ražotājus eksportētājus Turcijā, četrus izlasē iekļautos Savienības ražotājus un trīs izlasē iekļautos nesaistītos importētājus.

| (16) | Atbildes uz jautājumiem tika saņemtas no trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Ziemeļmaķedonijā, viena ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, Krievijā, trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un viena ražotāja eksportētāja, kurš pieprasīja atsevišķu pārbaudi, Turcijā, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un trim izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem. Viens ražotājs eksportētājs Krievijā nesniedza atbildi un paziņoja, ka sadarboties nevēlas. |
| --- | --- |

(16)

Atbildes uz jautājumiem tika saņemtas no trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Ziemeļmaķedonijā, viena ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, Krievijā, trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un viena ražotāja eksportētāja, kurš pieprasīja atsevišķu pārbaudi, Turcijā, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un trim izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem. Viens ražotājs eksportētājs Krievijā nesniedza atbildi un paziņoja, ka sadarboties nevēlas.

1.6.   Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (17) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju un ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādos uzņēmumos: | European Steel Tube Association, Paris, Francija. |
| --- | --- | --- |

(17)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju un ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādos uzņēmumos:

European Steel Tube Association, Paris, Francija.

European Steel Tube Association

Paris

| | Izlasē iekļautie Savienības ražotāji:






  — | Tata Steel UK Limited, Corby, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- | --- |

Izlasē iekļautie Savienības ražotāji:

—

Tata Steel UK Limited, Corby, Apvienotā Karaliste,

Tata Steel UK Limited, Corby

| — | Tata Steel Tubes BV, Oosterhout un Zwijndrecht, Nīderlande, |
| --- | --- |

—

Tata Steel Tubes BV, Oosterhout un Zwijndrecht, Nīderlande,

Tata Steel Tubes BV, Oosterhout

Zwijndrecht

| — | Marcegaglia Carbon Steel S.P.A, Gazoldo degli Ippoliti, Itālija. |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon Steel S.P.A, Gazoldo degli Ippoliti, Itālija.

Marcegaglia Carbon Steel S.P.A, Gazoldo degli Ippoliti

| | Ražotāji eksportētāji Ziemeļmaķedonijā:






  — | FZC 11 Oktomvri AD, Kumanovo, |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Ziemeļmaķedonijā:

—

FZC 11 Oktomvri AD, Kumanovo,

FZC 11 Oktomvri AD, Kumanovo

| — | IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. Kavadarci, |
| --- | --- |

—

IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. Kavadarci,

IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. Kavadarci

| — | Metalopromet Dooel, Strumica. |
| --- | --- |

—

Metalopromet Dooel, Strumica.

Metalopromet Dooel

Strumica

| | PAO Severstal Group:






  — | PAO Severstal, Cherepovets, Krievija, |
| --- | --- | --- |

PAO Severstal Group:

PAO Severstal Group

—

PAO Severstal, Cherepovets, Krievija,

PAO Severstal, Cherepovets

| — | JSC Severstal Distribution, Cherepovets, Krievija, |
| --- | --- |

—

JSC Severstal Distribution, Cherepovets, Krievija,

JSC Severstal Distribution

Cherepovets

| — | SIA Severstal Distribution, Rīga, Latvija, |
| --- | --- |

—

SIA Severstal Distribution, Rīga, Latvija,

Severstal Distribution

| — | Severstal Export GmbH, Manno, Šveice. |
| --- | --- |

—

Severstal Export GmbH, Manno, Šveice.

Severstal Export GmbH

Manno

| | Ražotāji eksportētāji Turcijā:






  — | Noksel Celik Boru Sanayi, Ankara, |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Turcijā:

—

Noksel Celik Boru Sanayi, Ankara,

Noksel Celik Boru Sanayi, Ankara

| — | Özdemir Boru Profil San. ve Tic. Ltd Ști., Zonguldak, |
| --- | --- |

—

Özdemir Boru Profil San. ve Tic. Ltd Ști., Zonguldak,

Özdemir Boru Profil San. ve Tic. Ltd Ști.

Zonguldak

| — | Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi, Iskenderun, |
| --- | --- |

—

Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi, Iskenderun,

Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi, Iskenderun

| — | Yücel Boru ve Profil Endüstrisi, Istanbul. |
| --- | --- |

—

Yücel Boru ve Profil Endüstrisi, Istanbul.

Yücel Boru ve Profil Endüstrisi, Istanbul

| | Izlasē iekļautie nesaistītie importētāji Savienībā:






  — | Kromat Trading Ltd, London, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- | --- |

Izlasē iekļautie nesaistītie importētāji Savienībā:

—

Kromat Trading Ltd, London, Apvienotā Karaliste,

Kromat Trading Ltd, London

| — | Carl Spaeter GmbH, Duisburg, Vācija. |
| --- | --- |

—

Carl Spaeter GmbH, Duisburg, Vācija.

Carl Spaeter GmbH, Duisburg

1.7.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (18) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2015. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(18)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2015. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (19) | Attiecīgais ražojums ir tādi Ziemeļmaķedonijas, Krievijas un Turcijas izcelsmes metināti dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļvadi, caurules un dobie profili ar kvadrātveida vai taisnstūrveida šķērsgriezumu, izņemot caurules, kuras izmanto naftas vai gāzes cauruļvados, un urbumu nostiprināšanas caurules, sūkņu un kompresoru caurules, ko izmanto naftas un gāzes urbumu urbšanā, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 7306 61 92 un 7306 61 99 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(19)

Attiecīgais ražojums ir tādi Ziemeļmaķedonijas, Krievijas un Turcijas izcelsmes metināti dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļvadi, caurules un dobie profili ar kvadrātveida vai taisnstūrveida šķērsgriezumu, izņemot caurules, kuras izmanto naftas vai gāzes cauruļvados, un urbumu nostiprināšanas caurules, sūkņu un kompresoru caurules, ko izmanto naftas un gāzes urbumu urbšanā, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 7306 61 92 un 7306 61 99 (“attiecīgais ražojums”).

| (20) | Dobos profilus izmanto ļoti dažādiem lietojumiem, piemēram, būvniecības nozarē būvstruktūru un balsta vajadzībām, pārvietošanas iekārtās, darbgaldos, automobiļu rūpniecībā, lauksaimniecības tehnikā un aprīkojumā un citos tamlīdzīgos nolūkos. |
| --- | --- |

(20)

Dobos profilus izmanto ļoti dažādiem lietojumiem, piemēram, būvniecības nozarē būvstruktūru un balsta vajadzībām, pārvietošanas iekārtās, darbgaldos, automobiļu rūpniecībā, lauksaimniecības tehnikā un aprīkojumā un citos tamlīdzīgos nolūkos.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (21) | Izmeklēšana parādīja, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem pamatlietojumiem:






  — | attiecīgais ražojums, |
| --- | --- | --- |

(21)

Izmeklēšana parādīja, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem pamatlietojumiem:

—

attiecīgais ražojums,

| — | ražojums, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšzemes tirgū, |
| --- | --- |

—

ražojums, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšzemes tirgū,

| — | ražojums, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

ražojums, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (22) | Tāpēc Komisija lēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(22)

Tāpēc Komisija lēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Ziemeļmaķedonija

Ziemeļmaķedonija

| (23) | Ziemeļmaķedonijā bija trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās izmeklēšanā, proti, FZC 11 Oktomvri AD (“FZC”), IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. (“IGM”) un Metalopromet Dooel (“Metalopromet”). |
| --- | --- |

(23)

Ziemeļmaķedonijā bija trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās izmeklēšanā, proti, FZC 11 Oktomvri AD (“FZC”), IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. (“IGM”) un Metalopromet Dooel (“Metalopromet”).

FZC 11 Oktomvri AD

FZC

IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o.

IGM

Metalopromet Dooel

Metalopromet

3.1.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (24) | Lai aprēķinātu normālo vērtību, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 2. punktu, vispirms pārbaudīja, vai kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjomu uzskata par reprezentatīvu, ja katram ražotājam eksportētājam līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no tā kopējā pārskatāmā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(24)

Lai aprēķinātu normālo vērtību, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 2. punktu, vispirms pārbaudīja, vai kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjomu uzskata par reprezentatīvu, ja katram ražotājam eksportētājam līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no tā kopējā pārskatāmā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā.

| (25) | Viena ražotāja eksportētāja, proti, FZC, kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(25)

Viena ražotāja eksportētāja, proti, FZC, kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē.

FZC

| (26) | Tā kā līdzīgais ražojums iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvos daudzumos, Komisija normālo vērtību FZC noteica, ievērojot pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā līdzīgais ražojums iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvos daudzumos, Komisija normālo vērtību FZC noteica, ievērojot pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

FZC

| (27) | Ja kāda ražojuma veida pārdošana nebija rentabla, šā veida ražojuma normālā vērtība tika noteikta, līdzīgā ražojuma, ko ražojis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  a) | vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA”), kas, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē IP laikā, radās izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās; un |
| --- | --- | --- |

(27)

Ja kāda ražojuma veida pārdošana nebija rentabla, šā veida ražojuma normālā vērtība tika noteikta, līdzīgā ražojuma, ko ražojis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:

a)

vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA”), kas, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē IP laikā, radās izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās; un

| b) | vidējo svērto peļņu, ko, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē IP laikā, guvis izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

b)

vidējo svērto peļņu, ko, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē IP laikā, guvis izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās.

Ja ražojuma veida pārdošana bija rentabla, tad tika aprēķināta šā veida saliktā normālā vērtība, izmantojot konkrētā veida PVA un peļņu, nevis vidējo svērto PVA un peļņu.

| (28) | IGM un Metalopromet gadījumā Komisija, pamatojoties uz 24. apsvērumā aprakstīto reprezentativitātes pārbaudi, konstatēja, ka līdzīgā ražojuma iekšzemes tirgū pārdotais apjoms kopumā bijis reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(28)

IGM un Metalopromet gadījumā Komisija, pamatojoties uz 24. apsvērumā aprakstīto reprezentativitātes pārbaudi, konstatēja, ka līdzīgā ražojuma iekšzemes tirgū pārdotais apjoms kopumā bijis reprezentatīvs.

IGM

Metalopromet

| (29) | Tad Komisija noteica neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(29)

Tad Komisija noteica neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

| (30) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz viena ražojuma veida faktisko cenu iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai tā pārdošana ir rentabla, ja:






  a) | šā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, veido vairāk nekā 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un |
| --- | --- | --- |

(30)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz viena ražojuma veida faktisko cenu iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai tā pārdošana ir rentabla, ja:

a)

šā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, veido vairāk nekā 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (31) | Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas IP laikā veiktās minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(31)

Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas IP laikā veiktās minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība.

| (32) | Gadījumā, kad no visa pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū rentabli bijuši mazāk nekā 80 % vai vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību aprēķināja kā tikai rentablās pārdošanas vidējo svērto vērtību. |
| --- | --- |

(32)

Gadījumā, kad no visa pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū rentabli bijuši mazāk nekā 80 % vai vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību aprēķināja kā tikai rentablās pārdošanas vidējo svērto vērtību.

| (33) | Ja kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots vai tika pārdots nepietiekamā daudzumā parastā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, kā paskaidrots 27. apsvērumā. |
| --- | --- |

(33)

Ja kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots vai tika pārdots nepietiekamā daudzumā parastā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, kā paskaidrots 27. apsvērumā.

| (34) | Par dažiem ražojuma veidiem izmeklēšanā tika konstatēts, ka IGM un Metalopromet gadījumā līdzīgā ražojuma veids parastā tirdzniecības apritē pārdots netika vai tā pārdošanas apjoms bija nepietiekams vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvos daudzumos. Minētajiem ražojuma veidiem normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. Pārējiem ražojuma veidiem normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(34)

Par dažiem ražojuma veidiem izmeklēšanā tika konstatēts, ka IGM un Metalopromet gadījumā līdzīgā ražojuma veids parastā tirdzniecības apritē pārdots netika vai tā pārdošanas apjoms bija nepietiekams vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvos daudzumos. Minētajiem ražojuma veidiem normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. Pārējiem ražojuma veidiem normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

IGM

Metalopromet

| (35) | Piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka iepriekš aprakstītā normālās vērtības aprēķina metode nav konsekventa. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis izmantot salikto normālo vērtību (pretstatā pārdošanai iekšzemes tirgū) visiem eksportētājiem Ziemeļmaķedonijā īpaši tāpēc, ka iekšzemes tirgus Ziemeļmaķedonijā izmēra, finansiālo iespēju un konkurences apstākļu dēļ nav reprezentatīvs kritērijs salīdzinājumam ar pārdošanas apjomu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(35)

Piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka iepriekš aprakstītā normālās vērtības aprēķina metode nav konsekventa. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis izmantot salikto normālo vērtību (pretstatā pārdošanai iekšzemes tirgū) visiem eksportētājiem Ziemeļmaķedonijā īpaši tāpēc, ka iekšzemes tirgus Ziemeļmaķedonijā izmēra, finansiālo iespēju un konkurences apstākļu dēļ nav reprezentatīvs kritērijs salīdzinājumam ar pārdošanas apjomu Savienības tirgū.

| (36) | Komisija norāda, ka normālās vērtības aprēķinā tās pieeja konsekventi atbilda pamatregulas 2. pantā noteiktajai metodikai. Neņemt vērā cenas gadījumos, kad parastā tirdzniecības apritē pārdotais apjoms bijis pietiekami liels, – kā ierosinājis sūdzības iesniedzējs – būtu pretrunā minētajam noteikumam. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(36)

Komisija norāda, ka normālās vērtības aprēķinā tās pieeja konsekventi atbilda pamatregulas 2. pantā noteiktajai metodikai. Neņemt vērā cenas gadījumos, kad parastā tirdzniecības apritē pārdotais apjoms bijis pietiekami liels, – kā ierosinājis sūdzības iesniedzējs – būtu pretrunā minētajam noteikumam. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

3.1.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (37) | Visi trīs ražotāji eksportētāji Ziemeļmaķedonijā attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, izmantojot faktiski samaksāto vai maksājamo cenu, kad attiecīgo ražojumu pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(37)

Visi trīs ražotāji eksportētāji Ziemeļmaķedonijā attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, izmantojot faktiski samaksāto vai maksājamo cenu, kad attiecīgo ražojumu pārdod eksportam uz Savienību.

3.1.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (38) | Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. |
| --- | --- |

(38)

Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

EXW

| (39) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atlaides, kravas apstrādes, iekraušanas un papildizmaksas, transporta izmaksas, kredītizmaksas, bankas pakalpojumu maksu, iepakošanas izmaksas un komisijas maksu. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atlaides, kravas apstrādes, iekraušanas un papildizmaksas, transporta izmaksas, kredītizmaksas, bankas pakalpojumu maksu, iepakošanas izmaksas un komisijas maksu.

3.1.4.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (40) | Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(40)

Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (41) | Ziemeļmaķedonijas sadarbības līmenis bija augsts, jo izmeklēšanas periodā ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksports veidoja gandrīz 100 % no kopējā eksporta uz Savienību. Tādējādi dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa vērtības, ir šādas:






  Uzņēmums | Dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| FZC 11 Oktomvri AD | 8,5 |
| IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. | 1,5 |
| Metalopromet Dooel | 1,9 |
| Valsts mēroga dempinga starpība | 2,9 |

(41)

Ziemeļmaķedonijas sadarbības līmenis bija augsts, jo izmeklēšanas periodā ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksports veidoja gandrīz 100 % no kopējā eksporta uz Savienību. Tādējādi dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa vērtības, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

FZC 11 Oktomvri AD

FZC 11 Oktomvri AD

8,5

IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o.

IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o.

1,5

Metalopromet Dooel

Metalopromet Dooel

1,9

Valsts mēroga dempinga starpība

2,9

| (42) | Tā kā dempinga starpība diviem no trim izlasē iekļautajiem Ziemeļmaķedonijas ražotājiem eksportētājiem bija zem pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktās de minimis robežvērtības, Komisija pārbaudīja, vai vidējā svērtā valsts mēroga dempinga starpība minēto robežvērtību pārsniedz. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā dempinga starpība diviem no trim izlasē iekļautajiem Ziemeļmaķedonijas ražotājiem eksportētājiem bija zem pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktās de minimis robežvērtības, Komisija pārbaudīja, vai vidējā svērtā valsts mēroga dempinga starpība minēto robežvērtību pārsniedz.

de minimis

| (43) | Valsts mēroga dempinga starpību aprēķināja kā vidējo svērto dempinga starpību, kas noteikta visiem Ziemeļmaķedonijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Dempinga apjoms, kas izteikts procentos no ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta CIF vērtības, bija 2,9 % kas pārsniedz iepriekš noteikto 2 % de minimis robežvērtību. |
| --- | --- |

(43)

Valsts mēroga dempinga starpību aprēķināja kā vidējo svērto dempinga starpību, kas noteikta visiem Ziemeļmaķedonijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Dempinga apjoms, kas izteikts procentos no ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta CIF vērtības, bija 2,9 % kas pārsniedz iepriekš noteikto 2 % de minimis robežvērtību.

CIF

de minimis

3.2.   Krievija

Krievija

| (44) | Izmeklēšanā sadarbojās viens Krievijas ražotājs eksportētājs, proti, PAO Severstal (“Severstal”). |
| --- | --- |

(44)

Izmeklēšanā sadarbojās viens Krievijas ražotājs eksportētājs, proti, PAO Severstal (“Severstal”).

PAO Severstal

Severstal

3.2.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (45) | Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 2. punktu, vispirms pārbaudīja, vai Severstal kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no tā attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Šādi noteiktais Severstal līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(45)

Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 2. punktu, vispirms pārbaudīja, vai Severstal kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no tā attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Šādi noteiktais Severstal līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

Severstal

Severstal

| (46) | Tad Komisija noteica neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(46)

Tad Komisija noteica neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

| (47) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz viena ražojuma veida faktisko cenu iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai tā pārdošana ir rentabla, ja:






  a) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un |
| --- | --- | --- |

(47)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz viena ražojuma veida faktisko cenu iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai tā pārdošana ir rentabla, ja:

a)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (48) | Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas IP laikā veiktās minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(48)

Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas IP laikā veiktās minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība.

| (49) | Gadījumā, kad no visa pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū rentabli bijuši mazāk nekā 80 % vai vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību aprēķināja kā tikai rentablās pārdošanas vidējo svērto vērtību. |
| --- | --- |

(49)

Gadījumā, kad no visa pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū rentabli bijuši mazāk nekā 80 % vai vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību aprēķināja kā tikai rentablās pārdošanas vidējo svērto vērtību.

| (50) | Ja kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots vai tika pārdots nepietiekamā daudzumā parastā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, kā paskaidrots 27. apsvērumā. |
| --- | --- |

(50)

Ja kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots vai tika pārdots nepietiekamā daudzumā parastā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, kā paskaidrots 27. apsvērumā.

| (51) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka vienīgajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, dažu ražojuma veidu normālā vērtību bija noteikta, pamatojoties uz vidējo svērto cenu visam attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomam iekšzemes tirgū IP laikā, savukārt dažiem ražojuma veidiem to noteica, pamatojoties uz iekšzemes tirgus cenām parastā tirdzniecības apritē, bet citiem ražojuma veidiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu aprēķināja salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(51)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka vienīgajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, dažu ražojuma veidu normālā vērtību bija noteikta, pamatojoties uz vidējo svērto cenu visam attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomam iekšzemes tirgū IP laikā, savukārt dažiem ražojuma veidiem to noteica, pamatojoties uz iekšzemes tirgus cenām parastā tirdzniecības apritē, bet citiem ražojuma veidiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu aprēķināja salikto normālo vērtību.

3.2.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (52) | Severstal pārdošanai uz Savienību izmeklēšanas periodā izmantoja trīs pārdošanas kanālus. Tādējādi tas ar saistīto importētāju Savienībā un ar saistītā tirgotāja Šveicē starpniecību pārdeva attiecīgo ražojumu tieši pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā. |
| --- | --- |

(52)

Severstal pārdošanai uz Savienību izmeklēšanas periodā izmantoja trīs pārdošanas kanālus. Tādējādi tas ar saistīto importētāju Savienībā un ar saistītā tirgotāja Šveicē starpniecību pārdeva attiecīgo ražojumu tieši pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā.

Severstal

| (53) | Gadījumā, kad ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā vai pārdošanu veica ar saistītā Šveices tirgotāja starpniecību, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu, kuru pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(53)

Gadījumā, kad ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā vai pārdošanu veica ar saistītā Šveices tirgotāja starpniecību, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu, kuru pārdod eksportam uz Savienību.

| (54) | Eksporta cena pārdošanai ar saistīto importētāju starpniecību tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdod tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Koriģēja cenu, lai ņemtu vērā visas izmaksas, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot PVA izdevumus, un peļņu. |
| --- | --- |

(54)

Eksporta cena pārdošanai ar saistīto importētāju starpniecību tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdod tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Koriģēja cenu, lai ņemtu vērā visas izmaksas, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot PVA izdevumus, un peļņu.

| (55) | Lai noteiktu atbilstošu peļņas līmeni, Komisija izvērtēja no trim izlasē iekļautajiem importētājiem apkopoto informāciju. Izmeklēšanā tika atklāts, ka divi no izlasē iekļautajiem importētājiem tomēr darbojās kā ļoti dažādu, galvenokārt Savienības iepirktu, preču izplatītāji, un attiecīgā ražojuma imports ir tikai ļoti maza daļa no to darījumdarbības. Neviens no uzņēmumiem no savas kopējās darbības nevarēja nodalīt peļņas normu, kas saistīta ar tā veiktajām importa darbībām. Tāpēc minēto uzņēmumu peļņas norma neatspoguļoja šo uzņēmumu darbību, kura saistīta ar attiecīgā ražojuma importu un tālākpārdošanu. Trešā nesaistītā importētāja pamatdarbība bija attiecīgā ražojuma imports un tālākpārdošana, un tāpēc norādītā peļņas norma pienācīgi atspoguļoja šo darbību. Tādējādi, lai aprēķinātu eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, tika izmantota šā importētāja peļņas norma. Peļņas norma bija [2 %–6 %]. |
| --- | --- |

(55)

Lai noteiktu atbilstošu peļņas līmeni, Komisija izvērtēja no trim izlasē iekļautajiem importētājiem apkopoto informāciju. Izmeklēšanā tika atklāts, ka divi no izlasē iekļautajiem importētājiem tomēr darbojās kā ļoti dažādu, galvenokārt Savienības iepirktu, preču izplatītāji, un attiecīgā ražojuma imports ir tikai ļoti maza daļa no to darījumdarbības. Neviens no uzņēmumiem no savas kopējās darbības nevarēja nodalīt peļņas normu, kas saistīta ar tā veiktajām importa darbībām. Tāpēc minēto uzņēmumu peļņas norma neatspoguļoja šo uzņēmumu darbību, kura saistīta ar attiecīgā ražojuma importu un tālākpārdošanu. Trešā nesaistītā importētāja pamatdarbība bija attiecīgā ražojuma imports un tālākpārdošana, un tāpēc norādītā peļņas norma pienācīgi atspoguļoja šo darbību. Tādējādi, lai aprēķinātu eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, tika izmantota šā importētāja peļņas norma. Peļņas norma bija [2 %–6 %].

3.2.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (56) | Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar vienīgā ražotāja eksportētāja eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. |
| --- | --- |

(56)

Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar vienīgā ražotāja eksportētāja eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

EXW

| (57) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, kravas apstrādes, iekraušanas un papildizmaksas, apdrošināšanas, iesaiņošanas izmaksas, kredītizmaksas, ievedmuitas maksājumus, bankas pakalpojumu maksu, atlaides un komisijas maksu. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, kravas apstrādes, iekraušanas un papildizmaksas, apdrošināšanas, iesaiņošanas izmaksas, kredītizmaksas, ievedmuitas maksājumus, bankas pakalpojumu maksu, atlaides un komisijas maksu.

| (58) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta g) apakšpunktu, arī pieprasīja korekciju sakarā ar negatīvām kredīta izmaksām eksporta pārdošanai euro. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pārdošana uz Savienību notika euro un euro vidējā LIBOR likme IP laikā bija negatīva. Komisija norāda, ka, izdarot kredītizmaksu korekcijas saskaņā ar 2. panta 10. punkta g) apakšpunktu, mērķis ir ņemt vērā kredītnoteikumus, par kuriem pārdevējs un pircējs vienojušies līguma slēgšanas vai pārdošanas laikā. Nosakot cenu, šo faktoru ņēma vērā neatkarīgi no faktiskajām izmaksām vai šajā pārdošanā gūtās peļņas, jo brīdī, kad cenu noteica līgumiski, šos izdevumus vai peļņu nevarēja ņemt vērā. Katrā ziņā un neskarot iepriekš minēto, uzņēmums neparādīja, ka šis faktors ietekmējis cenu un cenu salīdzināmību, un tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(58)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta g) apakšpunktu, arī pieprasīja korekciju sakarā ar negatīvām kredīta izmaksām eksporta pārdošanai euro. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pārdošana uz Savienību notika euro un euro vidējā LIBOR likme IP laikā bija negatīva. Komisija norāda, ka, izdarot kredītizmaksu korekcijas saskaņā ar 2. panta 10. punkta g) apakšpunktu, mērķis ir ņemt vērā kredītnoteikumus, par kuriem pārdevējs un pircējs vienojušies līguma slēgšanas vai pārdošanas laikā. Nosakot cenu, šo faktoru ņēma vērā neatkarīgi no faktiskajām izmaksām vai šajā pārdošanā gūtās peļņas, jo brīdī, kad cenu noteica līgumiski, šos izdevumus vai peļņu nevarēja ņemt vērā. Katrā ziņā un neskarot iepriekš minēto, uzņēmums neparādīja, ka šis faktors ietekmējis cenu un cenu salīdzināmību, un tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

LIBOR

| (59) | Par eksporta pārdošanu, kas veikta ar saistītā tirgotāja Šveicē starpniecību, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Šveices tirgotājs, ar kuru tas izveidoja vienu saimniecisku vienību, darbojās kā tā iekšējā pārdošanas nodaļa. Ražotājs eksportētājs uzsvēra, ka Šveices tirgotājs ir tā 100 % meitasuzņēmums, kas atbild par attiecīgā ražojuma pārdošanu uz Savienību. Šā iemesla dēļ ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, uzskata, ka Komisijai nevajadzēja koriģēt tā eksporta cenu, lai ņemtu vērā komisijas maksu. |
| --- | --- |

(59)

Par eksporta pārdošanu, kas veikta ar saistītā tirgotāja Šveicē starpniecību, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Šveices tirgotājs, ar kuru tas izveidoja vienu saimniecisku vienību, darbojās kā tā iekšējā pārdošanas nodaļa. Ražotājs eksportētājs uzsvēra, ka Šveices tirgotājs ir tā 100 % meitasuzņēmums, kas atbild par attiecīgā ražojuma pārdošanu uz Savienību. Šā iemesla dēļ ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, uzskata, ka Komisijai nevajadzēja koriģēt tā eksporta cenu, lai ņemtu vērā komisijas maksu.

| (60) | Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka starp mātesuzņēmumu un tirgotāju Šveicē nebija ekskluzīvu attiecību attiecībā uz pārdošanu uz Savienību, un grupā ir arī citas vienības (ieskaitot ražotāju eksportētāju, kurš arī pārdeva tieši), kas nodarbojas ar eksportu uz Savienību. 52. apsvērumā norādīts, ka mātesuzņēmumam Krievijā bija trīs atšķirīgi attiecīgā ražojuma eksporta kanāli uz Savienību. Tādēļ Komisija secināja, ka ražotājs eksportētājs nav uzskatāms par tā saistītā uzņēmuma Šveicē integrētu un iekšēju pārdošanas nodaļu, kas ļautu šīs divas juridiskās personas uzskatīt par vienotu saimniecisku vienību. Tā vietā Komisija uzskatīja, ka uzņēmumu saistība izpaužas tādējādi, ka viens uzņēmums darbojas kā aģents, saņemot komisijas maksu pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkta nozīmē. Tādējādi apgalvojums, ka ražotājs eksportētājs un tā saistītais tirgotājs Šveicē ir vienota saimnieciska vienība tika noraidīts. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, eksporta cena tika koriģēta, atņemot komisijas maksu. Komisijas maksas aprēķins tika balstīts uz tirgotāja PVA un samērīgu peļņas normu, kura noteikta 55. apsvērumā, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza nesaistītie importētāji Savienībā. |
| --- | --- |

(60)

Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka starp mātesuzņēmumu un tirgotāju Šveicē nebija ekskluzīvu attiecību attiecībā uz pārdošanu uz Savienību, un grupā ir arī citas vienības (ieskaitot ražotāju eksportētāju, kurš arī pārdeva tieši), kas nodarbojas ar eksportu uz Savienību. 52. apsvērumā norādīts, ka mātesuzņēmumam Krievijā bija trīs atšķirīgi attiecīgā ražojuma eksporta kanāli uz Savienību. Tādēļ Komisija secināja, ka ražotājs eksportētājs nav uzskatāms par tā saistītā uzņēmuma Šveicē integrētu un iekšēju pārdošanas nodaļu, kas ļautu šīs divas juridiskās personas uzskatīt par vienotu saimniecisku vienību. Tā vietā Komisija uzskatīja, ka uzņēmumu saistība izpaužas tādējādi, ka viens uzņēmums darbojas kā aģents, saņemot komisijas maksu pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkta nozīmē. Tādējādi apgalvojums, ka ražotājs eksportētājs un tā saistītais tirgotājs Šveicē ir vienota saimnieciska vienība tika noraidīts. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, eksporta cena tika koriģēta, atņemot komisijas maksu. Komisijas maksas aprēķins tika balstīts uz tirgotāja PVA un samērīgu peļņas normu, kura noteikta 55. apsvērumā, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza nesaistītie importētāji Savienībā.

3.2.4.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (61) | Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(61)

Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (62) | Krievijas sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksports IP laikā bija aptuveni 85 % no kopējā eksporta uz Savienību. Tādējādi dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa vērtības, ir šāda:






  Uzņēmums | Dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| PAO Severstal | – 1,4 |
| Valsts mēroga dempinga starpība | – 1,4 |

(62)

Krievijas sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksports IP laikā bija aptuveni 85 % no kopējā eksporta uz Savienību. Tādējādi dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa vērtības, ir šāda:

CIF

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

PAO Severstal

PAO Severstal

– 1,4

Valsts mēroga dempinga starpība

– 1,4

| (63) | Krievija sadarbības līmenis bija augsts, tāpēc valsts mēroga dempinga starpība tika nolikta vienā līmenī ar dempinga starpību, kura noteikta ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(63)

Krievija sadarbības līmenis bija augsts, tāpēc valsts mēroga dempinga starpība tika nolikta vienā līmenī ar dempinga starpību, kura noteikta ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās.

| (64) | Sūdzības iesniedzējs savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu apgalvoja, ka būtu vajadzējis, lai Komisija valsts mēroga dempinga starpību nevis nosaka vienā līmenī ar dempinga starpību, kura noteikta vienīgajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bet gan aprēķina valsts mēroga dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(64)

Sūdzības iesniedzējs savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu apgalvoja, ka būtu vajadzējis, lai Komisija valsts mēroga dempinga starpību nevis nosaka vienā līmenī ar dempinga starpību, kura noteikta vienīgajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bet gan aprēķina valsts mēroga dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

| (65) | Sūdzības iesniedzējs savu apgalvojumu, ka nebūtu taisnīgi noteikt valsts mēroga starpību, pamatojoties uz konstatējumiem attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sīkāk nepaskaidroja, un sava apgalvojuma pamatošanai papildu informāciju vai pierādījumus nesniedza. 62. apsvērumā norādīts, ka Krievijas sadarbības līmenis bija augsts un sniegtie dati tika uzskatīti par reprezentatīviem neatkarīgi no tā, vai minēto eksportu veica viens vai vairāki Krievijas ražotāji eksportētāji. Turklāt pat tad, ja Komisija atlikušā maksājumu aprēķinam būtu izmantojusi tos ražojuma veidus, kurus ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja visvairāk, valsts mēroga starpība būtu bijusi mazāka par de minimis. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(65)

Sūdzības iesniedzējs savu apgalvojumu, ka nebūtu taisnīgi noteikt valsts mēroga starpību, pamatojoties uz konstatējumiem attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sīkāk nepaskaidroja, un sava apgalvojuma pamatošanai papildu informāciju vai pierādījumus nesniedza. 62. apsvērumā norādīts, ka Krievijas sadarbības līmenis bija augsts un sniegtie dati tika uzskatīti par reprezentatīviem neatkarīgi no tā, vai minēto eksportu veica viens vai vairāki Krievijas ražotāji eksportētāji. Turklāt pat tad, ja Komisija atlikušā maksājumu aprēķinam būtu izmantojusi tos ražojuma veidus, kurus ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja visvairāk, valsts mēroga starpība būtu bijusi mazāka par de minimis. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

de minimis

| (66) | Tā kā valsts mēroga dempinga starpība bija negatīva, saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu dobo profilu importa no Krievijas izmeklēšana būtu jāizbeidz, pasākumus nenosakot. |
| --- | --- |

(66)

Tā kā valsts mēroga dempinga starpība bija negatīva, saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu dobo profilu importa no Krievijas izmeklēšana būtu jāizbeidz, pasākumus nenosakot.

3.3.   Turcija

Turcija

| (67) | Izmeklēšanā sadarbojās desmit ražotāji eksportētāji Turcijā. 13. apsvēruma norādīts, ka Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem: Noksel Celik Boru Sanayi, Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi un Yücel Boru ve Profil Endüstrisi. |
| --- | --- |

(67)

Izmeklēšanā sadarbojās desmit ražotāji eksportētāji Turcijā. 13. apsvēruma norādīts, ka Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem: Noksel Celik Boru Sanayi, Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi un Yücel Boru ve Profil Endüstrisi.

Noksel Celik Boru Sanayi

Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi

Yücel Boru ve Profil Endüstrisi

3.3.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (68) | Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 2. punktu, vispirms pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no tā kopējā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, šādi noteiktais līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(68)

Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 2. punktu, vispirms pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no tā kopējā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, šādi noteiktais līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

| (69) | Tad Komisija noteica neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(69)

Tad Komisija noteica neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

| (70) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz viena ražojuma veida faktisko cenu iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai tā pārdošana ir rentabla, ja:






  a) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un |
| --- | --- | --- |

(70)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz viena ražojuma veida faktisko cenu iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai tā pārdošana ir rentabla, ja:

a)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (71) | Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas IP laikā veiktās minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(71)

Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas IP laikā veiktās minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība.

| (72) | Gadījumā, kad no visa pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū rentabli bijuši mazāk nekā 80 % vai vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību aprēķināja kā tikai rentablās pārdošanas vidējo svērto vērtību. |
| --- | --- |

(72)

Gadījumā, kad no visa pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū rentabli bijuši mazāk nekā 80 % vai vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību aprēķināja kā tikai rentablās pārdošanas vidējo svērto vērtību.

| (73) | Ja kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots vai tika pārdots nepietiekamā daudzumā parastā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, kā paskaidrots 27. apsvērumā. |
| --- | --- |

(73)

Ja kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots vai tika pārdots nepietiekamā daudzumā parastā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, kā paskaidrots 27. apsvērumā.

| (74) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka triju ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, normālo vērtību dažiem ražojuma veidiem noteica, pamatojoties uz vidējo svērto cenu visam attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomam iekšzemes tirgū IP laikā, dažiem ražojuma veidiem – pēc iekšzemes tirgus cenām parastā tirdzniecības apritē, bet citiem ražojuma veidiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu aprēķināja salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(74)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka triju ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, normālo vērtību dažiem ražojuma veidiem noteica, pamatojoties uz vidējo svērto cenu visam attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomam iekšzemes tirgū IP laikā, dažiem ražojuma veidiem – pēc iekšzemes tirgus cenām parastā tirdzniecības apritē, bet citiem ražojuma veidiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu aprēķināja salikto normālo vērtību.

3.3.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (75) | Visi trīs ražotāji eksportētāji Turcijā attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc eksporta cenas noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, izmantojot faktiski samaksāto vai maksājamo cenu, kad attiecīgo ražojumu pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(75)

Visi trīs ražotāji eksportētāji Turcijā attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc eksporta cenas noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, izmantojot faktiski samaksāto vai maksājamo cenu, kad attiecīgo ražojumu pārdod eksportam uz Savienību.

3.3.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (76) | Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar triju ražotāju eksportētāju eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. |
| --- | --- |

(76)

Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar triju ražotāju eksportētāju eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

EXW

| (77) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības transporta, kravas apstrādes, kredītizmaksās, komisijas maksā, iepakošanas izmaksās, bankas pakalpojumu maksā un gada beigu rabata izmaksās. |
| --- | --- |

(77)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības transporta, kravas apstrādes, kredītizmaksās, komisijas maksā, iepakošanas izmaksās, bankas pakalpojumu maksā un gada beigu rabata izmaksās.

| (78) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, ievērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, būtu jākoriģē normālā vērtība sakarā ar ievešanas pārstrādei sistēmu, kas paredz, ka nodokli par importētajiem izejresursiem nemaksā tad, ja gatavo ražojumu eksportē tiem līdzvērtīgā daudzumā. Lai gan ražotājs eksportētājs parādīja, ka par dažiem izejresursiem, kurus būtu varēts iestrādāt eksportētajā ražojumā, nodokli tas nemaksāja, tas tomēr neparādīja, ka līdzvērtīgs nodoklis tika samaksāts par izejresursiem, kas iestrādāti iekšzemes tirgum paredzētajā gatavajā ražojumā. Tādējādi ražotājs eksportētājs neparādīja, ka ievešanas pārstrādei sistēma ietekmē cenu salīdzināmību, tā ka šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(78)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, ievērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, būtu jākoriģē normālā vērtība sakarā ar ievešanas pārstrādei sistēmu, kas paredz, ka nodokli par importētajiem izejresursiem nemaksā tad, ja gatavo ražojumu eksportē tiem līdzvērtīgā daudzumā. Lai gan ražotājs eksportētājs parādīja, ka par dažiem izejresursiem, kurus būtu varēts iestrādāt eksportētajā ražojumā, nodokli tas nemaksāja, tas tomēr neparādīja, ka līdzvērtīgs nodoklis tika samaksāts par izejresursiem, kas iestrādāti iekšzemes tirgum paredzētajā gatavajā ražojumā. Tādējādi ražotājs eksportētājs neparādīja, ka ievešanas pārstrādei sistēma ietekmē cenu salīdzināmību, tā ka šis apgalvojums tika noraidīts.

| (79) | Sūdzības iesniedzējs savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pietiekamu paskaidrojumu par to, kā eksportētājs izmanto ievešanas pārstrādei sistēmu, un par tās ietekmi uz dempinga starpību. Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka pastāv vēl citi neskaidri jautājumi, taču tos neminēja. |
| --- | --- |

(79)

Sūdzības iesniedzējs savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pietiekamu paskaidrojumu par to, kā eksportētājs izmanto ievešanas pārstrādei sistēmu, un par tās ietekmi uz dempinga starpību. Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka pastāv vēl citi neskaidri jautājumi, taču tos neminēja.

| (80) | Komisija norāda, ka 78. apsvērumā gribēja paskaidrot korekcijas pieprasījumu un iemeslus tā noraidīšanai, nevis to, ka ražotāji eksportētāji izmanto ievešanas pārstrādei sistēmu. Ievešanas pārstrādei sistēmas izmantošana pati par sevi dempinga aprēķinus neietekmē. Tā ir būtiska tikai gadījumos, kad tā ietekmē normālās vērtības un eksporta cenu salīdzināmību. Tomēr 78. apsvērumā paskaidrots, ka šis nav tas gadījums. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(80)

Komisija norāda, ka 78. apsvērumā gribēja paskaidrot korekcijas pieprasījumu un iemeslus tā noraidīšanai, nevis to, ka ražotāji eksportētāji izmanto ievešanas pārstrādei sistēmu. Ievešanas pārstrādei sistēmas izmantošana pati par sevi dempinga aprēķinus neietekmē. Tā ir būtiska tikai gadījumos, kad tā ietekmē normālās vērtības un eksporta cenu salīdzināmību. Tomēr 78. apsvērumā paskaidrots, ka šis nav tas gadījums. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (81) | Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 26. martā iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka ražojuma veidiem, kas, kā apgalvots, esot vienādi un ko pārdod Savienībā un iekšzemes tirgū, ir atšķirīgas fizikālās īpašības, jo Turcijas ražotāji eksportētāji izmanto vienus standartus (EN 10219) pārdošanai uz Savienību un citus (TS 5314) – pārdošanai iekšzemes tirgū. Sūdzībā norādīts, ka Turcijas standarts izvirza no Savienības standarta būtiski atšķirīgu daudzuma pielaidi. Tas nozīmē, ka Turcijas ražotāju eksportētāju ziņotie nominālie daudzumi būtiski kropļoja faktiskos nosūtītos daudzumus un līdz ar to uzrādītās vienības cenas. Dempinga starpība tādējādi būtu mākslīgi zemā līmenī. Tāpēc, lai likvidētu kropļojumu, normālā vērtība būtu jākoriģē uz augšu. |
| --- | --- |

(81)

Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 26. martā iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka ražojuma veidiem, kas, kā apgalvots, esot vienādi un ko pārdod Savienībā un iekšzemes tirgū, ir atšķirīgas fizikālās īpašības, jo Turcijas ražotāji eksportētāji izmanto vienus standartus (EN 10219) pārdošanai uz Savienību un citus (TS 5314) – pārdošanai iekšzemes tirgū. Sūdzībā norādīts, ka Turcijas standarts izvirza no Savienības standarta būtiski atšķirīgu daudzuma pielaidi. Tas nozīmē, ka Turcijas ražotāju eksportētāju ziņotie nominālie daudzumi būtiski kropļoja faktiskos nosūtītos daudzumus un līdz ar to uzrādītās vienības cenas. Dempinga starpība tādējādi būtu mākslīgi zemā līmenī. Tāpēc, lai likvidētu kropļojumu, normālā vērtība būtu jākoriģē uz augšu.

| (82) | Sūdzības iesniedzēja apgalvojums pamatots uz diviem pieņēmumiem: i) ražotāji eksportētāji izmanto standartu TS 5314 pārdošanai iekšzemes tirgū un ii) dempinga aprēķina pamatā ir nominālais, nevis faktiskais svars. Abus pieņēmumus apstrīdēja ražotāji eksportētāji 2019. gada 26. martā un 1. un 2. aprīlī sniegtajā informācijā, norādot, ka i) IP laikā tie standartu TS 5314 neizmantoja un ii) to atbildēs uz aptaujas anketas jautājumiem sniegto datu pamatā ir faktiskais, nevis nominālais svars. Komisija abus faktorus pārbaudīja un apstiprināja. |
| --- | --- |

(82)

Sūdzības iesniedzēja apgalvojums pamatots uz diviem pieņēmumiem: i) ražotāji eksportētāji izmanto standartu TS 5314 pārdošanai iekšzemes tirgū un ii) dempinga aprēķina pamatā ir nominālais, nevis faktiskais svars. Abus pieņēmumus apstrīdēja ražotāji eksportētāji 2019. gada 26. martā un 1. un 2. aprīlī sniegtajā informācijā, norādot, ka i) IP laikā tie standartu TS 5314 neizmantoja un ii) to atbildēs uz aptaujas anketas jautājumiem sniegto datu pamatā ir faktiskais, nevis nominālais svars. Komisija abus faktorus pārbaudīja un apstiprināja.

| (83) | Šo apgalvojumu sūdzības iesniedzējs atkārtoja 2019. gada 5. aprīlī iesniegtajā informācijā, norādot, ka ražotāji eksportētāji varētu būt ievērojuši standartu TS 5314 nevis IP, bet citā laikā. Sūdzības iesniedzējs apšaubīja konstatējumu, ka Turcijas uzņēmumi neievēro Turcijas standartus, kad veic pārdošanu savā iekšzemes tirgū. Sūdzības iesniedzējs apšaubīja arī faktiskā svara mērīšanas un aprēķina metodi. |
| --- | --- |

(83)

Šo apgalvojumu sūdzības iesniedzējs atkārtoja 2019. gada 5. aprīlī iesniegtajā informācijā, norādot, ka ražotāji eksportētāji varētu būt ievērojuši standartu TS 5314 nevis IP, bet citā laikā. Sūdzības iesniedzējs apšaubīja konstatējumu, ka Turcijas uzņēmumi neievēro Turcijas standartus, kad veic pārdošanu savā iekšzemes tirgū. Sūdzības iesniedzējs apšaubīja arī faktiskā svara mērīšanas un aprēķina metodi.

| (84) | Komisija apstiprināja, ka pārbaudes apmeklējumu laikā ar ražotājiem eksportētājiem pārrunāts standartu lietojums un ražojuma svars. Iepriekšējās šā ražojuma izmeklēšanās minētās problēmas jau tika apzinātas, un šajā izmeklēšanā tām pievērsta sevišķa uzmanība. Tāpēc sūdzības iesniedzēja apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(84)

Komisija apstiprināja, ka pārbaudes apmeklējumu laikā ar ražotājiem eksportētājiem pārrunāts standartu lietojums un ražojuma svars. Iepriekšējās šā ražojuma izmeklēšanās minētās problēmas jau tika apzinātas, un šajā izmeklēšanā tām pievērsta sevišķa uzmanība. Tāpēc sūdzības iesniedzēja apgalvojums tika noraidīts.

| (85) | Sūdzības iesniedzējs savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu atkārtoti apgalvoja, ka Turcijas ražotāji eksportētāji pārrēķina svaru pēc konkrētiem standartiem, tā ka atkarā no izmantotā standarta tiek iegūta atšķirīga galīgā cena par tonnu. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija nav pietiekami paskaidrojusi, kā tika pārbaudīta faktiskā, nevis teorētiskā svara izmantošana ražotāju eksportētāju rēķinos. |
| --- | --- |

(85)

Sūdzības iesniedzējs savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu atkārtoti apgalvoja, ka Turcijas ražotāji eksportētāji pārrēķina svaru pēc konkrētiem standartiem, tā ka atkarā no izmantotā standarta tiek iegūta atšķirīga galīgā cena par tonnu. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija nav pietiekami paskaidrojusi, kā tika pārbaudīta faktiskā, nevis teorētiskā svara izmantošana ražotāju eksportētāju rēķinos.

| (86) | 84. apsvērumā paskaidrots, ka Komisija pārbaudīja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji savā atbildē uz antidempinga anketas jautājumiem norādīja faktisko svaru attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam, ko pārdod uz Savienību un iekšzemes tirgū. Komisija izveidoja izlasi no rēķiniem, kas izsniegti pircējiem iekšzemes tirgū un pircējiem Savienībā, un novērtēja svaru, pamatojoties uz kravas dokumentāciju un kravas rēķiniem, kā arī uz muitas deklarācijām par pārdošanu Savienības pircējiem. Pārbaudē apstiprinājās, ka ražotāji eksportētāji ir ziņojuši pārdotā ražojuma faktisko, nevis uz standartu balstītu teorētisko svaru. |
| --- | --- |

(86)

84. apsvērumā paskaidrots, ka Komisija pārbaudīja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji savā atbildē uz antidempinga anketas jautājumiem norādīja faktisko svaru attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam, ko pārdod uz Savienību un iekšzemes tirgū. Komisija izveidoja izlasi no rēķiniem, kas izsniegti pircējiem iekšzemes tirgū un pircējiem Savienībā, un novērtēja svaru, pamatojoties uz kravas dokumentāciju un kravas rēķiniem, kā arī uz muitas deklarācijām par pārdošanu Savienības pircējiem. Pārbaudē apstiprinājās, ka ražotāji eksportētāji ir ziņojuši pārdotā ražojuma faktisko, nevis uz standartu balstītu teorētisko svaru.

| (87) | Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 15. aprīļa iesniegtajā informācijā vēl apgalvoja, ka no tirgus informācijas izriet, ka Turcijas eksportētāji rēķinus uzpircējiem Apvienotajā Karalistē gan izsniedz, pamatojoties uz EN 10219, bet faktiski dobos profilus ražo atbilstīgi BS 4848 un sūta uz Apvienoto Karalisti. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka šādā gadījumā rēķinā uzrādītais teorētiskais svars būtu bijis izkropļots. Tas apgalvoja, ka kropļojumi rodas tādēļ, ka i) nominālais svars ir balstīts uz garumu, kas reizināts ar vienas garuma vienības nominālo svaru; un ii) rēķinos uzrādītais EN standarts pieļauj mazāku kilogramu daudzumu metrā (3,30) nekā ražošanā faktiski piemērotais BS standarts (3,45 kg/m). Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka, lai šo kropļojumu koriģētu, Apvienotās Karalistes pārdošanas cena ir jāsamazina par vidēji 3,5 %. |
| --- | --- |

(87)

Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 15. aprīļa iesniegtajā informācijā vēl apgalvoja, ka no tirgus informācijas izriet, ka Turcijas eksportētāji rēķinus uzpircējiem Apvienotajā Karalistē gan izsniedz, pamatojoties uz EN 10219, bet faktiski dobos profilus ražo atbilstīgi BS 4848 un sūta uz Apvienoto Karalisti. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka šādā gadījumā rēķinā uzrādītais teorētiskais svars būtu bijis izkropļots. Tas apgalvoja, ka kropļojumi rodas tādēļ, ka i) nominālais svars ir balstīts uz garumu, kas reizināts ar vienas garuma vienības nominālo svaru; un ii) rēķinos uzrādītais EN standarts pieļauj mazāku kilogramu daudzumu metrā (3,30) nekā ražošanā faktiski piemērotais BS standarts (3,45 kg/m). Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka, lai šo kropļojumu koriģētu, Apvienotās Karalistes pārdošanas cena ir jāsamazina par vidēji 3,5 %.

| (88) | Komisija norāda, ka sūdzības iesniedzējs par šādu praksi nav sniedzis nekādus pierādījumus. Izmeklēšanas laikā Komisija neguva pierādījumus, kas šo praksi pamatotu. Turklāt 82. apsvērumā minēts, ka Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji savā atbildē uz antidempinga anketas jautājumiem norādīja faktisko svaru attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam, ko pārdod uz Savienību un iekšzemes tirgū. Dempinga aprēķinos tika izmantots šis faktiskais, nevis teorētiskais svars. Tādējādi arī šis sūdzības iesniedzēja apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(88)

Komisija norāda, ka sūdzības iesniedzējs par šādu praksi nav sniedzis nekādus pierādījumus. Izmeklēšanas laikā Komisija neguva pierādījumus, kas šo praksi pamatotu. Turklāt 82. apsvērumā minēts, ka Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji savā atbildē uz antidempinga anketas jautājumiem norādīja faktisko svaru attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam, ko pārdod uz Savienību un iekšzemes tirgū. Dempinga aprēķinos tika izmantots šis faktiskais, nevis teorētiskais svars. Tādējādi arī šis sūdzības iesniedzēja apgalvojums tika noraidīts.

| (89) | Sūdzības iesniedzējs savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu vēlreiz pieminēja savu 87. apsvērumā rezumēto apgalvojumu, ka rēķinā tika norādīts standarts EN 10219, bet pārdotie ražojumi atbilst standartam BS 4848, kā rezultātā, iespējams, rodas nominālā svara starpība. Sūdzības iesniedzējs piedevām apgalvoja, ka ir sniedzis pierādījumus, kas parāda šādu praksi. |
| --- | --- |

(89)

Sūdzības iesniedzējs savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu vēlreiz pieminēja savu 87. apsvērumā rezumēto apgalvojumu, ka rēķinā tika norādīts standarts EN 10219, bet pārdotie ražojumi atbilst standartam BS 4848, kā rezultātā, iespējams, rodas nominālā svara starpība. Sūdzības iesniedzējs piedevām apgalvoja, ka ir sniedzis pierādījumus, kas parāda šādu praksi.

| (90) | Sūdzības iesniedzēja minētie pierādījumi rāda, ka importētāji piedāvā ražojumus, kas atbilst BS 4848, nevis to, ka ražojumu rēķinā norādītais standarts ir EN 10219. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš, pat tādā gadījumā dempinga aprēķins būtu bijis balstīts uz faktisko, nevis nominālo svaru. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(90)

Sūdzības iesniedzēja minētie pierādījumi rāda, ka importētāji piedāvā ražojumus, kas atbilst BS 4848, nevis to, ka ražojumu rēķinā norādītais standarts ir EN 10219. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš, pat tādā gadījumā dempinga aprēķins būtu bijis balstīts uz faktisko, nevis nominālo svaru. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (91) | Piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Turcijas ražotāju izmaksu struktūra atšķiras no Savienības ražotāju izmaksu struktūras un ka šī atšķirība būtu jāņem vērā, aprēķinot dempinga starpību. |
| --- | --- |

(91)

Piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Turcijas ražotāju izmaksu struktūra atšķiras no Savienības ražotāju izmaksu struktūras un ka šī atšķirība būtu jāņem vērā, aprēķinot dempinga starpību.

| (92) | Tiek atgādināts, ka dempinga starpības noteikšanā nav juridiska pamata ņemt vērā atšķirību attiecīgo ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares izmaksu struktūrā. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(92)

Tiek atgādināts, ka dempinga starpības noteikšanā nav juridiska pamata ņemt vērā atšķirību attiecīgo ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares izmaksu struktūrā. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (93) | Kāda ieinteresētā persona savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu apgalvoja, ka Turcijas normālo vērtību ietekmē starpība starp Turcijas iekšzemes tirgum ražotā līdzīgā ražojuma izejmateriālu cenu un eksporta tirgum ražotā attiecīgā ražojuma izejmateriālu cenu. Šī persona īpaši apgalvoja, ka Turcijas eksportētāji iekšzemes tirgum izmanto dārgākus izejmateriālus nekā eksporta tirgiem. |
| --- | --- |

(93)

Kāda ieinteresētā persona savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu apgalvoja, ka Turcijas normālo vērtību ietekmē starpība starp Turcijas iekšzemes tirgum ražotā līdzīgā ražojuma izejmateriālu cenu un eksporta tirgum ražotā attiecīgā ražojuma izejmateriālu cenu. Šī persona īpaši apgalvoja, ka Turcijas eksportētāji iekšzemes tirgum izmanto dārgākus izejmateriālus nekā eksporta tirgiem.

| (94) | Atbildot uz šīm piezīmēm, Komisija ņēma vērā šādus apsvērumus. Tā atgādināja, ka pamatregulas 2. panta 10. punktā pieļautās korekcijas varēja veikt tikai, lai ņemtu vērā atšķirības, kuras ietekmē cenu salīdzināmību, nevis izmaksu salīdzināmību. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka ieinteresētā persona, kura to bija apgalvojusi, nav sniegusi pierādījumus par iekšzemes tirgum paredzētā ražojuma un eksportētā ražojuma izmaksu atšķirībām. Katrā gadījumā Komisija norādīja, ka pierādījumi, kas šo apgalvojumu pamatotu, izmeklēšanā netika atklāti, tā ka ieinteresētās personas piezīmes palika nepamatotas. Turklāt ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus, ka šāda izmaksu starpība, kuras nav, būtu atspoguļota ražojuma pārdošanas cenā tā, ka tiktu ietekmēta normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināmība. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(94)

Atbildot uz šīm piezīmēm, Komisija ņēma vērā šādus apsvērumus. Tā atgādināja, ka pamatregulas 2. panta 10. punktā pieļautās korekcijas varēja veikt tikai, lai ņemtu vērā atšķirības, kuras ietekmē cenu salīdzināmību, nevis izmaksu salīdzināmību. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka ieinteresētā persona, kura to bija apgalvojusi, nav sniegusi pierādījumus par iekšzemes tirgum paredzētā ražojuma un eksportētā ražojuma izmaksu atšķirībām. Katrā gadījumā Komisija norādīja, ka pierādījumi, kas šo apgalvojumu pamatotu, izmeklēšanā netika atklāti, tā ka ieinteresētās personas piezīmes palika nepamatotas. Turklāt ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus, ka šāda izmaksu starpība, kuras nav, būtu atspoguļota ražojuma pārdošanas cenā tā, ka tiktu ietekmēta normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināmība. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

3.3.4.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (95) | Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(95)

Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (96) | Turcijas sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā eksports veidoja gandrīz 100 % no kopējā eksporta uz Savienību. Tādējādi dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa vērtības, ir šādas:






  Uzņēmums | Dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| Noksel Celik Boru Sanayi | 0,5 |
| Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi | – 3,6 |
| Yücel Boru ve Profil Endüstrisi | 2,5 |
| Valsts mēroga dempinga starpība | – 0,03 |

(96)

Turcijas sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā eksports veidoja gandrīz 100 % no kopējā eksporta uz Savienību. Tādējādi dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa vērtības, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

Noksel Celik Boru Sanayi

Noksel Celik Boru Sanayi

0,5

Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi

Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi

– 3,6

Yücel Boru ve Profil Endüstrisi

Yücel Boru ve Profil Endüstrisi

2,5

Valsts mēroga dempinga starpība

– 0,03

| (97) | Tā kā dempinga starpība vienam ražotājam eksportētājam bija negatīva un otram – zem pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktās de minimis robežvērtības, Komisija pārbaudīja, vai vidējā svērtā valsts mēroga dempinga starpība minēto robežvērtību pārsniedza. |
| --- | --- |

(97)

Tā kā dempinga starpība vienam ražotājam eksportētājam bija negatīva un otram – zem pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktās de minimis robežvērtības, Komisija pārbaudīja, vai vidējā svērtā valsts mēroga dempinga starpība minēto robežvērtību pārsniedza.

de minimis

| (98) | Valsts mēroga starpību aprēķināja kā izlasē iekļautajiem uzņēmumiem noteikto vidējo svērto dempinga starpību. Šādi aprēķinātā dempinga starpība, kas izteikta procentos no izlases eksporta CIF vērtības, bija – 0,03 %. |
| --- | --- |

(98)

Valsts mēroga starpību aprēķināja kā izlasē iekļautajiem uzņēmumiem noteikto vidējo svērto dempinga starpību. Šādi aprēķinātā dempinga starpība, kas izteikta procentos no izlases eksporta CIF vērtības, bija – 0,03 %.

CIF

| (99) | Tā kā valsts mēroga dempinga starpība bija negatīva, dobo profilu importa no Turcijas izmeklēšana būtu jāizbeidz, pasākumus nenosakot. |
| --- | --- |

(99)

Tā kā valsts mēroga dempinga starpība bija negatīva, dobo profilu importa no Turcijas izmeklēšana būtu jāizbeidz, pasākumus nenosakot.

| (100) | Ņemot vērā šo secinājumu, pieprasījumam veikt atsevišķu pārbaudi, kas minēta 14. apsvērumā, vairs nav pamata. |
| --- | --- |

(100)

Ņemot vērā šo secinājumu, pieprasījumam veikt atsevišķu pārbaudi, kas minēta 14. apsvērumā, vairs nav pamata.

| (101) | Ieinteresētās personas savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu apgalvoja, ka Rumānija, atrodoties salīdzinoši nelielā attālumā no Turcijas, ir īpaši neaizsargāta pret importu no šīs valsts. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka, aprēķinot dempinga starpību, būtu jāņem vērā šī īpašā Rumānijas tirgus situācija. |
| --- | --- |

(101)

Ieinteresētās personas savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu apgalvoja, ka Rumānija, atrodoties salīdzinoši nelielā attālumā no Turcijas, ir īpaši neaizsargāta pret importu no šīs valsts. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka, aprēķinot dempinga starpību, būtu jāņem vērā šī īpašā Rumānijas tirgus situācija.

| (102) | Tomēr tā nepaskaidroja, kā dempinga starpības aprēķina vajadzībām varētu tikt veikts šāds konkrētās valsts novērtējums saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. Lai savu apgalvojumu pamatotu, šī ieinteresētā persona sniedza argumentus, kuri tik tiešām attiecās uz kaitējumu un Savienības interešu aspektiem, nevis uz dempingu. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(102)

Tomēr tā nepaskaidroja, kā dempinga starpības aprēķina vajadzībām varētu tikt veikts šāds konkrētās valsts novērtējums saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. Lai savu apgalvojumu pamatotu, šī ieinteresētā persona sniedza argumentus, kuri tik tiešām attiecās uz kaitējumu un Savienības interešu aspektiem, nevis uz dempingu. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (103) | Kāds Turcijas ražotājs eksportētājs savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu apgalvoja, ka tā faktiskā dempinga starpība būtu de minimis, ja Komisija ražojuma veidu salīdzinājumam būtu izmantojusi detalizētāku struktūru, īpaši norādot profilu faktisko izmēru un biezumu, nevis tos sagrupētu. Šis arguments jau tika izvirzīts izmeklēšanas laikā. Sākotnēji pamatojot šo argumentu, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dobu profilu cena mainās atkarā no izmēriem un biezuma. |
| --- | --- |

(103)

Kāds Turcijas ražotājs eksportētājs savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu apgalvoja, ka tā faktiskā dempinga starpība būtu de minimis, ja Komisija ražojuma veidu salīdzinājumam būtu izmantojusi detalizētāku struktūru, īpaši norādot profilu faktisko izmēru un biezumu, nevis tos sagrupētu. Šis arguments jau tika izvirzīts izmeklēšanas laikā. Sākotnēji pamatojot šo argumentu, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dobu profilu cena mainās atkarā no izmēriem un biezuma.

de minimis

| (104) | Komisija norādīja, ka dobu profilu cena, ja tās pamatā ir garums (t. i., cena metrā), patiesi ievērojami atšķiras atkarā no izmēriem un biezuma. Šī atšķirība nav tik būtiska gadījumā, kad dobie profili tiek pārdoti pēc svara (t. i., cena kilogramā). Dempinga aprēķins pamatojās uz cenām kilogramā, un tādējādi sagrupēšana pēc izmēriem un biezuma bija pamatota. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(104)

Komisija norādīja, ka dobu profilu cena, ja tās pamatā ir garums (t. i., cena metrā), patiesi ievērojami atšķiras atkarā no izmēriem un biezuma. Šī atšķirība nav tik būtiska gadījumā, kad dobie profili tiek pārdoti pēc svara (t. i., cena kilogramā). Dempinga aprēķins pamatojās uz cenām kilogramā, un tādējādi sagrupēšana pēc izmēriem un biezuma bija pamatota. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (105) | Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu ražoja vairāk nekā 40 ražotāji Savienībā. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(105)

Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu ražoja vairāk nekā 40 ražotāji Savienībā. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (106) | Izmeklēšanas periodā Savienības kopējais ražošanas apjoms tika noteikts, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā ietverto informāciju, un pārbaudītiem datiem, kas iegūti no Eiropas Tērauda cauruļu ražotāju asociācijas. Tādējādi izmeklēšanas periodā Savienības kopējais ražošanas apjoms bija 3,4 miljoni tonnu. |
| --- | --- |

(106)

Izmeklēšanas periodā Savienības kopējais ražošanas apjoms tika noteikts, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā ietverto informāciju, un pārbaudītiem datiem, kas iegūti no Eiropas Tērauda cauruļu ražotāju asociācijas. Tādējādi izmeklēšanas periodā Savienības kopējais ražošanas apjoms bija 3,4 miljoni tonnu.

| (107) | 7. apsvērumā norādīts, ka izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kuri ražo vairāk nekā 30 % no līdzīgā ražojuma Savienības kopējā ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(107)

7. apsvērumā norādīts, ka izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kuri ražo vairāk nekā 30 % no līdzīgā ražojuma Savienības kopējā ražošanas apjoma.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (108) | Pamatojoties uz Eurostat datiem, Komisija noteica patēriņu Savienībā pēc Savienības ražotāju kopējā pārdošanas apjoma Savienībā un kopējā importa no trešām valstīm. Izmeklēšanas periodā patēriņš Savienībā bija 4 251 597 tonnas. |
| --- | --- |

(108)

Pamatojoties uz Eurostat datiem, Komisija noteica patēriņu Savienībā pēc Savienības ražotāju kopējā pārdošanas apjoma Savienībā un kopējā importa no trešām valstīm. Izmeklēšanas periodā patēriņš Savienībā bija 4 251 597 tonnas.

Eurostat

4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

Imports no attiecīgajām valstīm

4.3.1.   Importa no attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa

| (109) | 63. un 96. apsvērumā paskaidrots, ka Krievijā un Turcijā izmeklēšana konstatēja valsts mēroga de minimis dempinga starpību, izmeklēšana attiecībā uz šīm valstīm tāpēc būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(109)

63. un 96. apsvērumā paskaidrots, ka Krievijā un Turcijā izmeklēšana konstatēja valsts mēroga de minimis dempinga starpību, izmeklēšana attiecībā uz šīm valstīm tāpēc būtu jāizbeidz.

de minimis

| (110) | Konstatēts, ka Ziemeļmaķedonijā valsts mēroga dempinga starpība ir 2,9 %. Tomēr tikai importu, ko īstenoja uzņēmums FZC, var uzskatīt par importu par dempinga cenām, jo saskaņā ar 41. un 42. apsvērumu dempinga starpības pārējiem diviem uzņēmumiem bija zem pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktā 2 % de minimis robežvērtības. |
| --- | --- |

(110)

Konstatēts, ka Ziemeļmaķedonijā valsts mēroga dempinga starpība ir 2,9 %. Tomēr tikai importu, ko īstenoja uzņēmums FZC, var uzskatīt par importu par dempinga cenām, jo saskaņā ar 41. un 42. apsvērumu dempinga starpības pārējiem diviem uzņēmumiem bija zem pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktā 2 % de minimis robežvērtības.

FZC

de minimis

| (111) | Izmeklēšanas periodā imports par dempinga cenām no Ziemeļmaķedonijas bija [15 000–25 000] tonnu. Tas veidoja [0,35 %–0,59 %] no Savienības patēriņa un [1,60 %–2,66 %] no visa attiecīgā ražojuma importa Savienībā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(111)

Izmeklēšanas periodā imports par dempinga cenām no Ziemeļmaķedonijas bija [15 000–25 000] tonnu. Tas veidoja [0,35 %–0,59 %] no Savienības patēriņa un [1,60 %–2,66 %] no visa attiecīgā ražojuma importa Savienībā izmeklēšanas periodā.

| (112) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu kaitējumu parasti uzskata par nenozīmīgu, ja attiecīgā importa apjoms ir mazāks par pamatregulas 5. panta 7. punktā norādītajiem apjomiem. Savukārt 5. panta 7. punktā norādīts, ka gadījumā, kad nav apjomu kumulācijas, šādu apjomu tirgus daļai ir jābūt vismaz 1 % no attiecīgā ražojuma patēriņa Savienībā. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu kaitējumu parasti uzskata par nenozīmīgu, ja attiecīgā importa apjoms ir mazāks par pamatregulas 5. panta 7. punktā norādītajiem apjomiem. Savukārt 5. panta 7. punktā norādīts, ka gadījumā, kad nav apjomu kumulācijas, šādu apjomu tirgus daļai ir jābūt vismaz 1 % no attiecīgā ražojuma patēriņa Savienībā.

| (113) | 109. apsvērumā norādīts, ka šajā izmeklēšanā attiecīgā ražojuma importa tirgus daļa bija [0,35 %–0,59 %] no Savienības patēriņa un ir mazāka par 9. panta 3. punktā prasīto tirgus daļu. |
| --- | --- |

(113)

109. apsvērumā norādīts, ka šajā izmeklēšanā attiecīgā ražojuma importa tirgus daļa bija [0,35 %–0,59 %] no Savienības patēriņa un ir mazāka par 9. panta 3. punktā prasīto tirgus daļu.

| (114) | Tādējādi un neguvusi pierādījumus par pretējo, Komisija secina, ka kaitējums būtu jāuzskata par nenozīmīgu, jo importa par dempinga cenām apjoms no Ziemeļmaķedonijas ir mazāks nekā pamatregulas 5. panta 7. punktā noteiktais apjoms. |
| --- | --- |

(114)

Tādējādi un neguvusi pierādījumus par pretējo, Komisija secina, ka kaitējums būtu jāuzskata par nenozīmīgu, jo importa par dempinga cenām apjoms no Ziemeļmaķedonijas ir mazāks nekā pamatregulas 5. panta 7. punktā noteiktais apjoms.

| (115) | Ņemot vērā nenozīmīgo kaitējumu (ja tāds ir), izmeklēšana attiecībā uz dobu profilu importu no Ziemeļmaķedonijas saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu būtu jāizbeidz, pasākumus nenosakot. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā nenozīmīgo kaitējumu (ja tāds ir), izmeklēšana attiecībā uz dobu profilu importu no Ziemeļmaķedonijas saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu būtu jāizbeidz, pasākumus nenosakot.

5.   SECINĀJUMI UN INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

SECINĀJUMI UN INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (116) | Ņemot vērā iepriekš minēto, būtu jāizbeidz antidempinga procedūra attiecībā uz Ziemeļmaķedonijas Republikas, Krievijas un Turcijas izcelsmes dobo profilu importu. |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā iepriekš minēto, būtu jāizbeidz antidempinga procedūra attiecībā uz Ziemeļmaķedonijas Republikas, Krievijas un Turcijas izcelsmes dobo profilu importu.

| (117) | Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, reģistrēšanas pieprasījumam, ko iesniedza sūdzības iesniedzējs, vairs nav pamata. |
| --- | --- |

(117)

Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, reģistrēšanas pieprasījumam, ko iesniedza sūdzības iesniedzējs, vairs nav pamata.

| (118) | Komisijas konstatējumi tika paziņoti visām personām, un tām tika atvēlēts laiks piezīmju iesniegšanai. |
| --- | --- |

(118)

Komisijas konstatējumi tika paziņoti visām personām, un tām tika atvēlēts laiks piezīmju iesniegšanai.

| (119) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu, |
| --- | --- |

(119)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo izbeidz antidempinga procedūru par tādu Ziemeļmaķedonijas Republikas, Krievijas un Turcijas izcelsmes metinātu dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļvadu, cauruļu un dobo profilu ar kvadrātveida vai taisnstūrveida šķērsgriezumu importu (izņemot caurules, kuras izmanto naftas vai gāzes cauruļvados, un urbumu nostiprināšanas caurules, sūkņu un kompresoru caurules, ko izmanto naftas un gāzes urbumu urbšanā), kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 7306 61 92 un 7306 61 99.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ziemeļmaķedonijas, Krievijas un Turcijas izcelsmes metinātu dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļvadu, cauruļu un dobo profilu ar kvadrātveida vai taisnstūrveida šķērsgriezumu importu (OV C 347, 28.9.2018., 6. lpp.).

2

---

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/52

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1110

(2019. gada 27. jūnijs),

ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4976)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām pārbaudēm, kas piemērojamas Savienībā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (3), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) ir noteikti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs, kurās ir apstiprināti minētās slimības gadījumi savvaļas vai mājas cūku populācijā (attiecīgās dalībvalstis). Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I līdz IV daļā ir precizēti un norādīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas ir diferencēti pēc riska līmeņa. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums ir vairākkārt grozīts, lai ņemtu vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Savienībā, kuras ir jāatspoguļo minētajā pielikumā. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums pēdējoreiz tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1031 (5) pēc nesen Lietuvā, Polijā un Rumānijā konstatētajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) ir noteikti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs, kurās ir apstiprināti minētās slimības gadījumi savvaļas vai mājas cūku populācijā (attiecīgās dalībvalstis). Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I līdz IV daļā ir precizēti un norādīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas ir diferencēti pēc riska līmeņa. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums ir vairākkārt grozīts, lai ņemtu vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Savienībā, kuras ir jāatspoguļo minētajā pielikumā. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums pēdējoreiz tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1031 (5) pēc nesen Lietuvā, Polijā un Rumānijā konstatētajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem.

| (2) | Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1031 pieņemšanas dienas ir konstatēts vēl viens Āfrikas cūku mēra gadījums savvaļas cūku populācijā Polijā, un tas arī ir jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1031 pieņemšanas dienas ir konstatēts vēl viens Āfrikas cūku mēra gadījums savvaļas cūku populācijā Polijā, un tas arī ir jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā.

| (3) | 2019. gada jūnijā viens Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā tika novērots Tomašovas apriņķī, Polijā, proti, apgabalā, kurš patlaban nav norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. Šis Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Āfrikas cūku mēra skartais Polijas apgabals būtu jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I un II daļā. |
| --- | --- |

(3)

2019. gada jūnijā viens Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā tika novērots Tomašovas apriņķī, Polijā, proti, apgabalā, kurš patlaban nav norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. Šis Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Āfrikas cūku mēra skartais Polijas apgabals būtu jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I un II daļā.

| (4) | Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā attīstībā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar slimības izplatīšanos saistītos riskus, Polijā būtu jānosaka jauni, pietiekami plaši augsta riska apgabali un tie būtu pienācīgi jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I un II daļā. Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā attīstībā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar slimības izplatīšanos saistītos riskus, Polijā būtu jānosaka jauni, pietiekami plaši augsta riska apgabali un tie būtu pienācīgi jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I un II daļā. Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  
  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

3

(4)  Komisijas 2014. gada 9. oktobra Īstenošanas lēmums 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2014/178/ES (OV L 295, 11.10.2014., 63. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2019. gada 21. jūnija Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1031, ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs (OV L 167, 24.6.2019., 34. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

I DAĻA

1.   Beļģija

Šādi Beļģijas apgabali:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgārija

Šādi Bulgārijas apgabali:

| in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II; |
| --- |

in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II;

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whithinmunicipality of Dulovo:





  Boil, |
| --- |

whithinmunicipality of Dulovo:

Boil,

| Vokil, |
| --- |

Vokil,

| Grancharovo, |
| --- |

Grancharovo,

| Doletz, |
| --- |

Doletz,

| Oven, |
| --- |

Oven,

| Okorsh, |
| --- |

Okorsh,

| Oreshene, |
| --- |

Oreshene,

| Paisievo, |
| --- |

Paisievo,

| Pravda, |
| --- |

Pravda,

| Prohlada, |
| --- |

Prohlada,

| Ruyno, |
| --- |

Ruyno,

| Sekulovo, |
| --- |

Sekulovo,

| Skala, |
| --- |

Skala,

| Yarebitsa, |
| --- |

Yarebitsa,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| within municipality of Silistra:





  Vetren, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Vetren,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| wholemunicipality of General Toshevo, |
| --- |

wholemunicipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Igaunija

Šāds Igaunijas apgabals:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungārija

Šādi Ungārijas apgabali:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachód od zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachód od zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski; |
| --- |

powiat zambrowski;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łyse i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łyse i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, Staroźreby i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, Staroźreby i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płońsk i Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płońsk i Sochocin w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość i Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość i Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza i Tereszpol w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza i Tereszpol w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II DAĻA

1.   Beļģija

Šādi Beļģijas apgabali:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgārija

Šādi Bulgārijas apgabali:

| in Varna region:





  within municipality of Beloslav:





  Razdelna, |
| --- |

in Varna region:

within municipality of Beloslav:

Razdelna,

| within municipalty of Devnya:





  Devnya, |
| --- |

within municipalty of Devnya:

Devnya,

| Povelyanovo, |
| --- |

Povelyanovo,

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa, |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa,

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Igaunija

Šāds Igaunijas apgabals:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungārija

Šādi Ungārijas apgabali:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gmina Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| powiat garwoliński, |
| --- |

powiat garwoliński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice, Gorzków, i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Telatyn, Tomaszów Lubelski z miastem Tomaszów Lubelski, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Telatyn, Tomaszów Lubelski z miastem Tomaszów Lubelski, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gminy Horyniec-Zdrój i Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój i Narol w powiecie lubaczowskim.

8.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

III DAĻA

1.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Kruklanki, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i, miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Kruklanki, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i, miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim; |
| --- |

gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

4.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

IV DAĻA

Itālija

Šāds Itālijas apgabals:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Labojumi

| 28.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/83

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 315, 2007. gada 3. decembris
  )

16. lappusē 2. panta 4. punktā:

tekstu:

“.. noteikumu piemērošanas, kuru var atjaunot vienu reizi, ilgākais, uz pieciem gadiem.”

lasīt šādi:

“.. noteikumu piemērošanas, kuru var atjaunot divas reizes, ilgākais uz pieciem gadiem katru reizi.”

---