# Euroopa Liidu L 173/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 173 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik27. juuni 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 173

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik27. juuni 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1088, 6. juuni 2019, Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli (2019–2024) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokoll (2019–2024) | 3 |
| | * | Teave Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli allkirjastamise kuupäeva kohta | 35 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2019/1089, 6. juuni 2019, mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist vastavalt Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokollile (2019–2024) | 36 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1090, 26. juuni 2019, milles käsitletakse toimeaine dimetoaadi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2019/1091, 26. juuni 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa seoses mäletsejatelt ja mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku sisaldavate toodete eksporti käsitlevate nõuetega (
  1
  ) | 42 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2019/1092, 26. juuni 2019, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2302, millega toetatakse OPCW tegevust, millega abistatakse puhastustööde läbiviimist Liibüas endises keemiarelvade ladustamiskohas massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames | 47 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1093, 26. juuni 2019, mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2019. aasta osamaksu teist osa ja 2020. aasta osamaksu muudetud ülemmäära | 49 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1094, 17. juuni 2019, millega liikmesriikidel lubatakse teha teatavaid erandeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4303 all)

   (
  1
  ) | 52 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1095, 25. juuni 2019, millega muudetakse otsuse 2007/777/EÜ II lisa seoses Bosniat ja Hertsegoviinat ning Venemaad käsitlevate kannetega loetelus, milles on esitatud kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4285 all)

   (
  1
  ) | 93 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1088, 6. juuni 2019, Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli (2019–2024) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokoll (2019–2024)

3

*

Teave Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli allkirjastamise kuupäeva kohta

35

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2019/1089, 6. juuni 2019, mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist vastavalt Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokollile (2019–2024)

36

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1090, 26. juuni 2019, milles käsitletakse toimeaine dimetoaadi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

39

*

Komisjoni määrus (EL) 2019/1091, 26. juuni 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa seoses mäletsejatelt ja mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku sisaldavate toodete eksporti käsitlevate nõuetega (
  1
  )

1

42

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2019/1092, 26. juuni 2019, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2302, millega toetatakse OPCW tegevust, millega abistatakse puhastustööde läbiviimist Liibüas endises keemiarelvade ladustamiskohas massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

47

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1093, 26. juuni 2019, mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2019. aasta osamaksu teist osa ja 2020. aasta osamaksu muudetud ülemmäära

49

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1094, 17. juuni 2019, millega liikmesriikidel lubatakse teha teatavaid erandeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4303 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4303 all)

1

52

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1095, 25. juuni 2019, millega muudetakse otsuse 2007/777/EÜ II lisa seoses Bosniat ja Hertsegoviinat ning Venemaad käsitlevate kannetega loetelus, milles on esitatud kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4285 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4285 all)

1

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 27.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1088,

6. juuni 2019,

Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli (2019–2024) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu sõlmis 17. märtsil 2008. aastal vastu võetud määrusega (EÜ) nr 241/2008 (1) Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (2) („leping“). Leping jõustus 15. aprillil 2008, seda on vaikimisi pikendatud ja see on kehtiv. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu sõlmis 17. märtsil 2008. aastal vastu võetud määrusega (EÜ) nr 241/2008 (1) Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (2) („leping“). Leping jõustus 15. aprillil 2008, seda on vaikimisi pikendatud ja see on kehtiv.

| (2) | Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 28. veebruaril 2017 anda loa alustada läbirääkimisi Guinea-Bissau Vabariigiga, et sõlmida uus lepingu rakendamise protokoll. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 28. veebruaril 2017 anda loa alustada läbirääkimisi Guinea-Bissau Vabariigiga, et sõlmida uus lepingu rakendamise protokoll.

| (3) | Lepingu eelmise protokolli kehtivusaeg lõppes 23. novembril 2017. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu eelmise protokolli kehtivusaeg lõppes 23. novembril 2017.

| (4) | Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi uue protokolli üle. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus protokoll 15. novembril 2018. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi uue protokolli üle. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus protokoll 15. novembril 2018.

| (5) | Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepingu rakendamise protokolli (2019–2024) („protokoll“) eesmärk on võimaldada liidul ja Guinea-Bissau Vabariigil teha tihedamat koostööd, et edendada säästvat kalanduspoliitikat, kalavarude vastutustundlikku kasutust Guinea-Bissau vetes ja Guinea-Bissau jõupingutusi sinise majanduse arendamisel. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepingu rakendamise protokolli (2019–2024) („protokoll“) eesmärk on võimaldada liidul ja Guinea-Bissau Vabariigil teha tihedamat koostööd, et edendada säästvat kalanduspoliitikat, kalavarude vastutustundlikku kasutust Guinea-Bissau vetes ja Guinea-Bissau jõupingutusi sinise majanduse arendamisel.

| (6) | Selleks et liidu laevad saaksid püügitegevust kiiresti alustada, tuleks protokolli kohaldada ajutiselt alates selle allkirjastamisest. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et liidu laevad saaksid püügitegevust kiiresti alustada, tuleks protokolli kohaldada ajutiselt alates selle allkirjastamisest.

| (7) | Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni protokolli jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, |
| --- | --- |

(7)

Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni protokolli jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli (2019–2024) liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse alates selle allkirjastamise kuupäevast (3) ajutiselt kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 6. juuni 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BIRCHALL

---

(1)  Nõukogu 17. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 241/2008 Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (ELT L 75, 18.3.2008, lk 49).

1

(2)  Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping ajavahemikuks 16. juunist 2007 kuni 15. juunini 2011 (ELT L 342, 27.12.2007, lk 5).

2

(3)  Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

3

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 27.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/3

---

Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise

PROTOKOLL

(2019–2024)

Artikkel 1

Kohaldamise ajavahemik ja püügivõimalused

Euroopa Liidu laevadele („liidu laevad“) Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (1) („leping“) artikli 5 alusel antud püügivõimalused on sätestatud käesolevas artiklis.

1

1.   Käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal väljendatakse püügivõimalusi püügikoormusena (brutoregistertonnides, brt) ja need jagunevad järgmiselt:

| a) | põhjalähedased liigid (koorikloomad, peajalgsed ja kalad) ja väikesed pelaagilised liigid:






  i) | krevetikülmutustraalerid: 3 700 brt/aastas; |
| --- | --- | --- |

a)

põhjalähedased liigid (koorikloomad, peajalgsed ja kalad) ja väikesed pelaagilised liigid:

i)

krevetikülmutustraalerid: 3 700 brt/aastas;

| ii) | kala ja peajalgsete püügi ja külmutuse traalerid: 3 500 brt/aastas; |
| --- | --- |

ii)

kala ja peajalgsete püügi ja külmutuse traalerid: 3 500 brt/aastas;

| iii) | väikeste pelaagiliste liikide püügi traalerid: 15 000 brt/aastas; |
| --- | --- |

iii)

väikeste pelaagiliste liikide püügi traalerid: 15 000 brt/aastas;

| b) | pika rändega liikide puhul (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni I lisas), välja arvatud Alopiidae ja Sphyrnidae perekonda kuuluvad kalad ning liigid Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus:






  i) | tuunikülmutusseinerid ja õngejadalaevad: 28 laeva; |
| --- | --- | --- |

b)

pika rändega liikide puhul (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni I lisas), välja arvatud Alopiidae ja Sphyrnidae perekonda kuuluvad kalad ning liigid Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus:

i)

tuunikülmutusseinerid ja õngejadalaevad: 28 laeva;

| ii) | ritvõngedega tuunipüügilaevad: 13 laeva. |
| --- | --- |

ii)

ritvõngedega tuunipüügilaevad: 13 laeva.

2.   Alates käesoleva protokolli kolmandast kohaldamisaastast väljendatakse püügivõimalusi (lubatud kogupüügina, TAC) liikide kaupa ja need jagunevad järgmiselt:

| a) | põhjalähedased liigid (koorikloomad, peajalgsed ja kalad) ja väikesed pelaagilised liigid:






  i) | krevetikülmutustraalerid: 2 500 tonni aastas; |
| --- | --- | --- |

a)

põhjalähedased liigid (koorikloomad, peajalgsed ja kalad) ja väikesed pelaagilised liigid:

i)

krevetikülmutustraalerid: 2 500 tonni aastas;

| ii) | külmutustraalerid, püügitraalerid: 11 000 tonni aastas; |
| --- | --- |

ii)

külmutustraalerid, püügitraalerid: 11 000 tonni aastas;

| iii) | kala ja peajalgsete püügi ja külmutuse traalerid: 1 500 tonni aastas; |
| --- | --- |

iii)

kala ja peajalgsete püügi ja külmutuse traalerid: 1 500 tonni aastas;

| iv) | väikeste pelaagiliste liikide püügi traalerid: 18 000 tonni aastas; |
| --- | --- |

iv)

väikeste pelaagiliste liikide püügi traalerid: 18 000 tonni aastas;

| b) | pika rändega liikide puhul (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni I lisas), välja arvatud Alopiidae ja Sphyrnidae perekonda kuuluvad kalad ning liigid Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharías, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus:






  i) | tuunikülmutusseinerid ja õngejadalaevad: 28 laeva, |
| --- | --- | --- |

b)

pika rändega liikide puhul (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni I lisas), välja arvatud Alopiidae ja Sphyrnidae perekonda kuuluvad kalad ning liigid Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharías, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus:

i)

tuunikülmutusseinerid ja õngejadalaevad: 28 laeva,

| ii) | ritvõngedega tuunipüügilaevad: 13 laeva. |
| --- | --- |

ii)

ritvõngedega tuunipüügilaevad: 13 laeva.

3.   Üleminekuga püügikoormuse arvestussüsteemilt (brt) lubatud kogupüügi (TAC) arvestussüsteemile kaasneb elektroonilise laevaettekannetesüsteemi (Electronic Reporting System, ERS) kasutuselevõtt ning edastatud püügiandmete töötlemine. Sel eesmärgil koostab lepingu artiklis 10 sätestatud ühiskomitee („ühiskomitee“) enne käesoleva protokolli kolmandat kohaldamisaastat suunised, mille alusel kõnealust süsteemi tööstuslaevastike puhul ühetaoliselt kohaldada.

4.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse kooskõlas artiklitega 8 ja 9.

Artikkel 2

Kehtivusaeg

Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse viie aasta jooksul alates artiklile 16 vastava ajutise kohaldamise esimesest päevast, juhul kui ei teatata artikli 15 kohasest protokolli lõpetamisest.

Artikkel 3

Põhimõtted

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama Guinea-Bissau Vabariigi („Guinea-Bissau“) püügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes mittediskrimineerimise põhimõttest. Guinea-Bissau kohustub mitte andma teistele Guinea-Bissau püügipiirkonnas tegutsevatele välisriikide laevastikele, millel on samad omadused ja mis püüavad samu liike, soodsamaid tehnilisi tingimusi kui need, mis on sätestatud käesolevas protokollis.

2.   Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat protokolli kohaldatakse kooskõlas ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu (2) („Cotonou leping“) (selle viimati muudetud kujul) artikliga 9, milles käsitletakse olulisi osi, mis hõlmavad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, ning põhiosa, mis hõlmab head valitsemistava, jätkusuutlikku arengut ning keskkonna jätkusuutlikku ja säästvat haldamist.

3.   Lepinguosalised kohustuvad avaldama ja vahetama teavet kõigi lepingute kohta, millega lubatakse välismaistel laevadel Guinea-Bissau püügipiirkonda siseneda, sellest tuleneva püügikoormuse kohta, eelkõige välja antud püügilubade arvu ja püütud saagi kohta.

4.   Lepingu artikli 5 kohaselt võivad liidu laevad Guinea-Bissau püügipiirkonnas püügitegevusega tegeleda üksnes juhul, kui neil on vastavalt käesolevale protokollile ja selle lisas esitatud tingimustele välja antud püügiluba.

Artikkel 4

Rahaline toetus

1.   Käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud ajavahemikul on lepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus 15 600 000 eurot aastas.

2.   Rahaline toetus hõlmab

| a) | igal aastal 11 600 000 eurot juurdepääsuks Guinea-Bissau püügipiirkonna kalavarudele ning |
| --- | --- |

a)

igal aastal 11 600 000 eurot juurdepääsuks Guinea-Bissau püügipiirkonna kalavarudele ning

| b) | aastas 4 000 000 eurot eritoetust Guinea-Bissau kalanduspoliitika toetamiseks. |
| --- | --- |

b)

aastas 4 000 000 eurot eritoetust Guinea-Bissau kalanduspoliitika toetamiseks.

3.   Summa, mis vastab laevaomanike poolt makstavatele tasudele püügilubade eest, mis on välja antud vastavalt lepingu artiklile 4 ja käesoleva protokolli II peatükis sätestatud tingimustele, on hinnanguliselt 4 000 000 eurot.

4.   Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse kooskõlas artiklitega 8, 9, 14, 15 ja 16.

5.   Lõike 2 punktides a ja b osutatud rahaline toetus makstakse välja hiljemalt 90 päeva pärast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäeva ja järgmistel aastatel hiljemalt 30 päeva pärast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise aastapäeva.

6.   Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse kasutamine kuulub eranditult Guinea-Bissau ametiasutuste pädevusse.

7.   Käesolevas artiklis sätestatud maksed kantakse Guinea-Bissau keskpangas avatud riigikassa arveldusarvele, mille andmed edastab igal aastal kalandusministeerium. Lõike 2 punktis b osutatud rahaline toetus valdkondlikuks toetuseks tehakse Guinea-Bissaule kättesaadavaks riigikassa arveldusarvel. Guinea-Bissau ametiasutused edastavad igal aastal arvelduskontode andmed Euroopa Komisjonile.

Artikkel 5

Valdkondlik toetus

1.   Käesoleva protokolli kohane valdkondlik toetus aitab kaasa kalanduse ja sinise majanduse riikliku strateegia rakendamisele. Selle eesmärk on edendada kalavarude säästlikku majandamist ja sektori arengut, seda eelkõige järgmiste tegevuste kaudu:

| — | püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve tõhustamine (sealhulgas ERSi paigaldamine ja käivitamine); |
| --- | --- |

—

püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve tõhustamine (sealhulgas ERSi paigaldamine ja käivitamine);

| — | andmete teaduslikel eesmärkidel kogumise ja töötlemise ning kalavarude ja püügitegevuse analüüsimise ja hindamise suutlikkuse tõhustamine; |
| --- | --- |

—

andmete teaduslikel eesmärkidel kogumise ja töötlemise ning kalavarude ja püügitegevuse analüüsimise ja hindamise suutlikkuse tõhustamine;

| — | kalandustegevuses osalejate suutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

kalandustegevuses osalejate suutlikkuse suurendamine;

| — | väikesemahulise kalapüügi toetamine; |
| --- | --- |

—

väikesemahulise kalapüügi toetamine;

| — | rahvusvahelise koostöö tugevdamine; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise koostöö tugevdamine;

| — | kalandustoodete eksportimise tingimuste parandamine ja sektorisse investeerimise edendamine; |
| --- | --- |

—

kalandustoodete eksportimise tingimuste parandamine ja sektorisse investeerimise edendamine;

| — | kalandusega seotud taristu arendamine; |
| --- | --- |

—

kalandusega seotud taristu arendamine;

| — | meremajanduse ja vesiviljeluse arengu toetamine. |
| --- | --- |

—

meremajanduse ja vesiviljeluse arengu toetamine.

2.   Hiljemalt kolme kuu jooksul pärast käesoleva protokolli jõustumise kuupäeva või asjakohasel juhul selle ajutise kohaldamise alguskuupäeva lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakendustingimustes, eelkõige järgmises:

| a) | ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta; |
| --- | --- |

a)

ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta;

| b) | ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada säästvat ja vastutustundlikku kalapüüki, võttes arvesse Guinea-Bissau riiklikus kalanduspoliitikas või muudes asjakohastes poliitikavaldkondades väljendatud prioriteete, eelkõige seoses väikesemahulise kalapüügi, järelevalve, kontrolli ning ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastase võitlusega, samuti Guinea-Bissau teadusliku suutlikkuse suurendamise prioriteete kalandussektoris; |
| --- | --- |

b)

ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada säästvat ja vastutustundlikku kalapüüki, võttes arvesse Guinea-Bissau riiklikus kalanduspoliitikas või muudes asjakohastes poliitikavaldkondades väljendatud prioriteete, eelkõige seoses väikesemahulise kalapüügi, järelevalve, kontrolli ning ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastase võitlusega, samuti Guinea-Bissau teadusliku suutlikkuse suurendamise prioriteete kalandussektoris;

| c) | kriteeriumid ja menetlused, mis võivad asjakohasel juhul hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ning võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. |
| --- | --- |

c)

kriteeriumid ja menetlused, mis võivad asjakohasel juhul hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ning võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

3.   Kõik mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepanekud peavad lepinguosalised ühiskomitees heaks kiitma.

4.   Igal aastal esitab Guinea-Bissau ühiskomiteele eduaruande projektide kohta, mille rakendamist rahastatakse valdkondlikust toetusest. Enne käesoleva protokolli kehtivusaja lõppu esitab Guinea-Bissau ka lõpparuande.

5.   Euroopa Liit („liit“) võib artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud rahalise eritoetuse maksmise läbi vaadata või osaliselt või täielikult peatada, kui kõnealust rahalist toetust ei kasutata sihipäraselt või kui ühiskomisjoni hindamine näitab, et selle tulemused ei vasta kavandatule.

6.   Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist ja kokkulepet niipea, kui see on põhjendatud rakendamise tulemustega. Siiski ei tohi rahalise toetuse maksmine kesta kauem kui kuus kuud pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist.

7.   Lepinguosalised tagavad valdkondlikust toetusest rahastatavate meetmete nähtavuse.

Artikkel 6

Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama Guinea-Bissau püügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki ning võitlema ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, lähtudes kõnealustes vetes püügiga tegelevate eri riikide laevade mittediskrimineerimise ning kalavarude ja mereökosüsteemide säästva majandamise põhimõttest.

2.   Käesoleva protokolli kehtivusaja jooksul teevad liit ja Guinea-Bissau koostööd, et jälgida kalavarude seisundi arengut Guinea-Bissau püügipiirkonnas.

3.   Lepinguosalised kohustuvad tõhustama Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) soovitustega arvestamist ning edendama kalavarude vastutustundliku majandamise alast koostööd alampiirkonna tasemel ja eelkõige kalanduse alampiirkondliku komisjoni raames.

4.   Lepinguosalised konsulteerivad omavahel ühiskomitee raames, et võtta asjakohasel juhul ja vastastikusel kokkuleppel uusi meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks.

Artikkel 7

Ühine teaduskomitee

1.   Lepingu artiklis 4 osutatud ühine teaduskomitee („ühine teaduskomitee“) koosneb lepinguosaliste poolt võrdsel arvul nimetatud teadlastest. Lepinguosaliste otsusel võib kutsuda ühises teaduskomitees osalema ka vaatlejaid, eelkõige selliste piirkondlike kalandusorganisatsioonide nagu CECAFi esindajaid.

2.   Lepingu artikli 4 lõike 1 kohaselt tuleb ühine teaduskomitee kokku vähemalt kord aastas. Üldjuhul toimuvad kohtumised vaheldumisi Guinea-Bissaus ja liidus. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib kokku kutsuda ka teisi kohtumisi. Kohtumiste eesistujaks on lepinguosalised vaheldumisi.

3.   Ühise teaduskomitee ülesanded hõlmavad eelkõige järgmisi tegevusi:

| a) | koguda andmeid Guinea-Bissau püügipiirkonnas käesoleva protokolliga hõlmatud liike püüdvate riiklike ja välismaiste laevade püügikoormuse ja saagi kohta; |
| --- | --- |

a)

koguda andmeid Guinea-Bissau püügipiirkonnas käesoleva protokolliga hõlmatud liike püüdvate riiklike ja välismaiste laevade püügikoormuse ja saagi kohta;

| b) | pakkuda välja, jälgida või analüüsida iga-aastasi vaatlusi, mis aitavad kaasa kalavarude hindamisprotsessile ja võimaldavad teha kindlaks püügivõimalused ning kalavarude ja nende ökosüsteemide säilimist tagavad kasutamisvõimalused; |
| --- | --- |

b)

pakkuda välja, jälgida või analüüsida iga-aastasi vaatlusi, mis aitavad kaasa kalavarude hindamisprotsessile ja võimaldavad teha kindlaks püügivõimalused ning kalavarude ja nende ökosüsteemide säilimist tagavad kasutamisvõimalused;

| c) | eelnevast lähtudes töötada välja iga-aastane teaduslik aruanne käesoleva protokolliga hõlmatud püügipiirkondade kohta; |
| --- | --- |

c)

eelnevast lähtudes töötada välja iga-aastane teaduslik aruanne käesoleva protokolliga hõlmatud püügipiirkondade kohta;

| d) | koostada omal algatusel või vastuseks ühiskomitee või ühe lepinguosalise taotlusele teaduslik seisukoht nende majandamismeetmete kohta, mis aitavad käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarusid ja püügipiirkondi säästlikult kasutada. |
| --- | --- |

d)

koostada omal algatusel või vastuseks ühiskomitee või ühe lepinguosalise taotlusele teaduslik seisukoht nende majandamismeetmete kohta, mis aitavad käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarusid ja püügipiirkondi säästlikult kasutada.

4.   Toetudes ICCATi soovitustele ja resolutsioonidele ning võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke arvamusi (näiteks CECAFi arvamused) ja asjakohasel juhul ka ühise teaduskomitee järeldusi, võtab ühiskomitee vastu meetmed käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarude säästvaks majandamiseks ja liidu laevade tegevuse mõjutamiseks.

Artikkel 8

Püügivõimaluste ja tehniliste meetmete läbivaatamine

1.   Juhul kui Guinea-Bissau otsustab ühise teaduskomitee seisukohast lähtudes kalavarude kaitsmise eesmärgil sulgeda püügiala või peatada püügiaja, tuleb kokku ühiskomitee, et analüüsida kõnealuse otsuse põhjuseid, hinnata sulgemise või peatamise mõju liidu laevade tegevusele lepingu raames ja võtta vastu otsus võimalike parandusmeetmete kohta.

2.   Lõikes 1 sätestatud juhul lepib ühiskomisjon kokku liidu poolt lepingu kohaselt makstava rahalise toetuse proportsionaalses vähendamises ja asjakohasel juhul laevaomanikele makstavas hüvitises.

3.   Püügipiirkonna sulgemist Guinea-Bissau poolt teadusliku seisukoha alusel tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt kõikide – nii Guinea-Bissau kui ka kolmanda riigi lipu all sõitvate – laevade puhul, mis kõnealuses püügipiirkonnas püügiga tegelevad.

4.   Artiklis 1 sätestatud püügivõimalused võib lähtuvalt ühise teaduskomitee soovitusest ühiskomisjoni ühisel kokkuleppel läbi vaadata. Sellisel juhul kohandatakse artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel, tehes vajalikud muudatused ka käesolevas protokollis ja selle lisas.

5.   Ühiskomitee võib vajaduse korral uurida ja kohandada vastastikusel kokkuleppel sätteid, milles käsitletakse püügitegevust reguleerivaid sätteid ning käesoleva protokolli ja selle lisa kohaldamise tingimusi, sealhulgas valdkondliku toetuse järelevalve korda.

Artikkel 9

Katsepüük ja uued püügivõimalused

1.   Kui liidu laevad on huvitatud artikliga 1 hõlmamata püügitegevusest ja kui nad soovivad katsetada uut liiki püügitegevuse tehnilist teostatavust ja majanduslikku tasuvust, võidakse anda luba sellise tegevuse katseliseks teostamiseks vastavalt Guinea-Bissau kehtivatele õigusaktidele. Võimaluse piires kasutatakse nimetatud katsepüügi korraldamisel kohalike olemasolevate teaduslike ja tehniliste ekspertide abi. Katsepüügi eesmärk on teha kindlaks uute püügipiirkondade kasutamise tehniline teostatavus ja majanduslik tasuvus.

2.   Selleks edastab Euroopa Komisjon Guinea-Bissau ametiasutustele katsepüügilubade taotlused tehnilise toimiku alusel, milles on esitatud:

| a) | sihtliigid; |
| --- | --- |

a)

sihtliigid;

| b) | laeva tehnilised omadused; |
| --- | --- |

b)

laeva tehnilised omadused;

| c) | laeva juhtkonna kogemused seoses asjaomase püügitegevusega; |
| --- | --- |

c)

laeva juhtkonna kogemused seoses asjaomase püügitegevusega;

| d) | ettepanek püügireisi tehniliste näitajate kohta (kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne); |
| --- | --- |

d)

ettepanek püügireisi tehniliste näitajate kohta (kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne);

| e) | sellise teabe liik, mida kogutakse, et teaduslikult uurida kõnealuse püügitegevuse mõju kalavarudele ja ökosüsteemidele. |
| --- | --- |

e)

sellise teabe liik, mida kogutakse, et teaduslikult uurida kõnealuse püügitegevuse mõju kalavarudele ja ökosüsteemidele.

3.   Katsepüügiload antakse kuni kuueks kuuks. Katsepüügilubade puhul tuleb maksta Guinea-Bissau ametiasutuste poolt kehtestatud loatasu.

4.   Kogu katsepüügireisi vältel viibivad pardal laeva lipuriigi teaduslik vaatleja ja Guinea-Bissau valitud vaatleja.

5.   Katsepüügireisi raames lubatud väljapüügi määravad kindlaks Guinea-Bissau ametiasutused. Katsepüügireisi jooksul püütud saak kuulub laevaomanikule. Pardal ei tohi olla ning turustada ei tohi kalu, mille suurus on reguleerimata või mille püüdmine ei ole Guinea-Bissau kehtivate õigusaktidega lubatud.

6.   Katsepüügireisi üksikasjalikud tulemused edastatakse ühiskomiteele ja ühisele teaduskomiteele analüüsimiseks.

7.   Kui liidu laevad on huvitatud käesoleva protokolli artikliga 1 hõlmamata püügitegevusest, konsulteerivad lepinguosalised ühise teaduskomiteega. Lepinguosalised lepivad kokku nende uute püügivõimaluste suhtes kohaldatavates tingimustes ning teevad käesolevasse protokolli ja selle lisasse muudatusi kuni käesoleva protokolli kehtivusaja lõpuni. Käesoleva protokolli artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust suurendatakse sellele vastavalt. Vastavalt sellele muudetakse ka laevaomanike suhtes kohaldatavaid lisas esitatud loatasusid ja tingimusi.

Artikkel 10

Liidu ettevõtjate majanduslik integreerimine Guinea-Bissau kalandussektorisse

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama liidu ettevõtjate integreerimist kogu Guinea-Bissau kalandusvaldkonda, eelkõige ühisettevõtete asutamise ja taristu loomise kaudu.

2.   Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada liidu eraettevõtjate teadlikkust kogu Guinea-Bissau kalandussektori pakutavatest kaubanduse ja tööstusega seotud võimalustest eelkõige seoses otseinvesteeringutega.

3.   Samal eemärgil võib Guinea-Bissau pakkuda soodustingimusi selliseid investeeringuid tegevatele liidu ettevõtjatele.

4.   Lepinguosalised teevad koostööd, et teha kindlaks investeerimisvõimalused ja rahastamisvahendid tuvastatud meetmete või projektide rakendamiseks.

5.   Ühiskomitee esitab igal aastal aruande käesoleva artikli rakendamise kohta.

Artikkel 11

Teabevahetus

1.   Lepinguosalised kohustuvad pidama käesoleva protokolli rakendamisega seotud teabe ja dokumentide vahetamisel esmatähtsaks elektroonilisi süsteeme.

2.   Käesoleva protokolliga ettenähtud dokumentide elektroonilist versiooni käsitatakse igas etapis paberdokumendiga samaväärsena.

3.   Lepinguosalised teavitavad teineteist viivitamata infosüsteemis esinevatest riketest. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul automaatselt käesoleva protokolli lisas kehtestatud nõuetele vastavate paberdokumentidega.

Artikkel 12

Andmete konfidentsiaalsus

1.   Lepinguosalised tagavad, et kõiki isikuandmeid seoses liidu laevadega ja nende püügitegevusega lepingu raames töödeldakse alati rangelt kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.

2.   Lepinguosalised tagavad, et kooskõlas ICCATi ja muude piirkondlike ja alampiirkondlike kalandusorganisatsioonide vastavate sätetega tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed, mis on seotud liidu laevade püügitegevusega Guinea-Bissau püügipiirkonnas.

3.   Konfidentsiaalseks peetavaid andmeid tohivad pädevad ametiasutused kasutada üksnes lepingu rakendamiseks ning kalanduse juhtimiseks, seireks, kontrolliks ja järelevalveks.

4.   Liidu edastatud isikuandmete jaoks kehtestatakse ühiskomitees asjakohased kaitsemeetmed ja õiguskaitsevahendid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (3) (isikuandmete kaitse üldmäärus).

Artikkel 13

Kohaldatavad õigusaktid

1.   Liidu laevad tegelevad Guinea-Bissau vetes püügiga kooskõlas Guinea-Bissau asjaomaste õigusaktidega, kui lepingus, käesolevas protokollis koos selle lisa ja liidetega ei ole sätestatud teisiti.

2.   Lepinguosalised peavad teavitama teineteist kirjalikult nende kalanduspoliitika või kalandusalaste õigusaktide kõikidest muudatustest. Nimetatud õiguslikke või regulatiivseid muudatusi, mis mõjutavad püügitegevuse tehnilist laadi, hakatakse liidu laevade suhtes kohaldama kolm kuud pärast seda, kui neist on ametlikult teatatud.

Artikkel 14

Käesoleva protokolli rakendamise peatamine

1.   Käesoleva protokolli rakendamise, kaasa arvatud artikli 4 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse maksmise võib peatada pärast konsulteerimist ühiskomiteega, kui on täidetud üks või mitu järgmistest tingimustest:

| a) | Guinea-Bissau püügipiirkonnas takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; |
| --- | --- |

a)

Guinea-Bissau püügipiirkonnas takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;

| b) | lepinguosaliste kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises tehakse märkimisväärseid muudatusi, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid; |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises tehakse märkimisväärseid muudatusi, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid;

| c) | Cotonou lepingu artikliga 96 ettenähtud konsultatsioonimehhanismide käivitamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste oluliste ja põhiosade rikkumisega; |
| --- | --- |

c)

Cotonou lepingu artikliga 96 ettenähtud konsultatsioonimehhanismide käivitamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste oluliste ja põhiosade rikkumisega;

| d) | kui käesoleva lõike punktis c nimetamata põhjustel tekib liidul tõrge artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel; |
| --- | --- |

d)

kui käesoleva lõike punktis c nimetamata põhjustel tekib liidul tõrge artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel;

| e) | kui lepinguosaliste vahel esineb tõsiseid ja lahendamata vaidlusi lepingu või käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamise küsimustes. |
| --- | --- |

e)

kui lepinguosaliste vahel esineb tõsiseid ja lahendamata vaidlusi lepingu või käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamise küsimustes.

2.   Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist ja kokkulepet, niipea kui lõikes 1 osutatud sündmustele eelnev olukord on taastatud. Artikli 4 lõike 2 punktiga b ette nähtud eritoetust ei maksta siiski pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuuekuulise perioodi lõppu.

3.   Samaks ajavahemikuks, kui peatati artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse maksmine, võib peatada ka liidu laevadele antud püügiload. Kui toetuse maksmist otsustatakse jätkata, pikendatakse neid püügilubasid sama ajavahemiku võrra, millal püügitegevus oli peatatud. Peatamise ajal katkestatakse liidu laevade igasugune tegevus Guinea-Bissau püügipiirkonnas.

4.   Käesoleva protokolli rakendamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne taotletava peatamise kuupäeva, välja arvatud lõike 1 punktis c sätestatud erand, millega kaasneb kohene peatamine. Vahepeal alustavad lepinguosalised konsultatsioone ühiskomitees.

5.   Kui käesoleva protokolli rakendamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsultatsioone vaidlusele kokkuleppelise lahenduse leidmiseks. Kui lahendus on leitud, jätkatakse käesoleva protokolli rakendamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal käesoleva protokolli rakendamine oli peatatud.

Artikkel 15

Lõpetamine

1.   Käesoleva protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest käesolev protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne lõpetamise kavandatavat jõustumist.

2.   Lõikes 1 osutatud teatise saatmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone.

Artikkel 16

Ajutine kohaldamine

Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Съставено в Брюксел на петнадесети юни две хиляди и деветнадесета година.

Hecho en Bruselas, el quince de junio de dos mil diecinueve.

V Bruselu dne patnáctého června dva tisíce devatenáct.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende juni to tusind og nitten.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Juni zweitausendneunzehn.

Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta juunikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.

Done at Brussels on the fifteenth day of June in the year two thousand and nineteen.

Fait à Bruxelles, le quinze juin deux mille dix-neuf.

Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog lipnja godine dvije tisuće devetnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì quindici giugno duemiladiciannove.

Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada piecpadsmitajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų birželio penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év június havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Ġunju fis-sena elfejn u dsatax.

Gedaan te Brussel, vijftien juni tweeduizend negentien.

Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego czerwca roku dwa tysiące dziewiętnastego.

Feito em Bruxelas, em quinze de junho de dois mil e dezanove.

Întocmit la Bruxelles la cincisprezece iunie două mii nouăsprezece.

V Bruseli pätnásteho júna dvetisícdevätnásť.

V Bruslju, dne petnajstega junija leta dva tisoč devetnajst.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.

Som skedde i Bryssel den femtonde juni år tjugohundranitton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Република Гвинея Бисау

Por la República de Guinea-Bissau

Za Republiku Guinea-Bissau

For Republikken Guinea-Bissau

Für die Republik Guinea-Bissau

Guinea-Bissau Vabariigi nimel

Για την Δημοκρατία της Γουινέας-Μπισάου

For the Republic of Guinea-Bissau

Pour la République de Guinée-Bissau

Za Republiku Gvineju Bissau

Per la Repubblica di Guinea-Bissau

Gvinejas-Bisavas Republikas vārdā –

Bisau Gvinėjos Respublikos vardu

A Bissau-guineai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Ginea Bissaw

Voor de Republiek Guinee-Bissau

W imieniu Republiki Gwinei Bissau

Pela República da Guiné-Bissau

Pentru Republica Guineea-Bissau

Za Guinejsko-bissauskú republiku

Za Republiko Gvinejo Bissau

Guinea-Bissaun tasavallan puolesta

För Republiken Guinea-Bissau

Image 2

---

(1)  
  ELT L 342, 27.12.2007, lk 5.

1

(2)  
  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

3

---

LISA

LIIDU LAEVADE PÜÜGITINGIMUSED GUINEA-BISSAU PÜÜGIPIIRKONNAS

I PEATÜKK

Üldsätted

1.   Pädeva asutuse määramine

Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas liidu ja Guinea-Bissau pädevate asutustena järgmisi pädevaid asutusi:

| — | liidu puhul: Euroopa Komisjon, asjakohastel juhtudel liidu delegatsiooni vahendusel Guinea-Bissaus; |
| --- | --- |

—

liidu puhul: Euroopa Komisjon, asjakohastel juhtudel liidu delegatsiooni vahendusel Guinea-Bissaus;

| — | Guinea-Bissau puhul: kalanduse eest vastutav valitsusasutus. |
| --- | --- |

—

Guinea-Bissau puhul: kalanduse eest vastutav valitsusasutus.

2.   Lubatud püügipiirkond

Püügipiirkond, kus liidu laevadel on lubatud püügiga tegeleda, vastab Guinea-Bissau püügipiirkonnale, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, kooskõlas Guinea-Bissau õiguse ja asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonidega, mille osaline Guinea-Bissau on.

Lähtekohad määratakse kindlaks siseriikliku õigusega.

3.   Kohaliku agendi määramine

Iga käesoleva protokolli raames püügiluba taotlevat liidu laeva, välja arvatud tuunipüügilaeva, peab esindama Guinea-Bissaus resideeruv agent.

4.   Pangakonto

Enne käesoleva protokolli jõustumist teatab Guinea-Bissau liidule selle (nende) pangakonto(de) andmed, mille(de)le tuleb kanda lepingu raames liidu laevade eest makstavad summad. Pangaülekandekulud kannavad laevaomanikud.

5.   Kontaktpunktid

Lepinguosalised teavitavad teineteist oma kontaktpunktidest, mis võimaldavad vahetada teavet käesoleva protokolli rakendamise kohta, eelkõige küsimustes, mis on seotud koondandmete ja püügikoormuse andmete vahetamisega, püügilubadega seotud menetlustega ning valdkondliku toetuse rakendamisega.

II PEATÜKK

Püügiluba

1. jagu

Kohaldatav menetlus

1.   Püügiloa saamise tingimus – nõuetele vastavad laevad

Lepingu artiklis 6 osutatud püügiluba antakse välja tingimusel, et laev on kantud liidu kalalaevade registrisse ning vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2403 (1) sätetele. Kõik laevaomaniku, kapteni või laevaga seotud varasemad kohustused, mis tulenevad lepingu raames Guinea-Bissaus toimuvast püügitegevusest, peavad olema täidetud.

2.   Püügiloa taotlemine

Liit esitab Guinea-Bissaule taotluse püügiloa saamiseks igale lepingu raames püügiga tegeleda soovivale laevale vähemalt 40 päeva enne taotletud püügiloa kehtivusaja alguskuupäeva, kasutades selleks käesoleva protokolli lisa liites esitatud vormi.

Käesoleva protokolli raames esitatud esmase püügiloa taotluse puhul või kui asjaomast laeva on tehniliselt muudetud, lisatakse taotlusele:

| a) | maksekinnitus taotletud püügiloa kehtivusaja eest makstud loatasu kohta; |
| --- | --- |

a)

maksekinnitus taotletud püügiloa kehtivusaja eest makstud loatasu kohta;

| b) | laeva kohaliku agendi nimi ja aadress, kui laeval on kohalik agent; |
| --- | --- |

b)

laeva kohaliku agendi nimi ja aadress, kui laeval on kohalik agent;

| c) | traalerite puhul ettemakse kinnitus vaatlejaga seotud kulude kindlasummalise hüvitise kohta; |
| --- | --- |

c)

traalerite puhul ettemakse kinnitus vaatlejaga seotud kulude kindlasummalise hüvitise kohta;

| d) | traalerite puhul laeva tonnaaži tõendav dokument, mille väljastab laeva lipuriik. |
| --- | --- |

d)

traalerite puhul laeva tonnaaži tõendav dokument, mille väljastab laeva lipuriik.

Kui käesoleva protokolli raames pikendatakse sellise laeva püügiloa kehtivust, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos pikendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus loatasu ja asjakohastel juhtudel vaatlejaga seotud kulude kindlasummalise hüvitise kohta.

3.   Püügiloa andmine

Guinea-Bissau annab püügiloa originaali välja hiljemalt 25 päeva pärast täieliku taotluse kättesaamist ja vähemalt 15 päeva enne püügiperioodi algust. Kõnealune luba saadetakse laevaomanikele:

| — | traalerite puhul agentide kaudu, kusjuures koopia saadetakse liidule, ning |
| --- | --- |

—

traalerite puhul agentide kaudu, kusjuures koopia saadetakse liidule, ning

| — | tuunipüügilaevade puhul liidu Guinea-Bissau delegatsiooni vahendusel. |
| --- | --- |

—

tuunipüügilaevade puhul liidu Guinea-Bissau delegatsiooni vahendusel.

Tuunipüügilaevade puhul saadab pädev asutus püügiloa koopia viivitamata elektrooniliselt laevaomanikule ja asjakohasel juhul tema kohalikule agendile, kusjuures koopia saadetakse liidule. Kõnealuse koopia kehtivus lõpeb püügiloa originaali saamisel. Kõnealune tuunipüügilaevade pardal hoitav koopia kehtib 40 päeva ja seda käsitatakse sel ajal originaaliga samaväärsena.

Kui käesoleva protokolli kehtivusaja jooksul püügiloa kehtivust pikendatakse, peab uus püügiluba sisaldama selget viidet esmasele püügiloale.

Liit edastab püügiloa laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui liidu asutuse ametiruumid on suletud, võib Guinea-Bissau anda püügiloa otse laevaomanikule või tema agendile ja edastada koopia liidule.

4.   Püügiloaga laevade nimekiri

Pärast püügiloa välja andmist koostab Guinea-Bissau viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku nimekirja laevadest, kellel on Guinea-Bissau püügipiirkonnas püügipuba. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja elektrooniliselt liidule.

5.   Püügiloa kehtivusaeg

Püügiload väljastatakse kolmeks kuuks, kuueks kuuks või aastaks.

Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana:

| a) | käesoleva protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; |
| --- | --- |

a)

käesoleva protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini;

| b) | seejärel iga täielikku kalendriaastat; |
| --- | --- |

b)

seejärel iga täielikku kalendriaastat;

| c) | käesoleva protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. |
| --- | --- |

c)

käesoleva protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni.

Kolme- või kuuekuulist kehtivusaega arvestatakse algusega iga kuu esimesest kuupäevast. Püügiloa kehtivus ei tohi siiski ületada loa väljaandmisaasta 31. detsembrit.

6.   Püügiloa hoidmine laeva pardal

Püügiluba peab olema igal ajal laeva pardal.

Tuunipüügilaevadel ja pinnaõngejadaga püügilaevadel on siiski lubatud püügiga tegeleda alates nende kandmisest ajutisse nimekirja. Kuni püügiloa väljastamiseni peab nende laevade pardal olema igal ajal ajutine nimekiri.

7.   Püügiloa edasiandmine

Püügiluba väljastatakse konkreetsele laevale ning seda ei saa edasi anda.

Vääramatu jõu korral võib liidu taotlusel laeva püügiloa asendada mõnele muule samade omadustega laevale antud uue püügiloaga.

Edasiandmiseks tagastab laevaomanik või tema agent Guinea-Bissaus asendamist vajava püügiloa ja Guinea-Bissau annab viivitamata välja asenduspüügiloa. Asenduspüügiluba antakse laevaomanikule või tema agendile viivitamata välja, kui asendatav luba on antud tagasi pärast seda, kui käesoleva peatüki punkti 9 kohaselt on tehtud tehniline kontroll. Asenduspüügiluba jõustub asendamist vajava püügiloa tagastamise päeval.

Traalerite puhul, kui asendava laeva tonnaaž on asendatava laeva omast suurem, arvestatakse täiendav loatasu pro rata temporis lähtuvalt tonnaaži erinevusest ja järelejäänud kehtivusajast. Täiendava loatasu maksab laevaomanik püügiloa edasiandmise hetkel.

Guinea-Bissau ajakohastab püügiloaga laevade nimekirja viivitamata. Uus nimekiri edastatakse kohe riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja liidule.

8.   Abilaevad

Liidu taotluse korral lubab Guinea-Bissau abilaevadel abistada püügiluba omavaid liidu laevu. Abilaevad sõidavad liidu liikmesriigi lipu all või kuuluvad liidu ettevõtjale ning ei tohi olla varustatud püügiks vajalike vahenditega.

Guinea-Bissau koostab lubatud abilaevade nimekirja ja edastab selle viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja liidule.

Abilaevadel peab olema Guinea-Bissau õigusaktide alusel välja antud luba, mille eest tuleb maksta iga-aastast loatasu.

9.   Traaleritele tehtav tehniline kontroll

Kõik liidu traalerid peavad kord aastas või iga kord pärast tonnaaži muutmist või püügikategooriaga seotud muudatusi, mis nõuavad teist tüüpi püügivahendite kasutuselevõttu, minema kehtivate Guinea-Bissau õigusaktidega ettenähtud tehniliseks kontrolliks Bissau sadamasse.

Tehnilise kontrolli eesmärk on kontrollida laeva tehniliste omaduste ja pardal oleva püügivahendite nõuetelevastavust, samuti tervise-eeskirjade ja meremeeste pardalevõtmise eeskirjade täitmist.

Guinea-Bissau teeb hiljemalt 48 tunni jooksul pärast laeva sadamasse saabumist tehnilise kontrolli, tingimusel et laeva saabumisest on eelnevalt teatatud.

Pärast tehnilist kontrolli väljastab Guinea-Bissau viivitamata kaptenile laeva nõuetele vastavuse deklaratsiooni.

Nõuetele vastavuse deklaratsiooni kehtivusaeg on üks aasta. Kalapüügikategooria muutmise puhul krevetipüügikategooriaks või vastupidi on vaja uut nõuetele vastavuse deklaratsiooni. Uut nõuetele vastavuse deklaratsiooni on vaja ka juhul, kui laev lahkub Guinea-Bissau püügipiirkonnast pikemaks ajavahemikuks kui 45 päeva.

Nõuetele vastavuse deklaratsioon peab olema igal ajal laeva pardal.

Guinea-Bissau õigusnormidega sätestatud määradele vastavad tehnilise kontrolliga seotud kulud kannab laevaomanik. Kõnealused kulud ei või ületada summasid, mida maksavad samade teenuste eest Guinea-Bissau laevad või kolmanda riigi lipu all sõitvad laevad.

2. jagu

Loatasud ja ettemaksed

Kindlasummalise loatasu summa määratakse iga laevakategooria puhul kindlaks käesoleva lisa liitena esitatud teabelehtedes. Summa sisaldab kõiki kohalikke ja riiklikke makse, v.a sadamalõivud ja teenustasud.

Kui püügiloa kehtivusaeg on väiksem kui üks aasta, kohandatakse kindlaksmääratud loatasu summat pro rata temporis vastavalt taotletud kehtivusajale. Selliselt kohandatud summat suurendatakse asjakohasel juhul kolme- või kuuekuuliste ajavahemike kaupa vastavalt sellekohastes teabelehtedes kehtestatud määradele.

III PEATÜKK

Tehnilised kaitsemeetmed

Püügiluba omavate liidu laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses püügipiirkonna, püügivahendite ja kaaspüügi mahuga on määratud kindlaks püügikategooriate kaupa käesoleva lisa liites esitatud teabelehtedes.

Tuunipüügilaevad ja pinnaõngejadaga püügilaevad järgivad kõiki ICCATi soovitusi.

IV PEATÜKK

Püügiaruanded

1.   Püügipäevik

Lepingu raames püügiga tegeleva liidu laeva kapten peab püügipäevikut. Tuunipüügilaevade puhul on püügipäevik kooskõlas asjaomaste ICCATi resolutsioonidega, mis käsitlevad püügitegevuse andmete kogumist ja edastamist.

Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, märkides iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi.

Kui see on kohaldatav, kannab kapten iga päev püügipäevikusse iga merre tagasi heidetud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna.

Püügipäevikut täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten.

Püügipäevikusse kantud andmete täpsuse eest vastutab kapten.

2.   Püügiaruanne

2.1.   Käesoleva protokolli kohaldamine esimesel ja teisel aastal püügikoormuse korraldamise süsteemi alusel

Kapten annab laeva püügist aru, esitades Guinea-Bissaule püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev viibis Guinea-Bissau püügipiirkonnas.

Kapten saadab püügipäevikud Guinea-Bissaule selleks ettenähtud e-posti aadressil. Guinea-Bissau saadab viivitamata e-posti teel vastu kättesaamisteate.

Alternatiivina võib püügipäevikud edastada ka järgmiselt:

| a) | Guinea-Bissau sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Guinea-Bissau kalandusministeeriumi tööstusliku püügi peadirektoraadi („tööstusliku püügi peadirektoraat“) esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; |
| --- | --- |

a)

Guinea-Bissau sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Guinea-Bissau kalandusministeeriumi tööstusliku püügi peadirektoraadi („tööstusliku püügi peadirektoraat“) esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist;

| b) | kui Guinea-Bissau püügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Guinea-Bissau sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal 14 päeva jooksul postiga pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 30 päeva jooksul pärast Guinea-Bissau püügipiirkonnast lahkumist. |
| --- | --- |

b)

kui Guinea-Bissau püügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Guinea-Bissau sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal 14 päeva jooksul postiga pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 30 päeva jooksul pärast Guinea-Bissau püügipiirkonnast lahkumist.

Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia liidule. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia ka ühele järgmistest teadusinstituutidest:

| a) | Institut de recherche pour le développement (IRD), |
| --- | --- |

a)

Institut de recherche pour le développement (IRD),

| b) | Instituto Español de Oceanografia (IEO) või |
| --- | --- |

b)

Instituto Español de Oceanografia (IEO) või

| c) | Instituto Português do Mar e da Atmosfèra (IPMA). |
| --- | --- |

c)

Instituto Português do Mar e da Atmosfèra (IPMA).

Kui laev pöördub oma püügiloa kehtivusajal Guinea-Bissau püügipiirkonda tagasi, tuleb koostada uus tegevus- ja püügiaruanne.

Kui käesoleva peatüki sätteid ei täideta, võib Guinea-Bissau peatada asjaomase laeva püügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku Guinea-Bissau õigusaktide asjaomaste sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Guinea-Bissau püügiloa kehtivuse pikendamisest keelduda. Guinea-Bissau teavitab viivitamata liitu kõikidest kõnealuses kontekstis määratud karistustest.

2.2.   Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kvootide haldamise süsteemi alusel

| 1. | Lepingu raames püügiga tegeleva liidu laeva kapten peab püügipäevikut vastavalt asjaomastele ICCATi resolutsioonidele ja soovitustele. Elektroonilisse püügipäevikusse kantud andmete täpsuse eest vastutab kapten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kõik käesoleva protokolli kohaselt välja antud püügiluba omavad liidu laevad peavad olema varustatud elektroonilise laevaettekannete süsteemiga (Electronic Reporting System, „ERS“), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid („ERSi andmed“). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Püügist teatamise kord on järgmine:






  a) | käesoleva protokolli kohaselt Guinea-Bissau vetes püügiga tegelevate laevade kaptenid täidavad iga päev elektroonilist püügipäevikut ning saadavad selle ERSi kaudu (käesoleva lisa 4. liide) või kõnealuse püügipäeviku rikke korral e-posti teel lipuriigi püügiseirekeskusele ja Guinea-Bissau püügiseirekeskusele seitsme päeva jooksul pärast püügipiirkonnast lahkumist; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

käesoleva protokolli kohaselt Guinea-Bissau vetes püügiga tegelevate laevade kaptenid täidavad iga päev elektroonilist püügipäevikut ning saadavad selle ERSi kaudu (käesoleva lisa 4. liide) või kõnealuse püügipäeviku rikke korral e-posti teel lipuriigi püügiseirekeskusele ja Guinea-Bissau püügiseirekeskusele seitsme päeva jooksul pärast püügipiirkonnast lahkumist;

| b) | elektroonilises püügipäevikus peab olema täpselt esitatud iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetäheline kood ja kogus väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi. Kapten paneb kirja ka iga merre tagasi lastud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna. |
| --- | --- |

b)

elektroonilises püügipäevikus peab olema täpselt esitatud iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetäheline kood ja kogus väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi. Kapten paneb kirja ka iga merre tagasi lastud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna.

| 4. | Laev edastab ERSi andmed oma lipuriigile, kes teeb need Guinea-Bissau jaoks automaatselt kättesaadavaks. Lipuriik tagab, et andmed võetakse vastu ja registreeritakse elektroonilises andmebaasis, mis võimaldab kõnealuseid andmeid turvaliselt säilitada vähemalt 36 kuu jooksul. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lipuriik ja Guinea-Bissau tagavad, et nad on varustatud riist- ja tarkvaraga, mis on vajalik ERSi andmete automaatseks edastamiseks käesoleva lisa 4. liite punktis 3 kindlaks määratud vormingus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ERSi andmete edastamiseks tuleb kasutada Euroopa Komisjoni hallatavaid elektroonilisi sidevahendeid püügiga seotud andmete standardiseeritud vahetuseks. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui püügiaruandeid käsitlevaid sätteid ei ole täidetud, võib Guinea-Bissau peatada asjaomase laeva püügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku Guinea-Bissau õigusaktide asjaomaste sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Guinea-Bissau püügiloa kehtivuse pikendamisest keelduda. Guinea-Bissau teavitab viivitamata liitu kõikidest kõnealuses kontekstis määratud karistustest. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lipuriik ja Guinea-Bissau määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kes tegutseb kontaktisikuna käesoleva lisa rakendamisega seotud küsimustes. Lipuriik ja Guinea-Bissau edastavad teineteisele oma ERSi korrespondendi kontaktandmed ning asjakohasel juhul ajakohastavad seda teavet viivitamata. |
| --- | --- |

8.

3.   Üleminek elektroonilisele süsteemile

Lepinguosalised teevad ühiskomitees koostööd ERSile ülemineku korda käsitlevates küsimustes; ERSi kaudu registreerivad liidu laevad lepingu alusel tehtud püügitoimingud ning edastavad need elektrooniliselt käesoleva lisa liidete sätete kohaselt.

Üleminek peaks olema toimunud hiljemalt käesoleva protokolli kolmanda kohaldamisaasta alguseks.

4.   Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade loatasude arvestus

Võttes aluseks püügiaruanded, koostab liit iga tuunipüügilaeva ja pinnaõngejadalaeva puhul eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse.

Liit edastab kõnealuse lõpliku arvestuse Guinea-Bissaule ja laevaomanikule püügiaastale järgneva aasta 31. maiks.

Kui lõplik arvestus on suurem kui kindlaksmääratud loatasu, mis maksti ettemaksuna püügiloa saamiseks, kannab laevaomanik puuduva summa viivitamata Guinea-Bissaule üle. Kui lõplik arvestus on väiksem kui kindlaksmääratud loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada.

V PEATÜKK

Lossimine ja ümberlaadimine

1.   Püügi lossimine või ümberlaadimine

Liidu laeva kapten, kes soovib Bissau sadamas lossida või ümber laadida Guinea-Bissau püügipiirkonnas püütud saaki, peab esitama tööstusliku püügi peadirektoraadi esindajale vähemalt 24 tundi enne laeva lossimist või ümberlaadimist järgmise teabe:

| a) | lossida või ümberlaadida sooviva liidu laeva nimi; |
| --- | --- |

a)

lossida või ümberlaadida sooviva liidu laeva nimi;

| b) | lossimis- või ümberlaadimissadam; |
| --- | --- |

b)

lossimis- või ümberlaadimissadam;

| c) | lossimise või ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

lossimise või ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg;

| d) | iga lossitava või ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna); |
| --- | --- |

d)

iga lossitava või ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna);

| e) | ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi. |
| --- | --- |

e)

ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi.

Ümberlaadimise puhul peab kapten tagama, et vastuvõtval laeval on selleks tegevuseks pädevate asutuste väljastatud luba.

Ümberlaadimine peab toimuma Bissau sadamas, mille geograafilised koordinaadid edastab pädev asutus laeva kaptenile ja agendile. Ümberlaadimine merel on keelatud.

Kui kõnealuseid sätteid ei täideta, kohaldatakse Guinea-Bissau õigusaktidega ette nähtud karistusi.

2.   Mitterahaline panus toiduga kindlustatusesse

Traaleritel on riigi toiduga kindlustatuse raames kohustus lossida osa oma püügist Guinea-Bissaus. Lossimine peab toimuma järgmiselt:

| — | 2,5 tonni kvartalis kalade/peajalgsete püügi kohta; |
| --- | --- |

—

2,5 tonni kvartalis kalade/peajalgsete püügi kohta;

| — | 1,25 tonni kvartalis krevetipüügi kohta. |
| --- | --- |

—

1,25 tonni kvartalis krevetipüügi kohta.

Et hõlbustada kõnealuse meetme rakendamist, võib laeva kohta esitatavad andmed koondada mitut laeva hõlmavasse rühma ja teha andmed mitme kvartali kaupa kumulatiivselt kättesaadavaks. Lossimine toimub Bissau sadamas ja selle juures peab viibima tööstusliku püügi peadirektoraadi esindaja.

Mitterahalise panuse vastuvõtmise vormi koostab ja allkirjastab tööstusliku püügi peadirektoraat, misjärel antakse see kaptenile.

Lossimine võib toimuda lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratavatel tingimustel.

VI PEATÜKK

Kontroll ja inspektsioon

1.   Püügipiirkonda sisenemine ja sealt lahkumine

Igast püügiluba omava liidu laeva Guinea-Bissau püügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Guinea-Bissaud teavitada 24 tundi enne sisenemist või lahkumist. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadaga püügilaevade puhul on seda aega vähendatud neljale tunnile.

Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab laev eelkõige järgmised andmed:

| a) | kuupäev, kellaaeg ja kavandatud piiriületuspunkt; |
| --- | --- |

a)

kuupäev, kellaaeg ja kavandatud piiriületuspunkt;

| b) | iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetäheline kood ja kogus, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna; |
| --- | --- |

b)

iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetäheline kood ja kogus, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna;

| c) | toodete esitusviis. |
| --- | --- |

c)

toodete esitusviis.

Teade esitatakse elektrooniliselt või selle puudumisel faksi või raadio teel Guinea-Bissau edastatud e-posti aadressile, faksinumbrile või edastussagedusele. Guinea-Bissau teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja liitu e-posti aadressi, faksinumbri või edastussageduse muudatustest.

Iga Guinea-Bissau püügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse püügiloata laevana.

2.   Laevade asukohateated – laevaseiresüsteem

Guinea-Bissau püügipiirkonnas viibivad liidu laevad peavad olema varustatud laevaseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System, VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi püügiseirekeskusele.

Pardal olevate andmete edastamiseks kasutatavat ja pidevalt toimivat laevaseiresüsteemi on keelatud teise kohta viia, lahti ühendada, hävitada, kahjustada või kasutuskõlbmatuks muuta, samuti on keelatud edastatud ja kõnealuse süsteemi abil registreeritud andmeid tahtlikult muuta, kuritarvitada või võltsida.

Asukoha- ja püügiteated esitatakse esmajärjekorras VMSi/ERSi või nende rikke korral e-posti, faksi või raadio teel. Guinea-Bissau teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja liitu e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.

Iga asukohateade peab sisaldama järgmist:

| a) | laeva tunnusandmed; |
| --- | --- |

a)

laeva tunnusandmed;

| b) | laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %; |
| --- | --- |

b)

laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %;

| c) | asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg;

| d) | laeva kiirus ja kurss ning |
| --- | --- |

d)

laeva kiirus ja kurss ning

| e) | esitatuna 3. liites osutatud vormingus. |
| --- | --- |

e)

esitatuna 3. liites osutatud vormingus.

Iga Guinea-Bissau püügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse rikkumiselt tabatud laevana.

3.   Inspektsioon merel või sadamas

Püügiluba omavaid liidu laevu inspekteerivad merel Guinea-Bissau püügipiirkonnas Guinea-Bissau laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli ülesanne on selgelt kindlaks tehtav.

Enne pardaleminekut teavitavad Guinea-Bissau inspektorid eelnevalt liidu laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspektsiooni viivad läbi kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspektsiooni alustamist oma isikut ja ametikohta tõendama. Kooskõlas rahvusvahelise mereõigusega võivad neid asjakohasel juhul saata Guinea-Bissau riiklike julgeolekujõudude esindajad.

Guinea-Bissau inspektorid jäävad liidu laeva pardale üksnes inspektsiooniga seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad viivad inspektsiooni läbi nii, et avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.

Guinea-Bissau võib anda liidu akrediteeritud inspektoritele loa osaleda inspekteerimisel vaatlejatena.

Liidu laeva kapten osutab Guinea-Bissau inspektoritele abi pardale tulekul ja inspektsiooni läbiviimisel.

Iga inspektsiooni lõpus koostavad Guinea-Bissau inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu laeva kapten.

Guinea-Bissau inspektorid annavad enne laevalt lahkumist liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Guinea-Bissau edastab inspekteerimisaruande koopia liidule kaheksa päeva jooksul pärast inspektsiooni.

4.   Püügi kontroll

Käesoleva protokolli kahe esimese kohaldamisaasta jooksul, mil kasutatakse brutoregistertonnaaži (brt) süsteemi, kontrollitakse püügi vastavust püügipäevikutes esitatud teabele nii, et igas kvartalis kuulub valimisse rotatsiooni korras üks kolmandik püügiloaga liidu traaleritest.

Iga kontrollitoiming tehakse ühe reisi lõpus pärast 24-tunnist etteteatamisaega ning see ei kesta kauem kui neli tundi.

Kõnealused kontrollitoimingud tehakse kohas, mille geograafilised koordinaadid edastab pädev asutus laeva kaptenile ja agendile.

Alates käesoleva protokolli kolmandast kohaldamisaastast, mil kasutatakse lubatud kogupüügi (TAC) süsteemi, vaadatakse püügi kontrollimise sagedus läbi, et võtta arvesse püügiandmete kontrollimise alustamist ERSi abil.

VII PEATÜKK

Rikkumised

1.   Rikkumiste menetlemine

Käesoleva lisa sätete mis tahes rikkumine püügiluba omava liidu laeva poolt peab olema märgitud inspekteerimisaruandes.

Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise puhul.

2.   Laeva kinnipidamine – teavitamiskoosolek

Kui siseriikliku õigusega on rikkumise puhul nii ette nähtud, võib väidetava rikkumise puhul sundida liidu laeva püügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Guinea-Bissau sadamasse.

Guinea-Bissau teatab 48 tunni jooksul liidule püügiluba omava liidu laeva kinnipidamisest. Teatisele lisatakse väidetavat rikkumist tõendavad materjalid.

Laeva, kapteni või laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud teavitamiskoosolek, mille Guinea-Bissau korraldab liidu taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast laeva kinnipidamise kohta teatise saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva kinnipidamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Teavitamiskoosolekul võib osaleda laeva lipuriigi esindaja.

3.   Karistused rikkumiste eest – kokkuleppemenetlus

Rikkumise puhul kohaldatavad karistused määrab Guinea-Bissau oma õigusaktide asjaomaste sätete kohaselt.

Kui rikkumise menetlemine hõlmab kohtumenetlust, tuleb enne selle alustamist algatada Guinea-Bissau ja liidu vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks karistuse tingimused ja määr. Kokkuleppemenetlusel võib osaleda laeva lipuriigi esindaja. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt neli päeva pärast laeva kinnipidamisest teatamist.

4.   Kohtumenetlus – pangatagatis

Kui kokkuleppemenetlus ebaõnnestub ja rikkumise kohta esitatakse kaebus pädevale kohtule, deponeerib rikkumisega seotud laeva omanik Guinea-Bissau osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Guinea-Bissau, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei vabastata enne kohtumenetluse lõppu.

Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:

| a) | täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud; |
| --- | --- |

a)

täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud;

| b) | summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. |
| --- | --- |

b)

summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.

Guinea-Bissau teavitab liitu kohtumenetluse tulemustest kaheksa päeva jooksul pärast kohtuotsuse tegemist.

5.   Laeva vabastamine

Laeval ja selle kaptenil lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tuleneva trahvi maksmist või pärast pangatagatise deponeerimist.

VIII PEATÜKK

Meremeeste töölevõtmine

1.   Töölevõetavate meremeeste arv

Püügiloa kehtivuse ajal kohustub iga liidu traaler võtma pardale Guinea-Bissau meremehi vastavalt järgmistele normidele:

| a) | laev võimsusega alla 250 brt – viis meremeest; |
| --- | --- |

a)

laev võimsusega alla 250 brt – viis meremeest;

| b) | laev võimsusega vahemikus 250 kuni 400 brt – kuus meremeest; |
| --- | --- |

b)

laev võimsusega vahemikus 250 kuni 400 brt – kuus meremeest;

| c) | laev võimsusega vahemikus 400 kuni 650 brt – seitse meremeest; |
| --- | --- |

c)

laev võimsusega vahemikus 400 kuni 650 brt – seitse meremeest;

| d) | laev võimsusega üle 650 brt – kaheksa meremeest. |
| --- | --- |

d)

laev võimsusega üle 650 brt – kaheksa meremeest.

Liidu laevaomanikud annavad omapoolse panuse täiendavate Guinea-Bissau meremeeste töölevõtmiseks.

2.   Meremeeste valimine

Guinea-Bissau pädevad asutused koostavad soovitusliku nimekirja kvalifitseeritud meremeestest, kellel on meresõiduohutuse alane väljaõpe (vastavalt meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni (STCW) reeglitele) ja kes võiksid töötada liidu laevadel, ning haldavad seda nimekirja. Kõnealune nimekiri ja selle korrapäraselt ajakohastatud versioonid edastatakse liidule.

Esimeses lõigus osutatud nimekiri koostatakse kriteeriumide alusel, mis võimaldavad teha valiku pädevate ja kvalifitseeritud meremeeste seast. Meremehel peab olema:

| a) | kehtiv Guinea-Bissau pass; |
| --- | --- |

a)

kehtiv Guinea-Bissau pass;

| b) | kehtiv meremehe teenistusraamat, mis tõendab, et ta on saanud kalalaevade personalile ette nähtud mereohutusalase baaskoolituse vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele õigusnormidele; |
| --- | --- |

b)

kehtiv meremehe teenistusraamat, mis tõendab, et ta on saanud kalalaevade personalile ette nähtud mereohutusalase baaskoolituse vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele õigusnormidele;

| c) | dokumenteeritud töökogemus tööstusliku püügi laevadel; |
| --- | --- |

c)

dokumenteeritud töökogemus tööstusliku püügi laevadel;

| d) | kehtiv arstitõend, mis tõendab tema võimet täita oma ülesandeid kalalaeva pardal. |
| --- | --- |

d)

kehtiv arstitõend, mis tõendab tema võimet täita oma ülesandeid kalalaeva pardal.

Laevaomanik või tema agent võib valida sellest nimekirjast pardale võetavad meremehed ja ta teavitab Guinea-Bissaud nende kandmisest oma laevameeskonna koosseisu.

3.   Meremeeste lepingud

Meremehe töölepingu koostavad laevaomanik või tema agent ja meremees, keda esindab asjakohasel juhul ametiühing koostöös Guinea-Bissauga. Töölepingus määratakse eelkõige kindlaks pardale võtmise kuupäev ja sadam.

Töölepinguga tagatakse meremehele tema suhtes Guinea-Bissaus kohaldatav sotsiaalkindlustus. See hõlmab ka elukindlustust ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustust.

Allakirjutanud saavad lepingu eksemplari.

Guinea-Bissau meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) deklaratsioonis sätestatud tööalaseid põhiõigusi. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

4.   Meremeeste töötasu

Guinea-Bissau meremeeste töötasu maksab laevaomanik. Töötasu määratakse kindlaks enne püügiloa välja andmist ning laevaomaniku või tema agendi ja Guinea-Bissau vastastikusel kokkuleppel.

Töötasu ei tohi olla madalam Guinea-Bissau laevameeskondade omast ega ILO standarditest.

5.   Meremeeste kohustused

Meremees peab end lepingus sätestatud pardalevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kapten teatab meremehele pardale võtmise kuupäeva ja kellaaja. Kui meremees ei ilmu laevale pardalevõtmiseks kokkulepitud kuupäeval ja kellaajal või kui tema kvalifikatsioon ei vasta kapteni soovidele, loetakse meremehe leping tühiseks. Sellise meremehe asemel võetakse tööle teine Guinea-Bissau meremees, ilma et laeva väljasõit seetõttu hilineks.

IX PEATÜKK

Vaatlejad

1.   Püügitegevuse vaatlemine

Püügiluba omavad laevad peavad lubama lepingu raames kohaldada oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda.

Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadaga püügilaevade puhul peavad lepinguosalised võimalikult varakult nõu teineteise ja muude huvitatud riikidega, et määrata kindlaks piirkondlike vaatlejate süsteem ning valida pädev kalandusorganisatsioon.

Teised laevad võtavad pardale Guinea-Bissau määratud vaatleja. Kui vaatleja ei saabu kokkulepitud ajal kokkulepitud kohta, tuleb ta asendada, et laev saaks viivitamata oma tegevust alustada.

2.   Määratud laevad ja vaatlejad

Püügiloa väljaandmisel teatab Guinea-Bissau liidule ning laevaomanikule või tema agendile määratud laevadest ja vaatlejatest, samuti aja, millal vaatleja peab iga laeva pardal viibima. Guinea-Bissau teatab liidule ning laevaomanikule või tema agendile viivitamata igast muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega.

Vaatleja ei tohi viibida pardal kauem, kui on vajalik tema ülesannete täitmiseks.

3.   Kindlasummaline rahaline toetus

Loatasu maksmisel kannab laevaomanik Guinea-Bissaule iga traaleri eest üle kindlaksmääratud summana 8 000 eurot aastas, mida kohandatakse pro rata temporis vastavalt asjaomaste laevade püügiloa kestusele.

4.   Vaatleja töötasu

Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Guinea-Bissau.

5.   Pardalevõtmise tingimused

Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest.

Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik.

Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale füüsiline ohutus ja üldine heaolu.

Vaatleja käsutuses peavad olema kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid. Tal on juurdepääs sidevahenditele, laeva püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt tema töökohustustega.

6.   Vaatleja kohustused

Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja

| a) | võtma asjakohaseid meetmeid, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; |
| --- | --- |

a)

võtma asjakohaseid meetmeid, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;

| b) | suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse; |
| --- | --- |

b)

suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;

| c) | arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. |
| --- | --- |

c)

arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.

7.   Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine

10 päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Guinea-Bissaule vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks.

Kui vaatleja ei ole Guinea-Bissau sadamas laevalt lahkunud, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja võimalikult kiireks Guinea-Bissausse tagasijõudmiseks.

8.   Vaatleja ülesanded

Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | jälgib laeva püügitegevust; |
| --- | --- |

a)

jälgib laeva püügitegevust;

| b) | kontrollib laeva asukohta püügitoimingute ajal; |
| --- | --- |

b)

kontrollib laeva asukohta püügitoimingute ajal;

| c) | tegeleb teadusprogrammide alla kuuluvate ülesannetega, sh võtab bioloogilisi proove; |
| --- | --- |

c)

tegeleb teadusprogrammide alla kuuluvate ülesannetega, sh võtab bioloogilisi proove;

| d) | märgib üles kasutatavad püügivahendid; |
| --- | --- |

d)

märgib üles kasutatavad püügivahendid;

| e) | kontrollib pardapäevikusse kantud Guinea-Bissau püügipiirkonna püügiandmeid; |
| --- | --- |

e)

kontrollib pardapäevikusse kantud Guinea-Bissau püügipiirkonna püügiandmeid;

| f) | kontrollib iga püügikategooria puhul teabelehtedes kindlaks määratud kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi heidetud saaki; |
| --- | --- |

f)

kontrollib iga püügikategooria puhul teabelehtedes kindlaks määratud kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi heidetud saaki;

| g) | esitab üks kord päevas oma ülesannete täitmisel tehtud tähelepanekud, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. |
| --- | --- |

g)

esitab üks kord päevas oma ülesannete täitmisel tehtud tähelepanekud, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

9.   Vaatleja aruanne

Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.

Vaatleja esitab oma aruande Guinea-Bissaule. Andmed püügi ja vette tagasi heitmise kohta edastatakse Guinea-Bissau teadusinstituudile, kes edastab need andmed pärast töötlemist ja analüüsi ühisele teaduskomiteele. Vaatleja aruande koopia saadetakse liidule elektrooniliselt.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

---

Lisa liited

| 1. liide | Püügiloa taotluse vorm |
| --- | --- |

1. liide

| 2. liide | Teabelehed kategooriate kaupa |
| --- | --- |

2. liide

| 3. liide | Laevaseiresüsteem (VMS) |
| --- | --- |

3. liide

| 4. liide | Elektroonilise laevaettekannete süsteemi (ERSi) rakendamine püügitegevusest teatamiseks |
| --- | --- |

4. liide

1. liide

Püügiloa taotluse vorm

KALANDUSALANE PARTNERLUSLEPING: GUINEA-BISSAU – EUROOPA LIIT

I. TAOTLEJA

1. Taotleja nimi:

2. Tootjate organisatsiooni või laevaomaniku nimi

3. Tootjate organisatsiooni või laevaomaniku aadress:

4. Tel: Faks: E-post:

5. Kapteni nimi: Kodakondsus: E-post:

6. Kohaliku agendi nimi ja aadress:

II. LAEVA ANDMED

7. Laeva nimi:

8. Lipuriik: Registreerimissadam:

9. Pardatähis: MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: IMO number:

10. Mis ajast sõidab praeguse lipu all (PP/KK/AAAA):

Eelmine lipuriik (olemasolu korral):

11. Ehituskoht: Kuupäev (PP/KK/AAAA):

12. Raadiokutsungi sagedus: HF: VHF sagedus:

13. Satelliittelefoni number: Raadiokutsung (IRCS):

III. LAEVA TEHNILISED ANDMED

14. Laeva üldpikkus (meetrites): Laeva üldlaius (meetrites):

Tonnaaž (GT London):

15. Mootoritüüp: Mootori võimsus (KW):

16. Meeskonnaliikmete arv:

17. Saagi säilitusviis laeva pardal: [ ] jää sees [ ] jahutatud [ ] segatüüpi [ ] külmutatud

18. Töötlemisvõimsus päevas (24 h) tonnides:

Kalatrümmide arv: Kalatrümmide mahutavus (m3):

19. Laevaseiresüsteem. Automaatse asukohamääramisseadme andmed:

Tootja: Mudel: Seerianumber:

Tarkvara versioon: Satelliidioperaator (MCSP):

IV. PÜÜGITEGEVUS

20. Lubatud püügivahendid: [ ] seinnoot [ ] õngejadad [ ] ritvõnged

21. Püügi lossimiskoht:

22. Püügiluba taotletakse ajavahemikuks

alates (PP/KK/AAAA) .../.../... kuni (PP/KK/AAAA) .../.../...

Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas taotluses esitatud andmed on tõesed ja korrektsed ning antud heauskselt.

(koht), (kuupäev).

Taotleja allkiri:

2. liide

Teabelehed kategooriate kaupa

TEABELEHT 1

PÜÜGIKATEGOORIA 1 – KALA JA PEAJALGSETE PÜÜGI JA KÜLMUTUSE TRAALERID

| 1. | Püügipiirkond |
| --- | --- |

1.

Püügipiirkond

Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, sealt põhjasuunas kuni asimuudini 268°.

| 2. | Lubatud püügivahendid |
| --- | --- |

2.

Lubatud püügivahendid

| 2.1 | Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendid on lubatud. |
| --- | --- |

2.1

Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendid on lubatud.

| 2.2 | Ulgseadmega püük on lubatud. |
| --- | --- |

2.2

Ulgseadmega püük on lubatud.

| 2.3 | Keelatud on kasutada püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid, mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm. |
| --- | --- |

2.3

Keelatud on kasutada püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid, mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm.

| 2.4 | Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud. |
| --- | --- |

2.4

Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.

| 3. | Lubatud väikseim võrgusilma suurus |
| --- | --- |

3.

Lubatud väikseim võrgusilma suurus

70 mm

| 4. | Kaaspüük |
| --- | --- |

4.

Kaaspüük

Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal ei tohi püügireisi lõpul laeva pardal olevas Guinea-Bissau püügipiirkonnast püütud saagis olla üle 5 % koorikloomi.

Alates käesoleva protokolli kolmandast kohaldamisaastast:

Ei tohi püügireisi lõpul laeva pardal olevas Guinea-Bissau püügipiirkonnast püütud saagis olla üle 5 % koorikloomi ja üle 15 % peajalgseid. Kalmaari (Todarodes sagittatus ja Todaropsis eblanae) püük on lubatud ja see on kuulub tunnustatud sihtliigi alla.

Peajalgseid püüdvatel traaleritel ei tohi püügireisi lõpul laeva pardal olevas Guinea-Bissau püügipiirkonnast püütud saagis olla üle 60 % kalu ja üle 5 % koorikloomi.

Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse karistusi vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.

Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ühiskomitees, et kohandada kaaspüügi lubatud määra ühise teaduskomitee soovituse alusel.

| 5. | Lubatud tonnaaž/loatasud |
| --- | --- |

5.

Lubatud tonnaaž/loatasud

| 5.1 | Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal on lubatud brutoregistertonnaaž (brt) |
| --- | --- |

5.1

Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal on lubatud brutoregistertonnaaž (brt)

3 500 brt aastas.

| 5.2 | Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal eurodes makstavad loatasud brutoregistertonnaaži (brt) kohta on |
| --- | --- |

5.2

Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal eurodes makstavad loatasud brutoregistertonnaaži (brt) kohta on

282 eurot/brt/aastas.

Kolme- ja kuuekuuliste lubade puhul arvutatakse loatasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 4 % ja 2,5 %.

| 5.3 | Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on lubatud kogupüük (TAC) |
| --- | --- |

5.3

Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on lubatud kogupüük (TAC)

11 000 tonni aastas põhjalähedaste liikide puhul.

1 500 tonni aastas peajalgsete puhul.

| 5.4 | Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on makstavad loatasud eurodes tonni kohta |
| --- | --- |

5.4

Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on makstavad loatasud eurodes tonni kohta

90 eurot/t põhjalähedaste liikide puhul.

270 eurot/t peajalgsete puhul.

TEABELEHT 2

PÜÜGIKATEGOORIA 2 – KREVETIPÜÜGITRAALERID

| 1. | Püügipiirkond |
| --- | --- |

1.

Püügipiirkond

Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, sealt põhjasuunas kuni asimuudini 268°.

| 2. | Lubatud püügivahend |
| --- | --- |

2.

Lubatud püügivahend

| 2.1 | Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendid on lubatud. |
| --- | --- |

2.1

Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendid on lubatud.

| 2.2 | Ulgseadmega püük on lubatud. |
| --- | --- |

2.2

Ulgseadmega püük on lubatud.

| 2.3 | Keelatud on kasutada püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid, mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm. |
| --- | --- |

2.3

Keelatud on kasutada püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid, mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm.

| 2.4 | Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud. |
| --- | --- |

2.4

Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.

| 3. | Lubatud väikseim võrgusilma suurus |
| --- | --- |

3.

Lubatud väikseim võrgusilma suurus

50 mm.

| 4. | Kaaspüük |
| --- | --- |

4.

Kaaspüük

| 4.1 | Krevette püüdvatel traaleritel ei tohi püügireisi lõpul laeva pardal olevas Guinea-Bissau püügipiirkonnast püütud saagis olla üle 15 % peajalgseid ja üle 70 % kalu. |
| --- | --- |

4.1

Krevette püüdvatel traaleritel ei tohi püügireisi lõpul laeva pardal olevas Guinea-Bissau püügipiirkonnast püütud saagis olla üle 15 % peajalgseid ja üle 70 % kalu.

| 4.2 | Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse karistusi vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele. |
| --- | --- |

4.2

Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse karistusi vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.

| 4.3 | Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ühiskomitees, et kohandada kaaspüügi lubatud määra ühise teaduskomitee soovituse alusel. |
| --- | --- |

4.3

Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ühiskomitees, et kohandada kaaspüügi lubatud määra ühise teaduskomitee soovituse alusel.

| 5. | Lubatud tonnaaž/loatasud |
| --- | --- |

5.

Lubatud tonnaaž/loatasud

| 5.1 | Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal on lubatud brutoregistertonnaaž (brt) |
| --- | --- |

5.1

Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal on lubatud brutoregistertonnaaž (brt)

3 700 brt aastas.

| 5.2 | Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal eurodes makstavad loatasud brutoregistertonnaaži (brt) kohta on |
| --- | --- |

5.2

Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal eurodes makstavad loatasud brutoregistertonnaaži (brt) kohta on

395 eurot/brt/aastas.

Kolme- ja kuuekuuliste lubade puhul arvutatakse loatasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 4 % ja 2,5 %.

| 5.3 | Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on lubatud kogupüük (TAC) |
| --- | --- |

5.3

Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on lubatud kogupüük (TAC)

2 500 tonni aastas.

| 5.4 | Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on makstavad loatasud eurodes tonni kohta |
| --- | --- |

5.4

Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on makstavad loatasud eurodes tonni kohta

280 eurot/t.

TEABELEHT 3

PÜÜGIKATEGOORIA 3 – RITVÕNGEDEGA TUUNIPÜÜGILAEVAD

| 1. | Püügipiirkond: |
| --- | --- |

1.

Püügipiirkond:

| 1.1 | Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, sealt põhjasuunas kuni asimuudini 268°. |
| --- | --- |

1.1

Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, sealt põhjasuunas kuni asimuudini 268°.

| 1.2 | Tuunipüügi ritvõngelaevadel on Guinea-Bissau kalastusvööndis püügiga tegelemiseks lubatud püüda elussööta. |
| --- | --- |

1.2

Tuunipüügi ritvõngelaevadel on Guinea-Bissau kalastusvööndis püügiga tegelemiseks lubatud püüda elussööta.

| 2. | Lubatud püügivahend: |
| --- | --- |

2.

Lubatud püügivahend:

| 2.1 | Ritvõnged |
| --- | --- |

2.1

Ritvõnged

| 2.2 | Elussöödaga seinnoot: 16 mm |
| --- | --- |

2.2

Elussöödaga seinnoot: 16 mm

| 3. | Kaaspüük: |
| --- | --- |

3.

Kaaspüük:

| 3.1 | Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) asjakohaste resolutsioonide kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhai perekonda (Sphyrnidae) kuuluvate vasarhaide (välja arvatud Sphyrna tiburo), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus) ja siidhallhai (Carcharhinus falciformis) püük keelatud. Hariliku liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük on keelatud. |
| --- | --- |

3.1

Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) asjakohaste resolutsioonide kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhai perekonda (Sphyrnidae) kuuluvate vasarhaide (välja arvatud Sphyrna tiburo), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus) ja siidhallhai (Carcharhinus falciformis) püük keelatud. Hariliku liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük on keelatud.

| 3.2 | Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et seda loetelu teaduslike soovituste alusel ajakohastada. |
| --- | --- |

3.2

Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et seda loetelu teaduslike soovituste alusel ajakohastada.

| 4. | Lubatud tonnaaž/loatasud |
| --- | --- |

4.

Lubatud tonnaaž/loatasud

| 4.1 | Iga-aastane kindlasummaline ettemaks |
| --- | --- |

4.1

Iga-aastane kindlasummaline ettemaks

2 500 eurot 45,5 tonni eest laeva kohta.

| 4.2 | Täiendav loatasu väljapüütud tonni kohta |
| --- | --- |

4.2

Täiendav loatasu väljapüütud tonni kohta

55 eurot/t

| 4.3 | Püügiloaga laevade arv |
| --- | --- |

4.3

Püügiloaga laevade arv

13 laeva

TEABELEHT 4

PÜÜGIKATEGOORIA 4 – TUUNIKÜLMUTUSSEINERID JA TRIIVÕNGELAEVAD

| 1. | Püügipiirkond: |
| --- | --- |

1.

Püügipiirkond:

Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, sealt põhjasuunas kuni asimuudini 268°.

| 2. | Lubatud püügivahend: |
| --- | --- |

2.

Lubatud püügivahend:

Noot ja triivõngejadad

| 3. | Kaaspüük: |
| --- | --- |

3.

Kaaspüük:

Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) asjakohaste resolutsioonide kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhai perekonda (Sphyrnidae) kuuluvate vasarhaide (välja arvatud Sphyrna tiburo), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus) ja siidhallhai (Carcharhinus falciformis) püük keelatud. Hariliku liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük on keelatud.

Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et seda loetelu teaduslike soovituste alusel ajakohastada.

| 4. | Lubatud tonnaaž/loatasud |
| --- | --- |

4.

Lubatud tonnaaž/loatasud

| 4.1 | Iga-aastane kindlasummaline ettemaks |
| --- | --- |

4.1

Iga-aastane kindlasummaline ettemaks

4 500 eurot 64,3 tonni eest seineri kohta.

3 000 eurot 54,5 tonni eest triivõngejadaga laeva kohta.

| 4.2 | Täiendav loatasu väljapüütud tonni kohta |
| --- | --- |

4.2

Täiendav loatasu väljapüütud tonni kohta

70 eurot/t seinerite puhul.

55 eurot/t triivõngejadaga laevade puhul.

| 4.3 | Abilaevade suhtes kohaldatav loatasu |
| --- | --- |

4.3

Abilaevade suhtes kohaldatav loatasu

3 000 eurot aastas laeva kohta.

| 4.4 | Püügiloaga laevade arv |
| --- | --- |

4.4

Püügiloaga laevade arv

28 laeva

TEABELEHT 5

PÜÜGIKATEGOORIA 5 — VÄIKESTE PELAAGILISTE LIIKIDE PÜÜGI LAEVAD

| 1. | Püügipiirkond |
| --- | --- |

1.

Püügipiirkond

Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, sealt põhjasuunas kuni asimuudini 268°.

| 2. | Lubatud laevad ja püügivahendid |
| --- | --- |

2.

Lubatud laevad ja püügivahendid

Guinea-Bissau õigusaktide kohaselt antakse luba üksnes laevadele, mille mahutavus on väiksem kui 5 000 GT.

Lubatud püügivahendid on pelaagiline traalnoot ja tööstuslik seinnoot.

| 3. | Lubatud väikseim võrgusilma suurus |
| --- | --- |

3.

Lubatud väikseim võrgusilma suurus

70 mm traalide puhul

| 4. | Kaaspüük |
| --- | --- |

4.

Kaaspüük

| 4.1 | Traaleritel ei tohi püügireisi lõpul laeva pardal olevas Guinea-Bissau püügipiirkonnast püütud saagis olla üle 10 % muid liike kui pelaagilised liigid, üle 10 % peajalgseid ja üle 5 % koorikloomi. |
| --- | --- |

4.1

Traaleritel ei tohi püügireisi lõpul laeva pardal olevas Guinea-Bissau püügipiirkonnast püütud saagis olla üle 10 % muid liike kui pelaagilised liigid, üle 10 % peajalgseid ja üle 5 % koorikloomi.

| 4.2 | Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse karistusi vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele. |
| --- | --- |

4.2

Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse karistusi vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.

| 4.3 | Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ühiskomitees, et kohandada kaaspüügi lubatud määra ühise teaduskomitee soovituse alusel. |
| --- | --- |

4.3

Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ühiskomitees, et kohandada kaaspüügi lubatud määra ühise teaduskomitee soovituse alusel.

| 5. | Lubatud tonnaaž/loatasud |
| --- | --- |

5.

Lubatud tonnaaž/loatasud

| 5.1 | Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal on lubatud brutoregistertonnaaž (brt) |
| --- | --- |

5.1

Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal on lubatud brutoregistertonnaaž (brt)

15 000 brt aastas.

| 5.2 | Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal eurodes makstavad loatasud brutoregistertonnaaži (brt) kohta on |
| --- | --- |

5.2

Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal eurodes makstavad loatasud brutoregistertonnaaži (brt) kohta on

250 eurot/brt/aastas.

Kolme- ja kuuekuuliste lubade puhul arvutatakse loatasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 4 % ja 2,5 %.

| 5.3 | Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on lubatud kogupüük (TAC) |
| --- | --- |

5.3

Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on lubatud kogupüük (TAC)

18 000 tonni aastas.

| 5.4 | Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on makstavad loatasud eurodes tonni kohta |
| --- | --- |

5.4

Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on makstavad loatasud eurodes tonni kohta

100 eurot tonn (laev tonnaažiga üle 1 000 GT).

75 eurot tonn (laev, mille tonnaaž on alla 1 000 GT või sellega võrdne).

Püügireisi määratlus:

Käesoleva liite tähenduses käsitatakse liidu laeva püügireisi kestuse all järgmist:

| — | kas ajavahemikku Guinea-Bissau püügipiirkonda sisenemise ja sellest lahkumise vahel; |
| --- | --- |

—

kas ajavahemikku Guinea-Bissau püügipiirkonda sisenemise ja sellest lahkumise vahel;

| — | ajavahemikku Guinea-Bissau püügipiirkonda sisenemise ja ümberlaadimise vahel või |
| --- | --- |

—

ajavahemikku Guinea-Bissau püügipiirkonda sisenemise ja ümberlaadimise vahel või

| — | ajavahemikku Guinea-Bissau püügipiirkonda sisenemise ja Guinea-Bissaus lossimise vahel. |
| --- | --- |

—

ajavahemikku Guinea-Bissau püügipiirkonda sisenemise ja Guinea-Bissaus lossimise vahel.

3. liide

LAEVASEIRESÜSTEEM (VMS)

1.   Laevade asukohateated – laevaseiresüsteem

Esimene Guinea-Bissau püügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT“. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS“, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Guinea-Bissau püügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI“.

Lipuriigi püügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja asjakohasel juhul nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida.

2.   Teabe edastamine laeva poolt laevaseiresüsteemi rikke korral

Kapten peab tagama, et tema laeva laevaseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi püügiseirekeskusele.

Laevaseiresüsteemi rikke korral tuleb rike parandada või vahetada süsteem välja 30 päeva jooksul. Pärast seda tähtaega ei tohi laev enam Guinea-Bissau püügipiirkonnas püügiga tegeleda.

Laevad, mis tegelevad Guinea-Bissau püügipiirkonnas püügiga rikkis laevaseiresüsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi püügiseirekeskusele elektrooniliselt, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed.

3.   Asukohateadete turvaline edastamine Guinea-Bissaule

Lipuriigi püügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Guinea-Bissau püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus ja Guinea-Bissau püügiseirekeskus vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega.

Asukohateateid edastatakse lipuriigi püügiseirekeskuse ja Guinea-Bissau püügiseirekeskuse vahel elektrooniliselt turvalise sidesüsteemi kaudu.

Guinea-Bissau püügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi püügiseirekeskust ja liitu kõikidest katkestustest püügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud püügipiirkonnast lahkumisest.

4.   Teabevahetussüsteemi tõrked

Guinea-Bissau tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi püügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab liitu viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Iga võimaliku erimeelsuse lahendamisega tegeleb ühiskomitee.

Laeva laevaseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral kohaldatakse Guinea-Bissau õigusaktidega ettenähtud karistusi.

5.   Asukohateate sageduse läbivaatamine

Kui rikkumist on võimalik põhjendatud andmetel tõestada, võib Guinea-Bissau taotleda, saates taotluse koopia liidule, et lipuriigi püügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Guinea-Bissau peab edastama tõendavad andmed lipuriigi püügiseirekeskusele ja liidule. Lipuriigi püügiseirekeskus saadab Guinea-Bissaule viivitamata asukohateate uuel sagedusel.

Kui kindlaksmääratud uurimisperioodi ajavahemik on lõppenud, teavitab Guinea-Bissau lipuriigi püügiseirekeskust ja liitu tõenäolisest edaspidisest seirest.

6.   Laevaseiresüsteemi teadete edastamine Guinea-Bissaule

| Andmed | Kood | Kohustuslik (K) /Vabatahtlik (V) | Sisu |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | Süsteemielement, mis märgib registreerimise algust |
| Saaja | AD | K | Sõnumiga seotud andmed – saajariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Saatja | FR | K | Sõnumiga seotud andmed – saatjariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Lipuriik | FS | K | Sõnumiga seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Sõnumi liik | TM | K | Sõnumiga seotud andmed – sõnumi liik (ENT, POS, EXI, MAN) |
| Raadiokutsung (IRCS) | RC | K | Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number) |
| Pardatähis | XR | K | Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1) |
| Laiuskraad | LT | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) |
| Pikkuskraad | LG | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) |
| Kurss | CO | K | Laeva sõidusuund 360° skaalal |
| Kiirus | SP | K | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes |
| Kuupäev | DA | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP) |
| Kellaaeg | TI | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM) |
| Teate lõpp | ER | K | Süsteemi osa, mis märgib teate lõppu |

Andmed

Kood

Kohustuslik (K) /Vabatahtlik (V)

Sisu

Teate algus

SR

K

Süsteemielement, mis märgib registreerimise algust

Saaja

AD

K

Sõnumiga seotud andmed – saajariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Saatja

FR

K

Sõnumiga seotud andmed – saatjariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Lipuriik

FS

K

Sõnumiga seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Sõnumi liik

TM

K

Sõnumiga seotud andmed – sõnumi liik (ENT, POS, EXI, MAN)

Raadiokutsung (IRCS)

RC

K

Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

IR

V

Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number)

Pardatähis

XR

K

Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1)

Laiuskraad

LT

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

Pikkuskraad

LG

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

Kurss

CO

K

Laeva sõidusuund 360° skaalal

Kiirus

SP

K

Laeva kiirus kümnendiksõlmedes

Kuupäev

DA

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP)

Kellaaeg

TI

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM)

Teate lõpp

ER

K

Süsteemi osa, mis märgib teate lõppu

Edastamise ajal tuleb esitada järgmine teave, et Guinea-Bissau püügiseirekeskus saaks teadet saatva püügiseirekeskuse identifitseerida:

| | Püügiseirekeskuse serveri IP-aadress või DNS viide |
| --- | --- |

Püügiseirekeskuse serveri IP-aadress või DNS viide

| | SSL sertifikaat (sertifitseerimisasutuse täielik andmekanal) |
| --- | --- |

SSL sertifikaat (sertifitseerimisasutuse täielik andmekanal)

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

| | Kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1. |
| --- | --- |

Kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1.

| | Topeltkaldjoon (//) ja kood „SR“ märgivad sõnumi algust. |
| --- | --- |

Topeltkaldjoon (//) ja kood „SR“ märgivad sõnumi algust.

| | Iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest. |
| --- | --- |

Iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest.

| | Kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi. |
| --- | --- |

Kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.

| | Kood „ER“, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu. |
| --- | --- |

Kood „ER“, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu.

4. liide

Püügitegevuse kohta elektroonilise laevaettekannete süsteemi (ERS) rakendamine

Püügiandmete registreerimine ja aruannete edastamine ERSi kaudu

| 1) | Käesoleva protokolli alusel välja antud püügiluba omava liidu laeva kapten peab Guinea-Bissau püügipiirkonnas viibides:






  a) | registreerima iga püügipiirkonda sisenemise ja sealt väljumise eraldi sõnumis, milles on esitatud püügipiirkonda sisenemisel või sealt lahkumisel pardal oleva liigi kogused ning sisenemise või väljumise kuupäev, kellaaeg ja koht. See sõnum edastatakse ERSi või muu teabeedastussüsteemi kaudu Guinea-Bissau püügiseirekeskusele hiljemalt kaks tundi enne sisenemist või väljumist; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

registreerima iga püügipiirkonda sisenemise ja sealt väljumise eraldi sõnumis, milles on esitatud püügipiirkonda sisenemisel või sealt lahkumisel pardal oleva liigi kogused ning sisenemise või väljumise kuupäev, kellaaeg ja koht. See sõnum edastatakse ERSi või muu teabeedastussüsteemi kaudu Guinea-Bissau püügiseirekeskusele hiljemalt kaks tundi enne sisenemist või väljumist;

| b) | registreerima iga päev laeva asukoha keskpäeval, juhul kui saaki ei saadud; |
| --- | --- |

b)

registreerima iga päev laeva asukoha keskpäeval, juhul kui saaki ei saadud;

| c) | registreerima iga püügitegevuse puhul tegevuse asukoha, püügivahendi, iga püütud liigi koguse, tuues eraldi välja pardale jäetud saagi ja tagasilastud saagi. Iga liik peab olema identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi järgi; kogused peavad olema esitatud eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna; |
| --- | --- |

c)

registreerima iga püügitegevuse puhul tegevuse asukoha, püügivahendi, iga püütud liigi koguse, tuues eraldi välja pardale jäetud saagi ja tagasilastud saagi. Iga liik peab olema identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi järgi; kogused peavad olema esitatud eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna;

| d) | edastama iga päev oma lipuriigile hiljemalt kell 24:00:00 elektroonilises püügipäevikus registreeritud andmed; edastamine toimub iga püügipiirkonnas viibitud päeva kohta, kaasa arvatud juhud, kui saaki ei saada. Seda tehakse ka enne püügipiirkonnast lahkumist. |
| --- | --- |

d)

edastama iga päev oma lipuriigile hiljemalt kell 24:00:00 elektroonilises püügipäevikus registreeritud andmed; edastamine toimub iga püügipiirkonnas viibitud päeva kohta, kaasa arvatud juhud, kui saaki ei saada. Seda tehakse ka enne püügipiirkonnast lahkumist.

| 2) | Registreeritud ja edastatud andmete täpsuse eest vastutab kapten. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Käesoleva protokolli lisa IV peatüki kohaselt annab lipuriik ERSi andmed Guinea-Bissau püügiseirekeskuse käsutusse.
  Vormingus UN/CEFACT olevad andmed edastatakse Euroopa Komisjoni poolt kättesaadavaks tehtava võrgustiku FLUX kaudu.
  Alternatiivina edastatakse andmeid kuni üleminekuperioodi lõpuni süsteemi DEH (Data Exchange Highway) kaudu vormingus EU-ERS (v 3.1).
  Lipuriigi püügiseirekeskus edastab laevalt saadetud kiirteated (COE, COX, PNO) automaatselt ja viivitamata Guinea-Bissau püügiseirekeskusele. Muud sõnumid edastatakse samuti automaatselt kord päevas alates kuupäevast, millal saab hakata kasutama vormingut UN/CEFACT; kuni selle ajani edastatakse sõnumid viivitamata Guinea-Bissau püügiseirekeskusele lipuriigi püügiseirekeskuse automaatsel nõudmisel Euroopa Komisjoni kesksõlme kaudu. Pärast uue vormingu tegelikku töölehakkamist kasutatakse viimatimainitud edastamisviisi üksnes vanu andmeid käsitlevate eritaotluste puhul. |
| --- | --- |

3)

Vormingus UN/CEFACT olevad andmed edastatakse Euroopa Komisjoni poolt kättesaadavaks tehtava võrgustiku FLUX kaudu.

Alternatiivina edastatakse andmeid kuni üleminekuperioodi lõpuni süsteemi DEH (Data Exchange Highway) kaudu vormingus EU-ERS (v 3.1).

Lipuriigi püügiseirekeskus edastab laevalt saadetud kiirteated (COE, COX, PNO) automaatselt ja viivitamata Guinea-Bissau püügiseirekeskusele. Muud sõnumid edastatakse samuti automaatselt kord päevas alates kuupäevast, millal saab hakata kasutama vormingut UN/CEFACT; kuni selle ajani edastatakse sõnumid viivitamata Guinea-Bissau püügiseirekeskusele lipuriigi püügiseirekeskuse automaatsel nõudmisel Euroopa Komisjoni kesksõlme kaudu. Pärast uue vormingu tegelikku töölehakkamist kasutatakse viimatimainitud edastamisviisi üksnes vanu andmeid käsitlevate eritaotluste puhul.

| 4) | Guinea-Bissau püügiseirekeskus kinnitab talle edastatud ERSi andmete kättesaamist samal hetkel kättesaamist kinnitava automaatvastusena, mis kinnitab saadud sõnumi kehtivust. Selliste andmete puhul, mille Guinea-Bissau saab vastuseks tema enda esitatud küsimusele, kättesaamist kinnitavat vastust ei saadeta. Guinea-Bissau käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena. |
| --- | --- |

4)

Laeva pardal oleva elektroonilise edastussüsteemi või teavitussüsteemi rike

| 5) | Lipuriigi püügiseirekeskus ja Guinea-Bissau püügiseirekeskus teavitavad teineteist viivitamata kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada ühe või mitme laeva ERSi andmete edastamist. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Kui Guinea-Bissau püügiseirekeskus ei saa andmeid, mida laev peab edastama, teatab ta sellest viivitamata lipuriigi püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus selgitab nii kiiresti kui võimalik välja ERSi andmete puudumise põhjused ning teavitab uurimise tulemustest Guinea-Bissau püügiseirekeskust. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Kui rike on laeva ja lipuriigi püügiseirekeskuse vahelises edastussüsteemis, teatab lipuriigi püügiseirekeskus sellest viivitamata laeva kaptenile või käitajale või tema esindaja(te)le. Pärast sellise teate saamist edastab laeva kapten puuduvad andmed lipuriigi pädevatele asutustele iga päev hiljemalt kell 24:00:00 asjakohaste sidevahendite abil. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Laeva pardale paigaldatud elektroonilise edastussüsteemi rikke korral tagab laeva kapten või käitaja ERSi parandamise või väljavahetamise 10 päeva jooksul alates rikke tuvastamisest. Kui see tähtaeg on möödas, ei ole laeval enam lubatud püügipiirkonnas püügiga tegeleda; ta peab sealt lahkuma või minema 24 tunni jooksul mõnda Guinea-Bissau sadamasse. Laeval on lubatud sadamast lahkuda või pöörduda tagasi püügipiirkonda üksnes pärast seda, kui tema lipuriigi püügiseirekeskus on kindlaks teinud, et laeva ERS toimib nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Kui Guinea-Bissau ei saa ERSi andmeid kätte liidu või Guinea-Bissau järelevalve all olevate elektrooniliste süsteemide talitlushäire tõttu, võtab asjaomane lepinguosaline viivitamata meetmed probleemi lahendamiseks. Probleemi lahendamisest tuleb teist lepinguosalist viivitamata teavitada. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Lipuriigi püügiseirekeskus saadab Guinea-Bissau püügiseirekeskusele iga 24 tunni järel elektrooniliste sidevahendite abil kõik ERSi andmeid, mille ta on lipuriigilt pärast viimast edastamist saanud. Guinea-Bissau palvel võib sama menetlust kohaldada üle 24 tunni kestva hoolduse puhul, mis mõjutab liidu järelevalve all olevaid süsteeme. Guinea-Bissau teavitab sellest oma pädevaid kontrollitalitusi, et viimased ei käsitleks liidu laevu oma ERSi andmete edastamist mittetäitvatena. Lipuriigi püügiseirekeskus tagab, et puuduvad andmed sisestatakse vastavalt punktile 3 tema hallatavasse elektroonilisse andmebaasi. |
| --- | --- |

10)

---

| 27.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/35

---

Teave Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli allkirjastamise kuupäeva kohta

Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokoll (1) allkirjastati 15. juunil 2019.

1

Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast, 15. juunist 2019, vastavalt selle artiklile 16.

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3.

1

Euroopa Liidu Teataja

---

MÄÄRUSED

| 27.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/36

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/1089,

6. juuni 2019,

mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist vastavalt Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokollile (2019–2024)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu sõlmis 17. märtsil 2008. aastal vastu võetud määrusega (EÜ) nr 241/2008 (1) Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (2) („leping“). Leping jõustus 15. aprillil 2008, seda on vaikimisi pikendatud ja see on kehtiv. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu sõlmis 17. märtsil 2008. aastal vastu võetud määrusega (EÜ) nr 241/2008 (1) Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (2) („leping“). Leping jõustus 15. aprillil 2008, seda on vaikimisi pikendatud ja see on kehtiv.

| (2) | Lepingu eelmise protokolli kehtivusaeg lõppes 23. novembril 2017. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu eelmise protokolli kehtivusaeg lõppes 23. novembril 2017.

| (3) | Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi uue protokolli üle. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus protokoll 15. novembril 2018. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi uue protokolli üle. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus protokoll 15. novembril 2018.

| (4) | Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2019/1088 (3) allkirjastati Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokoll (2019–2024) („protokoll“) 15. juunil 2019. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2019/1088 (3) allkirjastati Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokoll (2019–2024) („protokoll“) 15. juunil 2019.

| (5) | Protokollis sätestatud kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel protokolli kohaldamisajaks. |
| --- | --- |

(5)

Protokollis sätestatud kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel protokolli kohaldamisajaks.

| (6) | Protokolli kohaldatakse selle allkirjastamisest alates ajutiselt, et liidu laevad saaksid püügitegevust kiiresti alustada. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast, |
| --- | --- |

(6)

Protokolli kohaldatakse selle allkirjastamisest alates ajutiselt, et liidu laevad saaksid püügitegevust kiiresti alustada. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses on „pika rändega liigid“ liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni I lisas, välja arvatud Alopiidae ja Sphyrnidae perekonda kuuluvad kalad ning liigid Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus.

Alopiidae

Sphyrnidae

Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus

Artikkel 2

Kalapüügivõimalused

Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokollis (2019–2024) sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel vastavalt käesoleva määruse artiklitele 3 ja 4.

Artikkel 3

Põhjalähedased ja väikesed pelaagilised liigid.

Kalapüügivõimalused põhjalähedaste ja väikeste pelaagiliste liikide püügiks jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

| 1) | protokolli kohaldamise esimesel ja teisel aastal vastavalt püügikoormussüsteemile (brutoregistertonnides, brt) on jaotus järgmine:






  a) | krevetikülmutustraalerid:






  Hispaania | 2 500 brt; |
| --- | --- | --- | --- |
| Kreeka | 140 brt; |
| Portugal | 1 060 brt; |

1)

protokolli kohaldamise esimesel ja teisel aastal vastavalt püügikoormussüsteemile (brutoregistertonnides, brt) on jaotus järgmine:

a)

krevetikülmutustraalerid:

Hispaania

2 500 brt;

Kreeka

140 brt;

Portugal

1 060 brt;

| b) | kala ja peajalgsete püügi ja külmutuse traalerid:






  Hispaania | 2 900 brt; |
| --- | --- | --- |
| Kreeka | 225 brt; |
| Itaalia | 375 brt; |

b)

kala ja peajalgsete püügi ja külmutuse traalerid:

Hispaania

2 900 brt;

Kreeka

225 brt;

Itaalia

375 brt;

| c) | väikeste pelaagiliste liikide püügi traalerid:






  Hispaania | 3 500 brt; |
| --- | --- | --- |
| Portugal | 500 brt; |
| Leedu | 5 000 brt; |
| Läti | 5 000 brt; |
| Poola | 1 000 brt; |

c)

väikeste pelaagiliste liikide püügi traalerid:

Hispaania

3 500 brt;

Portugal

500 brt;

Leedu

5 000 brt;

Läti

5 000 brt;

Poola

1 000 brt;

| 2) | alates protokolli kohaldamise kolmandast aastast vastavalt püügi piirnormide süsteemile, on jaotus liikide kaupa (lubatud kogupüük tonnides, TAC) järgmine:






  a) | krevetikülmutustraalerid:






  Hispaania | 1 650 tonni; |
| --- | --- | --- | --- |
| Kreeka | 100 tonni; |
| Portugal | 750 tonni; |

2)

alates protokolli kohaldamise kolmandast aastast vastavalt püügi piirnormide süsteemile, on jaotus liikide kaupa (lubatud kogupüük tonnides, TAC) järgmine:

a)

krevetikülmutustraalerid:

Hispaania

1 650 tonni;

Kreeka

100 tonni;

Portugal

750 tonni;

| b) | külmutustraalerid, püügitraalerid:






  Hispaania | 9 500 tonni; |
| --- | --- | --- |
| Kreeka | 500 tonni; |
| Itaalia | 1 000 tonni; |

b)

külmutustraalerid, püügitraalerid:

Hispaania

9 500 tonni;

Kreeka

500 tonni;

Itaalia

1 000 tonni;

| c) | kala- ja peajalgsete külmutuse traalerid:






  Hispaania | 1 200 tonni; |
| --- | --- | --- |
| Kreeka | 150 tonni; |
| Itaalia | 150 tonni; |

c)

kala- ja peajalgsete külmutuse traalerid:

Hispaania

1 200 tonni;

Kreeka

150 tonni;

Itaalia

150 tonni;

| d) | väikeste pelaagiliste liikide püügi traalerid:






  Hispaania | 3 900 tonni; |
| --- | --- | --- |
| Portugal | 700 tonni; |
| Leedu | 6 000 tonni; |
| Läti | 6 000 tonni; |
| Poola | 1 400 tonni. |

d)

väikeste pelaagiliste liikide püügi traalerid:

Hispaania

3 900 tonni;

Portugal

700 tonni;

Leedu

6 000 tonni;

Läti

6 000 tonni;

Poola

1 400 tonni.

Artikkel 4

Pika rändega liigid

Pika rändega liikide püügivõimalused jaotatakse järgmiselt:

| a) | tuunikülmutusseinerid ja triivõngelaevad:






  Hispaania | 14 laeva; |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 12 laeva; |
| Portugal | 2 laeva; |

a)

tuunikülmutusseinerid ja triivõngelaevad:

Hispaania

14 laeva;

Prantsusmaa

12 laeva;

Portugal

2 laeva;

| b) | ritvõngedega tuunipüügilaevad:






  Hispaania | 10 laeva; |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 3 laeva. |

b)

ritvõngedega tuunipüügilaevad:

Hispaania

10 laeva;

Prantsusmaa

3 laeva.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 15. juunist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 6. juuni 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BIRCHALL

---

(1)  Nõukogu 17. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 241/2008 Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (ELT L 75, 18.3.2008, lk 49).

1

(2)  
  ELT L 342, 27.12.2007, lk 5.

2

(3)  Nõukogu 6. juuni 2019. aasta otsus (EL) 2019/1088 Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli (2019–2024) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

3

Euroopa Liidu Teataja

---

| 27.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1090,

26. juuni 2019,

milles käsitletakse toimeaine dimetoaadi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2007/25/EÜ (2) kanti toimeaine dimetoaat nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2007/25/EÜ (2) kanti toimeaine dimetoaat nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Toimeaine dimetoaadi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. juulil 2020. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine dimetoaadi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. juulil 2020.

| (4) | Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikliga 1 on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus dimetoaadi heakskiidu pikendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikliga 1 on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus dimetoaadi heakskiidu pikendamiseks.

| (5) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (6) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 5. mail 2017 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 5. mail 2017 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (7) | Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (8) | 2. oktoobril 2018 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas dimetoaat võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 13. detsembril 2018 esialgse pikendamisaruande dimetoaadi kohta ning 25. jaanuaril 2019 määruse eelnõu. |
| --- | --- |

(8)

2. oktoobril 2018 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas dimetoaat võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 13. detsembril 2018 esialgse pikendamisaruande dimetoaadi kohta ning 25. jaanuaril 2019 määruse eelnõu.

| (9) | Toiduohutusamet tegi kindlaks konkreetsed probleemid. Eelkõige ei olnud võimalik välistada riski tarbijate, käitlejate, töötajate, kõrvaliste isikute ja elanike jaoks, kuna nad puutuvad kokku dimetoaadi jääkidega, mille genotoksilist toimet ei ole võimalik välistada, ning dimetoaadi peamise metaboliidi ometoaadiga, mille suhtes vastastikuses eksperdiarvamuses jõudis enamik ekspertidest järeldusele, et see on in vivo mutageenne aine. Lisaks sellele jõudis toiduohutusamet järeldusele, et dimetoaadi kõigi hinnatud iseloomulike kasutusviiside puhul avaldub suur risk imetajatele ja sihtliiki mittekuuluvatele lülijalgsetele ning nii dimetoaadi kui ka ometoaadi kõigi hinnatud iseloomulike kasutusviiside puhul avaldub suur risk mesilastele. Lisaks tegi toiduohutusamet järelduse, et ei praegune ega läbivaadatud tehniline kirjeldus ei tugine (öko)toksikoloogilisele hinnangule. |
| --- | --- |

(9)

Toiduohutusamet tegi kindlaks konkreetsed probleemid. Eelkõige ei olnud võimalik välistada riski tarbijate, käitlejate, töötajate, kõrvaliste isikute ja elanike jaoks, kuna nad puutuvad kokku dimetoaadi jääkidega, mille genotoksilist toimet ei ole võimalik välistada, ning dimetoaadi peamise metaboliidi ometoaadiga, mille suhtes vastastikuses eksperdiarvamuses jõudis enamik ekspertidest järeldusele, et see on in vivo mutageenne aine. Lisaks sellele jõudis toiduohutusamet järeldusele, et dimetoaadi kõigi hinnatud iseloomulike kasutusviiside puhul avaldub suur risk imetajatele ja sihtliiki mittekuuluvatele lülijalgsetele ning nii dimetoaadi kui ka ometoaadi kõigi hinnatud iseloomulike kasutusviiside puhul avaldub suur risk mesilastele. Lisaks tegi toiduohutusamet järelduse, et ei praegune ega läbivaadatud tehniline kirjeldus ei tugine (öko)toksikoloogilisele hinnangule.

| (10) | Komisjon palus taotluse esitajal esitada oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta. Lisaks palus komisjon rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt, et taotleja esitaks oma märkused esialgse pikendamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused, mida analüüsiti põhjalikult. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon palus taotluse esitajal esitada oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta. Lisaks palus komisjon rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt, et taotleja esitaks oma märkused esialgse pikendamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused, mida analüüsiti põhjalikult.

| (11) | Vaatamata taotleja esitatud väidetele ei ole võimalik kõnealuse toimeainega seotud probleeme lahendatuks lugeda. |
| --- | --- |

(11)

Vaatamata taotleja esitatud väidetele ei ole võimalik kõnealuse toimeainega seotud probleeme lahendatuks lugeda.

| (12) | Seega ei ole vähemalt ühe taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Toimeaine dimetoaadi heakskiit tuleks seega jätta pikendamata. |
| --- | --- |

(12)

Seega ei ole vähemalt ühe taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Toimeaine dimetoaadi heakskiit tuleks seega jätta pikendamata.

| (13) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

| (14) | Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega dimetoaati sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tagasi võtmiseks. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega dimetoaati sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tagasi võtmiseks.

| (15) | Kui liikmesriigid annavad dimetoaati sisaldavate taimekaitsevahendite puhul ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, siis peaks see ajavahemik lõppema hiljemalt 17. oktoobril 2019 kirssidel kasutatavate taimekaitsevahendite puhul ning 17. juulil 2020 muudel põllukultuuridel kasutatavate taimekaitsevahendite puhul. |
| --- | --- |

(15)

Kui liikmesriigid annavad dimetoaati sisaldavate taimekaitsevahendite puhul ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, siis peaks see ajavahemik lõppema hiljemalt 17. oktoobril 2019 kirssidel kasutatavate taimekaitsevahendite puhul ning 17. juulil 2020 muudel põllukultuuridel kasutatavate taimekaitsevahendite puhul.

| (16) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/707 (7) pikendati dimetoaadi heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2020, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et otsus heakskiidu pikendamata jätmise kohta on tehtud enne kuupäeva, mil heakskiidu pikendamine aegub, tuleks käesolevat määrust kohaldada nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/707 (7) pikendati dimetoaadi heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2020, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et otsus heakskiidu pikendamata jätmise kohta on tehtud enne kuupäeva, mil heakskiidu pikendamine aegub, tuleks käesolevat määrust kohaldada nii kiiresti kui võimalik.

| (17) | Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt uut taotlust dimetoaadi heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt uut taotlust dimetoaadi heakskiitmiseks.

| (18) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamata jätmine

Toimeaine dimetoaadi heakskiitu ei pikendata.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osast jäetakse välja 149. rida, milles käsitletakse dimetoaati.

Artikkel 3

Üleminekumeetmed

Liikmesriigid võtavad toimeainet dimetoaati sisaldavate taimekaitsevahendite load tagasi hiljemalt 17. jaanuariks 2020.

Artikkel 4

Ajapikendus

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, on võimalikult lühike ja lõppeb hiljemalt 17. oktoobriks 2019 kirssidel kasutatavate taimekaitsevahendite puhul ning 17. juuliks 2020 muudel põllukultuuridel kasutatavate taimekaitsevahendite puhul.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 23. aprilli 2007. aasta direktiiv 2007/25/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et kanda sellesse toimeainetena dimetoaat, dimetomorf, glufosinaat, metribusiin, fosmet ja propamokarb (ELT L 106, 24.4.2007, lk 34).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

5

(6)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2018. „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethoate“ (Järeldused toimeaine dimetoaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta), EFSA Journal 2018;16(10):5454. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5454.

6

EFSA Journal

(7)  Komisjoni 7. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/707, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, diurooni, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus'e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, S-metolakloori ja tebukonasooli heakskiidu kehtivusaja pikendamisega. (ELT L 120, 8.5.2019, lk 16).

7

Paecilomyces lilacinus

---

| 27.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/42

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2019/1091,

26. juuni 2019,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa seoses mäletsejatelt ja mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku sisaldavate toodete eksporti käsitlevate nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega kehtestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eelkõige selle artikli 23 esimest lõiku ja artikli 23a punkti m,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) ennetamise, tõrje ja likvideerimise eeskirjad. Nimetatud määrust kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turulelaskmise ning teatavatel erijuhtudel ka nende ekspordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) ennetamise, tõrje ja likvideerimise eeskirjad. Nimetatud määrust kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turulelaskmise ning teatavatel erijuhtudel ka nende ekspordi suhtes.

| (2) | Mäletsejatelt saadud töödeldud loomse valgu ja seda sisaldavate toodete, seega ka orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete kolmandatesse riikidesse eksportimise keeld kehtestati algselt komisjoni määrusega (EÜ) nr 1234/2003, (2) et hoida ära veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) levimist kolmandatesse riikidesse potentsiaalselt saastunud töödeldud loomse valgu kaudu ning sellise valgu taas liitu sissetoomise riski. |
| --- | --- |

(2)

Mäletsejatelt saadud töödeldud loomse valgu ja seda sisaldavate toodete, seega ka orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete kolmandatesse riikidesse eksportimise keeld kehtestati algselt komisjoni määrusega (EÜ) nr 1234/2003, (2) et hoida ära veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) levimist kolmandatesse riikidesse potentsiaalselt saastunud töödeldud loomse valgu kaudu ning sellise valgu taas liitu sissetoomise riski.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) ajakohastas töödeldud loomsest valgust tuleneva BSE riskiga seotud kvantitatiivset riskihinnangut 2018. aasta juunis (3). EFSA jõudis järeldusele, et töödeldud loomsest valgust tulenevate BSEga nakatumise juhtude üldarv oli 2018. aastal neli korda väiksem kui vastav hinnanguline juhtude arv 2011. aastal. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) ajakohastas töödeldud loomsest valgust tuleneva BSE riskiga seotud kvantitatiivset riskihinnangut 2018. aasta juunis (3). EFSA jõudis järeldusele, et töödeldud loomsest valgust tulenevate BSEga nakatumise juhtude üldarv oli 2018. aastal neli korda väiksem kui vastav hinnanguline juhtude arv 2011. aastal.

| (4) | Töödeldud loomset valku käsitleva EFSA arvamuse esitamise järgselt on asjakohane täiendada määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa V peatüki E jao punktis 2 sätestatud erandit nii, et see hõlmaks ka mäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku sisaldavaid orgaanilisi väetisi ja mullaparandusaineid, mis ei sisalda 1. kategooria materjali ega sellest saadud tooteid ega 2. kategooria materjali ega sellest saadud tooteid peale töödeldud sõnniku. |
| --- | --- |

(4)

Töödeldud loomset valku käsitleva EFSA arvamuse esitamise järgselt on asjakohane täiendada määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa V peatüki E jao punktis 2 sätestatud erandit nii, et see hõlmaks ka mäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku sisaldavaid orgaanilisi väetisi ja mullaparandusaineid, mis ei sisalda 1. kategooria materjali ega sellest saadud tooteid ega 2. kategooria materjali ega sellest saadud tooteid peale töödeldud sõnniku.

| (5) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa V peatüki E jao punkti 2, millega keelatakse mäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku sisaldavate toodete eksport, vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa V peatüki E jao punkti 2, millega keelatakse mäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku sisaldavate toodete eksport, vastavalt muuta.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa V peatüki E jao punktis 3 on sätestatud üksnes mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomse valgu ja seda sisaldava segasööda ekspordi puhul kohaldatavad tingimused. Mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku sisaldavate orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete eksporti käsitlevaid tingimusi ei ole aga kehtestatud. Seepärast tuleks kõnealuste tingimuste sätestamiseks lisada määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa V peatüki E jaosse punkt 5. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa V peatüki E jao punktis 3 on sätestatud üksnes mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomse valgu ja seda sisaldava segasööda ekspordi puhul kohaldatavad tingimused. Mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku sisaldavate orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete eksporti käsitlevaid tingimusi ei ole aga kehtestatud. Seepärast tuleks kõnealuste tingimuste sätestamiseks lisada määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa V peatüki E jaosse punkt 5.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1234/2003, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 I, IV ja XI lisa ning määrust (EÜ) nr 1326/2001 transmissiivse spongioosse entsefalopaatia ja loomasöötade osas (ELT L 173, 11.7.2003, lk 6).

2

(3)  
  EFSA Journal 2018; 16(7): 5314.

3

EFSA Journal

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | V peatüki E jaos asendatakse punkt 2 järgmisega:






  „2. | Ilma et see piiraks punkti 1 kohaldamist, on mäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku sisaldavate toodete eksport keelatud.
  Erandina ei kohaldata seda keeldu:






  a) | töödeldud lemmikloomatoidu suhtes, mis sisaldab mäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku,






  i) | mida on töödeldud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti e kohaselt tunnustatud ettevõttes ning |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

V peatüki E jaos asendatakse punkt 2 järgmisega:

„2.

Erandina ei kohaldata seda keeldu:

a)

töödeldud lemmikloomatoidu suhtes, mis sisaldab mäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku,

i)

mida on töödeldud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti e kohaselt tunnustatud ettevõttes ning

| ii) | mis on pakendatud ja märgistatud vastavalt liidu õigusaktidele; |
| --- | --- |

ii)

mis on pakendatud ja märgistatud vastavalt liidu õigusaktidele;

| b) | määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 22 esitatud määratluse kohaste orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete suhtes, mis sisaldavad mäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku või mäletsejatelt ja mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomsete valkude segu, eeldusel, et:






  i) | need ei sisalda 1. kategooria materjali ega sellest saadud tooteid ega 2. kategooria materjali ega sellest saadud tooteid peale sõnniku, mis vastab määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 20 esitatud määratlusele ja mida on töödeldud vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 XI lisa I peatüki 2. jao punktides a, b, d ja e sätestatud eeskirjadele töödeldud sõnniku turulelaskmise kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 22 esitatud määratluse kohaste orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete suhtes, mis sisaldavad mäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku või mäletsejatelt ja mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomsete valkude segu, eeldusel, et:

i)

need ei sisalda 1. kategooria materjali ega sellest saadud tooteid ega 2. kategooria materjali ega sellest saadud tooteid peale sõnniku, mis vastab määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 20 esitatud määratlusele ja mida on töödeldud vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 XI lisa I peatüki 2. jao punktides a, b, d ja e sätestatud eeskirjadele töödeldud sõnniku turulelaskmise kohta;

| ii) | asjaomases orgaanilises väetises või mullaparandusaines sisalduv töödeldud loomne valk vastab määruse (EL) nr 142/2011 X lisa II peatüki 1. jaos kirjeldatud erinõuetele; |
| --- | --- |

ii)

asjaomases orgaanilises väetises või mullaparandusaines sisalduv töödeldud loomne valk vastab määruse (EL) nr 142/2011 X lisa II peatüki 1. jaos kirjeldatud erinõuetele;

| iii) | asjaomane orgaaniline väetis või mullaparandusaine võib sisaldada muid 3. kategooria materjale, mida on töödeldud vastavalt






  — | ükskõik millisele meetodile määruse (EL) nr 142/2011 IV lisa III peatükis sätestatud töötlemismeetoditest 1–7, |
| --- | --- | --- |

iii)

asjaomane orgaaniline väetis või mullaparandusaine võib sisaldada muid 3. kategooria materjale, mida on töödeldud vastavalt

—

ükskõik millisele meetodile määruse (EL) nr 142/2011 IV lisa III peatükis sätestatud töötlemismeetoditest 1–7,

| — | määruse (EL) nr 142/2011 V lisa III peatüki 1. jaos sätestatud nõuetele, kui tegemist on kompostiga või loomsete kõrvalsaaduste biogaasiks muundamisel tekkinud lagundamisjääkidega, või |
| --- | --- |

—

määruse (EL) nr 142/2011 V lisa III peatüki 1. jaos sätestatud nõuetele, kui tegemist on kompostiga või loomsete kõrvalsaaduste biogaasiks muundamisel tekkinud lagundamisjääkidega, või

| — | määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisas sätestatud erinõuetele, kui asjaomast materjali võib kasutada orgaanilises väetises või mullaparandusaines; |
| --- | --- |

—

määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisas sätestatud erinõuetele, kui asjaomast materjali võib kasutada orgaanilises väetises või mullaparandusaines;

| iv) | need on toodetud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti f kohaselt tunnustatud ettevõttes; |
| --- | --- |

iv)

need on toodetud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti f kohaselt tunnustatud ettevõttes;

| v) | need on segatud piisava koguse sellise koostisainega, mille asjaomase orgaanilise väetise või mullaparandusaine tootmiskoha liikmesriigi pädev asutus on heaks kiitnud ja mis muudab toote loomadele vastuvõetamatuks või takistab muul viisil tõhusalt segu väärkasutamist söödana. Kõnealune koostisaine tuleb segada orgaanilise väetise või mullaparandusainega kas asjaomast väetist või mullaparandusainet tootvas ettevõttes või selleks otstarbeks registreeritud ettevõttes kooskõlas määruse (EL) nr 142/2011 XI lisa II peatüki 1. jao punktiga 2.
  Sihtriigiks oleva kolmanda riigi pädeva asutuse nõudel võib asjaomase orgaanilise väetise või mullaparandusaine tootmiskoha liikmesriigi pädev asutus lugeda vastuvõetavaks muude kui asjaomases liikmesriigis heaks kiidetud koostisainete või meetodite kasutamise orgaanilise väetise või mullaparandusaine söödana kasutamise ärahoidmiseks, kui see ei ole vastuolus määruse (EL) nr 142/2011 artikli 22 punktis 3 ja XI lisa II peatüki 1. jao punktis 3 sätestatud eeskirjadega; |
| --- | --- |

v)

need on segatud piisava koguse sellise koostisainega, mille asjaomase orgaanilise väetise või mullaparandusaine tootmiskoha liikmesriigi pädev asutus on heaks kiitnud ja mis muudab toote loomadele vastuvõetamatuks või takistab muul viisil tõhusalt segu väärkasutamist söödana. Kõnealune koostisaine tuleb segada orgaanilise väetise või mullaparandusainega kas asjaomast väetist või mullaparandusainet tootvas ettevõttes või selleks otstarbeks registreeritud ettevõttes kooskõlas määruse (EL) nr 142/2011 XI lisa II peatüki 1. jao punktiga 2.

Sihtriigiks oleva kolmanda riigi pädeva asutuse nõudel võib asjaomase orgaanilise väetise või mullaparandusaine tootmiskoha liikmesriigi pädev asutus lugeda vastuvõetavaks muude kui asjaomases liikmesriigis heaks kiidetud koostisainete või meetodite kasutamise orgaanilise väetise või mullaparandusaine söödana kasutamise ärahoidmiseks, kui see ei ole vastuolus määruse (EL) nr 142/2011 artikli 22 punktis 3 ja XI lisa II peatüki 1. jao punktis 3 sätestatud eeskirjadega;

| vi) | neid on haigusetekitajatest puhastamiseks töödeldud vastavalt määruse (EL) nr 142/2011 XI lisa II peatüki 1. jao punktile 5; |
| --- | --- |

vi)

neid on haigusetekitajatest puhastamiseks töödeldud vastavalt määruse (EL) nr 142/2011 XI lisa II peatüki 1. jao punktile 5;

| vii) | nende pakendile või mahutile on kinnitatud etikett, millele on kantud sõnad „orgaaniline väetis või mullaparandusaine/põllumajandusloomade karjatamine ja kultuuride söödana kasutamine vähemalt 21 päeva jooksul pärast kasutamist on keelatud“; |
| --- | --- |

vii)

nende pakendile või mahutile on kinnitatud etikett, millele on kantud sõnad „orgaaniline väetis või mullaparandusaine/põllumajandusloomade karjatamine ja kultuuride söödana kasutamine vähemalt 21 päeva jooksul pärast kasutamist on keelatud“;

| viii) | nende ekspordil järgitakse järgmisi tingimusi:






  — | neid transporditakse plommitud mahutites asjaomast orgaanilist väetist või mullaparandusainet tootvast ettevõttest või registreeritud ettevõttest, kus toimub toote loomadele vastuvõetamatuks muutva koostisaine lisamine, otse liidu territooriumilt väljumise kohta, milleks on komisjoni otsuse 2009/821/EÜ I lisas loetletud piiripunkt. Enne toote liidu territooriumilt väljumist teavitab asjaomase orgaanilise väetise või mullaparandusaine transpordi korraldamise eest vastutav ettevõtja asjaomase piiripunkti pädevat asutust saadetise saabumisest väljumiskohta; |
| --- | --- | --- |

viii)

nende ekspordil järgitakse järgmisi tingimusi:

—

neid transporditakse plommitud mahutites asjaomast orgaanilist väetist või mullaparandusainet tootvast ettevõttest või registreeritud ettevõttest, kus toimub toote loomadele vastuvõetamatuks muutva koostisaine lisamine, otse liidu territooriumilt väljumise kohta, milleks on komisjoni otsuse 2009/821/EÜ I lisas loetletud piiripunkt. Enne toote liidu territooriumilt väljumist teavitab asjaomase orgaanilise väetise või mullaparandusaine transpordi korraldamise eest vastutav ettevõtja asjaomase piiripunkti pädevat asutust saadetise saabumisest väljumiskohta;

| — | saadetisega on kaasas nõuetekohaselt täidetud kaubadokument, mis on koostatud määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisa III peatüki punktis 6 sätestatud näidise kohaselt ja väljastatud komisjoni otsusega 2004/292/EÜ kasutusele võetud ühtsest veterinaariaalasest elektroonilisest süsteemist (TRACES). Sellel kaubadokumendil peab väljumiskoha piiripunkt olema märgitud lahtrisse I.28; |
| --- | --- |

—

saadetisega on kaasas nõuetekohaselt täidetud kaubadokument, mis on koostatud määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisa III peatüki punktis 6 sätestatud näidise kohaselt ja väljastatud komisjoni otsusega 2004/292/EÜ kasutusele võetud ühtsest veterinaariaalasest elektroonilisest süsteemist (TRACES). Sellel kaubadokumendil peab väljumiskoha piiripunkt olema märgitud lahtrisse I.28;

| — | saadetise saabumisel väljumiskohta kontrollib piiripunkti pädev asutus riskipõhiselt piiripunktis tollile esitatud konteinerite plomme. Kui plommi kontrollimise tulemus ei ole rahuldav, tuleb saadetis kas hävitada või saata tagasi kaubadokumendi lahtris I.12 märgitud päritoluettevõttesse; |
| --- | --- |

—

saadetise saabumisel väljumiskohta kontrollib piiripunkti pädev asutus riskipõhiselt piiripunktis tollile esitatud konteinerite plomme. Kui plommi kontrollimise tulemus ei ole rahuldav, tuleb saadetis kas hävitada või saata tagasi kaubadokumendi lahtris I.12 märgitud päritoluettevõttesse;

| — | piiripunkti pädev asutus teavitab kaubadokumendi lahtris I.4 märgitud pädevat asutust süsteemi TRACES kaudu saadetise saabumisest väljumiskohta ning vajaduse korral plommi kontrollimise tulemusest ja võetud parandusmeetmetest; |
| --- | --- |

—

piiripunkti pädev asutus teavitab kaubadokumendi lahtris I.4 märgitud pädevat asutust süsteemi TRACES kaudu saadetise saabumisest väljumiskohta ning vajaduse korral plommi kontrollimise tulemusest ja võetud parandusmeetmetest;

| — | pädev asutus, kes vastutab päritolutootmisettevõtte või selle registreeritud ettevõtte eest, kus toimub toote loomadele vastuvõetamatuks muutva koostisaine lisamine, viib läbi riskipõhise ametliku kontrolli, et kontrollida esimese ja teise taande järgimist ning seda, kas mäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku või mäletsejatelt ja mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomsete valkude segu sisaldava orgaanilise väetise või mullaparandusaine iga eksporditava saadetise puhul on saadud piiripunkti pädevalt asutuselt süsteemi TRACES kaudu kinnitus väljumiskohas tehtud kontrolli kohta. |
| --- | --- |

—

pädev asutus, kes vastutab päritolutootmisettevõtte või selle registreeritud ettevõtte eest, kus toimub toote loomadele vastuvõetamatuks muutva koostisaine lisamine, viib läbi riskipõhise ametliku kontrolli, et kontrollida esimese ja teise taande järgimist ning seda, kas mäletsejatelt saadud töödeldud loomset valku või mäletsejatelt ja mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomsete valkude segu sisaldava orgaanilise väetise või mullaparandusaine iga eksporditava saadetise puhul on saadud piiripunkti pädevalt asutuselt süsteemi TRACES kaudu kinnitus väljumiskohas tehtud kontrolli kohta.

Punkti 2 alapunkti b alapunktides v, vii ja viii sätestatud tingimusi ei kohaldata selliste orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete suhtes, mis on pakendatud lõpptarbijale kasutamiseks ette nähtud kuni 50 kg kaaluvatesse müügipakenditesse.“

| 2) | V peatüki E jaosse lisatakse punkt 5:






  „5. | Eksportimiseks ette nähtud orgaanilised väetised ja mullaparandusained, mis sisaldavad töödeldud loomset valku, mis on saadud üksnes mittemäletsejatelt, ega sisalda mäletsejatelt pärit materjali, vastavad järgmistele tingimustele:






  a) | käesoleva jao punkti 2 alapunkti b alapunktides i, ii, iii, iv, v, vi ja vii sätestatud tingimused. Punkti 2 alapunkti b alapunktides v ja vii sätestatud tingimusi ei kohaldata selliste orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete suhtes, mis on pakendatud lõpptarbijale kasutamiseks ette nähtud kuni 50 kg kaaluvatesse müügipakenditesse; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

V peatüki E jaosse lisatakse punkt 5:

„5.

a)

käesoleva jao punkti 2 alapunkti b alapunktides i, ii, iii, iv, v, vi ja vii sätestatud tingimused. Punkti 2 alapunkti b alapunktides v ja vii sätestatud tingimusi ei kohaldata selliste orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete suhtes, mis on pakendatud lõpptarbijale kasutamiseks ette nähtud kuni 50 kg kaaluvatesse müügipakenditesse;

| b) | mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomne valk, mida toode sisaldab, on toodetud töötlemisettevõttes, mis vastab IV peatüki D jao punktis c sätestatud nõuetele ja on loetletud vastavalt V peatüki A jao punkti 1 alapunktile d; |
| --- | --- |

b)

mittemäletsejatelt saadud töödeldud loomne valk, mida toode sisaldab, on toodetud töötlemisettevõttes, mis vastab IV peatüki D jao punktis c sätestatud nõuetele ja on loetletud vastavalt V peatüki A jao punkti 1 alapunktile d;

| c) | need on toodetud ettevõttes, kus töödeldakse üksnes selliseid orgaanilisi väetisi ja mullaparandusaineid, mis ei sisalda mäletsejatelt pärit materjali.
  Erandina sellest konkreetsest tingimusest võib pädev asutus lubada eksportida käesolevas punktis osutatud orgaanilisi väetisi ja mullaparandusaineid, mis on toodetud ettevõttes, kus töödeldakse mäletsejatelt pärit materjali sisaldavaid orgaanilisi väetisi või mullaparandusaineid, kui rakendatakse tõhusaid meetmeid, millega hoitakse ära üksnes mittemäletsejatelt pärit materjali sisaldavate orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete ning mäletsejatelt pärit materjali sisaldavate orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete vaheline ristsaastumine; |
| --- | --- |

c)

need on toodetud ettevõttes, kus töödeldakse üksnes selliseid orgaanilisi väetisi ja mullaparandusaineid, mis ei sisalda mäletsejatelt pärit materjali.

Erandina sellest konkreetsest tingimusest võib pädev asutus lubada eksportida käesolevas punktis osutatud orgaanilisi väetisi ja mullaparandusaineid, mis on toodetud ettevõttes, kus töödeldakse mäletsejatelt pärit materjali sisaldavaid orgaanilisi väetisi või mullaparandusaineid, kui rakendatakse tõhusaid meetmeid, millega hoitakse ära üksnes mittemäletsejatelt pärit materjali sisaldavate orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete ning mäletsejatelt pärit materjali sisaldavate orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete vaheline ristsaastumine;

| d) | nende transportimiseks liidu territooriumilt väljumise kohta kasutatakse uut pakkematerjali või selliseid mahtlastipakendeid, mida ei kasutata mäletsejatelt pärit materjali transportimiseks või mis on ristsaastumise ärahoidmiseks eelnevalt puhastatud vastavalt dokumenteeritud korrale, mille pädev asutus on eelnevalt heaks kiitnud.
  Punkti 5 alapunktides c ja d sätestatud tingimusi ei kohaldata selliste orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete suhtes, mis on pakendatud lõpptarbijale kasutamiseks ette nähtud kuni 50 kg kaaluvatesse müügipakenditesse.“ |
| --- | --- |

d)

nende transportimiseks liidu territooriumilt väljumise kohta kasutatakse uut pakkematerjali või selliseid mahtlastipakendeid, mida ei kasutata mäletsejatelt pärit materjali transportimiseks või mis on ristsaastumise ärahoidmiseks eelnevalt puhastatud vastavalt dokumenteeritud korrale, mille pädev asutus on eelnevalt heaks kiitnud.

Punkti 5 alapunktides c ja d sätestatud tingimusi ei kohaldata selliste orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete suhtes, mis on pakendatud lõpptarbijale kasutamiseks ette nähtud kuni 50 kg kaaluvatesse müügipakenditesse.“

---

OTSUSED

| 27.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/47

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2019/1092,

26. juuni 2019,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2302, millega toetatakse OPCW tegevust, millega abistatakse puhastustööde läbiviimist Liibüas endises keemiarelvade ladustamiskohas massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 12. detsembril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/2302 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 12. detsembril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/2302 (1).

| (2) | Otsuses (ÜVJP) 2017/2302 on selle artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevuste rakendamise perioodiks kehtestatud 20 kuud alates kõnealuse otsuse artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses (ÜVJP) 2017/2302 on selle artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevuste rakendamise perioodiks kehtestatud 20 kuud alates kõnealuse otsuse artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

| (3) | Rakendusüksus Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon (OPCW) taotles 27. märtsil 2019 liidult otsuse (ÜVJP) 2017/2302 kehtivusaja pikendamist. Kõnealuse otsuse kehtivusaja pikendamine 12 kuu võrra võimaldaks OPCWl jätkata kõnealuse otsuse artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevuste rakendamist ka pärast kõnealuse otsuse artikli 5 lõikes 2 osutatud tähtaja lõppu ning saavutada kavandatud eesmärgid. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusüksus Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon (OPCW) taotles 27. märtsil 2019 liidult otsuse (ÜVJP) 2017/2302 kehtivusaja pikendamist. Kõnealuse otsuse kehtivusaja pikendamine 12 kuu võrra võimaldaks OPCWl jätkata kõnealuse otsuse artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevuste rakendamist ka pärast kõnealuse otsuse artikli 5 lõikes 2 osutatud tähtaja lõppu ning saavutada kavandatud eesmärgid.

| (4) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2302 taotletud muudatus on seotud kõnealuse otsuse artikli 5 lõikega 2 ja lisa punktiga 6. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2302 taotletud muudatus on seotud kõnealuse otsuse artikli 5 lõikega 2 ja lisa punktiga 6.

| (5) | Nagu on konkreetselt märgitud OPCW 27. märtsi 2019. aasta taotluses, saaks otsuse (ÜVJP) 2017/2302 artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevuste rakendamist jätkata ressursse mõjutamata. |
| --- | --- |

(5)

Nagu on konkreetselt märgitud OPCW 27. märtsi 2019. aasta taotluses, saaks otsuse (ÜVJP) 2017/2302 artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevuste rakendamist jätkata ressursse mõjutamata.

| (6) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2302 kehtivusaega tuleks seetõttu pikendada, et võimaldada jätkata kõnealuse otsuse artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevuste rakendamist, |
| --- | --- |

(6)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2302 kehtivusaega tuleks seetõttu pikendada, et võimaldada jätkata kõnealuse otsuse artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevuste rakendamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2017/2302 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 32 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud komisjoni ja OPCW vahelise rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu möödumisel käesoleva otsuse jõustumisest, kui rahastamislepingut ei ole selleks ajaks sõlmitud.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 32 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud komisjoni ja OPCW vahelise rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu möödumisel käesoleva otsuse jõustumisest, kui rahastamislepingut ei ole selleks ajaks sõlmitud.“

| 2) | Lisa punkti 6 tekst asendatakse järgmisega:
  „6.   Hinnanguline kestus
  Projekti kestuseks on kavandatud 32 kuud.“ |
| --- | --- |

2)

Lisa punkti 6 tekst asendatakse järgmisega:

„6.   Hinnanguline kestus

Projekti kestuseks on kavandatud 32 kuud.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 26. juuni 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

G. L. GAVRILESCU

---

(1)  Nõukogu 12. detsembri 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/2302, millega toetatakse OPCW tegevust, millega abistatakse puhastustööde läbiviimist Liibüas endises keemiarelvade ladustamiskohas massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 329, 12.12.2017, lk 49).

1

---

| 27.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/49

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1093,

26. juuni 2019,

mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2019. aasta osamaksu teist osa ja 2020. aasta osamaksu muudetud ülemmäära

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa, (1) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323, (2) eriti selle artikli 19 lõikeid 3 ja 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon esitab määruse (EL) 2018/1877 (edaspidi „11. EAFi finantsmäärus“) artikli 19 lõikes 3 sätestatud korras 15. juuniks 2019 ettepaneku, milles märgitakse liikmesriikide 2019. aasta osamaksu teise osa suurus ning 2019. aasta osamaks, mida on muudetud juhul, kui see aastane osamaks erineb tegelikest vajadustest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon esitab määruse (EL) 2018/1877 (edaspidi „11. EAFi finantsmäärus“) artikli 19 lõikes 3 sätestatud korras 15. juuniks 2019 ettepaneku, milles märgitakse liikmesriikide 2019. aasta osamaksu teise osa suurus ning 2019. aasta osamaks, mida on muudetud juhul, kui see aastane osamaks erineb tegelikest vajadustest.

| (2) | Euroopa Investeerimispank (EIP) saatis 24. aprillil 2019 komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt 11. EAFi finantsmääruse artiklile 46. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Investeerimispank (EIP) saatis 24. aprillil 2019 komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt 11. EAFi finantsmääruse artiklile 46.

| (3) | 11. EAFi finantsmääruse artikli 20 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide raames ette nähtud summad. Seetõttu tuleks esitada nõue tasuda 10. EAFi osamaks EIP-le ja 11. EAFi osamaks komisjonile. |
| --- | --- |

(3)

11. EAFi finantsmääruse artikli 20 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide raames ette nähtud summad. Seetõttu tuleks esitada nõue tasuda 10. EAFi osamaks EIP-le ja 11. EAFi osamaks komisjonile.

| (4) | Nõukogu võttis 12. novembril 2018 vastu otsuse (EL) 2018/1715, (3) milles määratakse liikmesriikide 2019. aasta EAFi osamaksud järgmiselt: komisjonile 4 400 000 000 eurot ja EIP-le 300 000 000 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 12. novembril 2018 vastu otsuse (EL) 2018/1715, (3) milles määratakse liikmesriikide 2019. aasta EAFi osamaksud järgmiselt: komisjonile 4 400 000 000 eurot ja EIP-le 300 000 000 eurot.

| (5) | Arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku teha aastatel 2021–2027 arengu- ja rahvusvahelist koostööd uue rakenduskorra kohaselt, alandab komisjon oma EAFide makseprognoose ja vähendab 2020. aasta ülemmäära seetõttu 200 000 000 euro võrra, |
| --- | --- |

(5)

Arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku teha aastatel 2021–2027 arengu- ja rahvusvahelist koostööd uue rakenduskorra kohaselt, alandab komisjon oma EAFide makseprognoose ja vähendab 2020. aasta ülemmäära seetõttu 200 000 000 euro võrra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EAFi osamaksude summad, mille liikmesriigid maksavad komisjonile ja EIP-le 2019. aasta osamaksu teise osana, on sätestatud lisas esitatud tabelis.

Artikkel 2

Liikmesriikide 2020. aasta EAFi osamaksu ülemmäära vähendatakse ja see on 4 700 000 000 eurot. See jagatakse nii, et komisjoni osa on 4 400 000 000 eurot ja EIP osa on 300 000 000 eurot.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 26. juuni 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

G. L. GAVRILESCU

---

(1)  
  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 307, 3.12.2018, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 12. novembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/1715, mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2020. aasta ülemmäära, 2019. aasta osamaksu ja 2019. aasta osamaksu esimese osa suurust ning hinnangulist ja mittesiduvat prognoosi 2021. ja 2022. aasta osamaksu suuruse kohta (ELT L 286, 14.11.2018, lk 30).

3

---

LISA

| LIIKMESRIIGID | Osatähtsus 10. EAFis (%) | Osatähtsus 11. EAFis (%) | 2019. aasta osamaksu 2. osa (eurodes) | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Komisjon | EIP |
| 11. EAF | 10. EAF |
| BELGIA | 3,53 | 3,24927 | 48 739 050,00 | 3 530 000,00 | 52 269 050,00 |
| BULGAARIA | 0,14 | 0,21853 | 3 277 950,00 | 140 000,00 | 3 417 950,00 |
| TŠEHHI | 0,51 | 0,79745 | 11 961 750,00 | 510 000,00 | 12 471 750,00 |
| TAANI | 2,00 | 1,98045 | 29 706 750,00 | 2 000 000,00 | 31 706 750,00 |
| SAKSAMAA | 20,50 | 20,57980 | 308 697 000,00 | 20 500 000,00 | 329 197 000,00 |
| EESTI | 0,05 | 0,08635 | 1 295 250,00 | 50 000,00 | 1 345 250,00 |
| IIRIMAA | 0,91 | 0,94006 | 14 100 900,00 | 910 000,00 | 15 010 900,00 |
| KREEKA | 1,47 | 1,50735 | 22 610 250,00 | 1 470 000,00 | 24 080 250,00 |
| HISPAANIA | 7,85 | 7,93248 | 118 987 200,00 | 7 850 000,00 | 126 837 200,00 |
| PRANTSUSMAA | 19,55 | 17,81269 | 267 190 350,00 | 19 550 000,00 | 286 740 350,00 |
| HORVAATIA | 0,00 | 0,22518 | 3 377 700,00 | 0,00 | 3 377 700,00 |
| ITAALIA | 12,86 | 12,53009 | 187 951 350,00 | 12 860 000,00 | 200 811 350,00 |
| KÜPROS | 0,09 | 0,11162 | 1 674 300,00 | 90 000,00 | 1 764 300,00 |
| LÄTI | 0,07 | 0,11612 | 1 741 800,00 | 70 000,00 | 1 811 800,00 |
| LEEDU | 0,12 | 0,18077 | 2 711 550,00 | 120 000,00 | 2 831 550,00 |
| LUKSEMBURG | 0,27 | 0,25509 | 3 826 350,00 | 270 000,00 | 4 096 350,00 |
| UNGARI | 0,55 | 0,61456 | 9 218 400,00 | 550 000,00 | 9 768 400,00 |
| MALTA | 0,03 | 0,03801 | 570 150,00 | 30 000,00 | 600 150,00 |
| MADALMAAD | 4,85 | 4,77678 | 71 651 700,00 | 4 850 000,00 | 76 501 700,00 |
| AUSTRIA | 2,41 | 2,39757 | 35 963 550,00 | 2 410 000,00 | 38 373 550,00 |
| POOLA | 1,30 | 2,00734 | 30 110 100,00 | 1 300 000,00 | 31 410 100,00 |
| PORTUGAL | 1,15 | 1,19679 | 17 951 850,00 | 1 150 000,00 | 19 101 850,00 |
| RUMEENIA | 0,37 | 0,71815 | 10 772 250,00 | 370 000,00 | 11 142 250,00 |
| SLOVEENIA | 0,18 | 0,22452 | 3 367 800,00 | 180 000,00 | 3 547 800,00 |
| SLOVAKKIA | 0,21 | 0,37616 | 5 642 400,00 | 210 000,00 | 5 852 400,00 |
| SOOME | 1,47 | 1,50909 | 22 636 350,00 | 1 470 000,00 | 24 106 350,00 |
| ROOTSI | 2,74 | 2,93911 | 44 086 650,00 | 2 740 000,00 | 46 826 650,00 |
| ÜHENDKUNINGRIIK | 14,82 | 14,67862 | 220 179 300,00 | 14 820 000,00 | 234 999 300,00 |
| EL 28 KOKKU | 100,00 | 100,00 | 1 500 000 000,00 | 100 000 000,00 | 1 600 000 000,00 |

LIIKMESRIIGID

Osatähtsus 10. EAFis (%)

Osatähtsus 11. EAFis (%)

2019. aasta osamaksu 2. osa (eurodes)

Kokku

Komisjon

EIP

11. EAF

10. EAF

BELGIA

3,53

3,24927

48 739 050,00

3 530 000,00

52 269 050,00

BULGAARIA

0,14

0,21853

3 277 950,00

140 000,00

3 417 950,00

TŠEHHI

0,51

0,79745

11 961 750,00

510 000,00

12 471 750,00

TAANI

2,00

1,98045

29 706 750,00

2 000 000,00

31 706 750,00

SAKSAMAA

20,50

20,57980

308 697 000,00

20 500 000,00

329 197 000,00

EESTI

0,05

0,08635

1 295 250,00

50 000,00

1 345 250,00

IIRIMAA

0,91

0,94006

14 100 900,00

910 000,00

15 010 900,00

KREEKA

1,47

1,50735

22 610 250,00

1 470 000,00

24 080 250,00

HISPAANIA

7,85

7,93248

118 987 200,00

7 850 000,00

126 837 200,00

PRANTSUSMAA

19,55

17,81269

267 190 350,00

19 550 000,00

286 740 350,00

HORVAATIA

0,00

0,22518

3 377 700,00

0,00

3 377 700,00

ITAALIA

12,86

12,53009

187 951 350,00

12 860 000,00

200 811 350,00

KÜPROS

0,09

0,11162

1 674 300,00

90 000,00

1 764 300,00

LÄTI

0,07

0,11612

1 741 800,00

70 000,00

1 811 800,00

LEEDU

0,12

0,18077

2 711 550,00

120 000,00

2 831 550,00

LUKSEMBURG

0,27

0,25509

3 826 350,00

270 000,00

4 096 350,00

UNGARI

0,55

0,61456

9 218 400,00

550 000,00

9 768 400,00

MALTA

0,03

0,03801

570 150,00

30 000,00

600 150,00

MADALMAAD

4,85

4,77678

71 651 700,00

4 850 000,00

76 501 700,00

AUSTRIA

2,41

2,39757

35 963 550,00

2 410 000,00

38 373 550,00

POOLA

1,30

2,00734

30 110 100,00

1 300 000,00

31 410 100,00

PORTUGAL

1,15

1,19679

17 951 850,00

1 150 000,00

19 101 850,00

RUMEENIA

0,37

0,71815

10 772 250,00

370 000,00

11 142 250,00

SLOVEENIA

0,18

0,22452

3 367 800,00

180 000,00

3 547 800,00

SLOVAKKIA

0,21

0,37616

5 642 400,00

210 000,00

5 852 400,00

SOOME

1,47

1,50909

22 636 350,00

1 470 000,00

24 106 350,00

ROOTSI

2,74

2,93911

44 086 650,00

2 740 000,00

46 826 650,00

ÜHENDKUNINGRIIK

14,82

14,67862

220 179 300,00

14 820 000,00

234 999 300,00

EL 28 KOKKU

100,00

100,00

1 500 000 000,00

100 000 000,00

1 600 000 000,00

---

| 27.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/52

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1094,

17. juuni 2019,

millega liikmesriikidel lubatakse teha teatavaid erandeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4303 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõikeid 2 ja 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotis I.3 ja II lisa jaotis II.3 sisaldavad liikmesriikide konkreetseid asjaolusid arvesse võtvate erandite loetelusid. Teatavad liikmesriigid taotlesid mitut uut siseriiklikku erandit ja juba lubatud erandite mitut muudatust. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotis I.3 ja II lisa jaotis II.3 sisaldavad liikmesriikide konkreetseid asjaolusid arvesse võtvate erandite loetelusid. Teatavad liikmesriigid taotlesid mitut uut siseriiklikku erandit ja juba lubatud erandite mitut muudatust.

| (2) | Need erandid tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(2)

Need erandid tuleks heaks kiita.

| (3) | Sellest tulenevalt on vaja kohandada I lisa jaotist I.3 ja II lisa jaotist II.3 ning selguse huvides on asjakohane need jaotised täielikult asendada. |
| --- | --- |

(3)

Sellest tulenevalt on vaja kohandada I lisa jaotist I.3 ja II lisa jaotist II.3 ning selguse huvides on asjakohane need jaotised täielikult asendada.

| (4) | Seega tuleks direktiivi 2008/68/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks direktiivi 2008/68/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiiviga 2008/68/EÜ loodud ohtlike kaupade veo komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiiviga 2008/68/EÜ loodud ohtlike kaupade veo komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud liikmesriigid võivad rakendada lisas sätestatud erandeid seoses ohtlike kaupade veoga oma territooriumil.

Neid erandeid kohaldatakse diskrimineerimiseta.

Artikkel 2

Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotist I.3 ja II lisa jaotist II.3 muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Violeta BULC

---

(1)  
  ELT L 260, 30.9.2008, lk 13.

1

---

LISA

Direktiivi 2008/68/EÜ I ja II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa jaotis I.3 asendatakse järgmisega:
  „I.3.   Liikmesriikide erandid

  Liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõikele 2.
  Erandite numeratsioon: RO-a/bi/bii-LR-nr








  RO | = | autovedu |
| --- | --- | --- | --- |
| a/bi/bii | = | artikli 6 lõike 2 punkt a / punkti b alapunkt i / punkti b alapunkt ii |
| MS | = | liikmesriigi tähtlühend |
| nn | = | järjekorranumber |

1)

I lisa jaotis I.3 asendatakse järgmisega:

„I.3.   Liikmesriikide erandid

Liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõikele 2.

Erandite numeratsioon: RO-a/bi/bii-LR-nr

RO

=

autovedu

a/bi/bii

=

artikli 6 lõike 2 punkt a / punkti b alapunkt i / punkti b alapunkt ii

MS

=

liikmesriigi tähtlühend

nn

=

järjekorranumber

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti a alusel

AT Austria

RO-a-AT-1

Teema: kõik klassid, v.a 1, 6.2 ja 7 – väikesed kogused.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 3.4.

Direktiivi lisa sisu: piiratud kogustena pakitud ohtlike kaupade vedu.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kuni 30 kg või liitrit ohtlikku kaupa, mis ei kuulu veoliiki 0 ega 1 ja mis on pakitud piiratud mahuga sisepakenditesse või ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR) kohastesse pakenditesse või mille puhul on tegemist vastupidavate kaubaartiklitega, võib koos pakendada testitud karpidesse (X).

Lõppkasutajad võivad need poest kätte saada ja tagasi tuua ning jaemüüjad võivad neid vedada lõppkasutajatele või enda poodide vahel.

Veoüksuse kohta kehtib piirnorm 333 kg või liitrit ja lubatud perimeeter on 100 km.

Karbid tuleb märgistada ühtmoodi ja nendega peab olema kaasas veokiri.

Kohaldatakse üksnes mõningaid laadimis- ja käitlemissätteid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: –

Märkused:

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2022

BE Belgia

RO–a–BE–1

Teema: klass 1 – väikesed kogused.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6.

Direktiivi lisa sisu: punkti 1.1.3.6 kohaselt on tavasõidukiga veetava kaevanduslõhkeaine maksimaalne lubatud kogus 20 kg.

Liikmesriigi õigusakti sisu: varustuspunktidest kaugemal asuvate hoidlate operaatoritel on lubatud tavalises mootorsõidukis vedada kuni 25 kg dünamiiti või tugevatoimelisi lõhkeaineid ja kuni 300 detonaatorit vastavalt lõhkeaineteenistuse poolt sätestatud tingimustele.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2020

RO–a–BE– 2

Teema: eri klassidesse kuuluvaid tooteid sisaldanud tühjade puhastamata konteinerite vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.6.

Liikmesriigi õigusakti sisu: veokirjal on märge „puhastamata tühjad pakendid, mis on sisaldanud eri klassidesse kuuluvaid tooteid“.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Dérogation 6-97.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2022

RO–a–BE–3

Teema: RO–a–UK-4 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: derogation 4-2004

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2022

RO–a–BE–4

Teema: ADRi kõigi nõuete erand, et vedada riigisiseselt kodumajapidamistest pärit kuni 1 000 kasutatud ioonsuitsuandurit Belgias asuvasse töötlemiskohta suitsuandurite valikkogumise süsteemiga ette nähtud kogumispunktide kaudu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: kõik nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ioonsuitsuandurite koduse kasutamise suhtes ei kohaldata radioloogilisest seisukohast reguleerivat kontrolli, kui suitsuandur on saanud tüübikinnituse. Selliste suitsuandurite lõppkasutajatele vedamise suhtes ei kohaldata samuti ADRi nõudeid. (vt 1.7.1.4. e)).

Direktiiviga 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta on nõutav kasutatud suitsuandurite valikkogumine, et töödelda trükkplaate ja ioonsuitsuandurite puhul eemaldada nendest radioaktiivsed ained. Sellise valikkogumise võimaldamiseks on loodud süsteem, et soodustada kodumajapidamisi viima kasutatud suitsuandurid kogumispunkti, kust andureid on võimalik vedada – mõnikord teise kogumispunkti või vaheladustuskoha kaudu – töötlemiskohta.

Kogumispunktides on saadaval metallpakendid, kuhu on võimalik pakkida kuni 1 000 suitsuandurit. Kõnealustest kogumispunktidest on võimalik selline suitsuandureid sisaldav pakend vedada koos muude jäätmetega vaheladustuskohta või töötlemiskohta. Pakendil on märgis „suitsuandur“.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: suitsuandurite valikkogumise süsteem on osa kuninga 20. juuli 2001. aasta dekreedi (üldise kiirguskaitse määrus) artiklis 3.1.d.2 sätestatud heakskiidetud vahendite kõrvaldamise tingimustest.

Märkused: see erand on vajalik, et võimaldada kasutatud ioonsuitsuandurite valikkogumist.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2020

DE Saksamaa

RO–a–DE–1

Teema: 1.4G liigitusega autoosade segapakendid ja segaveosed koos teatavate ohtlike kaupadega (n4).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.10 ja 7.5.2.1.

Direktiivi lisa sisu: segapakendeid ja segaveoseid käsitlevad sätted.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbritega 0431 ja 0503 tähistatud aineid võib laadida koos teatavate ohtlike kaupadega (autotootmisega seotud tooted) teatavates kogustes, mis on erandis loetletud. Väärtust 1 000 (võrreldav punktiga 1.1.3.6.4) ei ületata.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.

Märkused: erand on vajalik, et tagada autode turvaosade kiire kohaletoimetamine vastavalt kohalikule nõudlusele. Kuna kõnealuste toodete valik on väga lai, ei hoita tavaliselt kohalikes töökodades nende varusid.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–DE–2

Teema: erand nõudest veokirja või veodeklaratsiooni omamiseks ohtlike kaupade teatavate koguste puhul, nagu on määratletud punktis 1.1.3.6 (n1).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.1 ja 5.4.1.1.6.

Direktiivi lisa sisu: veokirja sisu.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kõigi klasside puhul, v.a klass 7: veokirja ei ole vaja, kui veetavate kaupade kogus ei ületa punktis 1.1.3.6 esitatud koguseid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Märkused: pakendite tähistustel ja märgistusel esitatud teave loetakse riigisiseste vedude puhul piisavaks, kuna veokirjad pole alati asjakohased, kui tegemist on kohaliku turustamisega.

Komisjonis registreeritud erandina nr 22 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–DE–3

Teema: etalonide ja kütusepumpade (tühjad, puhastamata) vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: sätted ÜRO tunnusnumbrite 1202, 1203 ja 1223 kohta.

Direktiivi lisa sisu: pakendamine, märgistus, dokumendid, veo- ja käitlemisjuhised, juhised sõidukimeeskondadele.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kohaldatavate eeskirjade ja lisasätete kindlaksmääramine erandi kohaldamiseks; kuni 1 000 l: võrreldav tühjade, puhastamata pakenditega; üle 1 000 l: vastavus teatavatele paake käsitlevatele eeskirjadele; vedu üksnes tühjalt ja puhastamata.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.

Märkused: loend nr 7, 38, 38a.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–DE–5

Teema: kombineeritud pakendite luba.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.10.4 MP2.

Direktiivi lisa sisu: kombineeritud pakendite keeld.

Liikmesriigi õigusakti sisu: klassid 1.4S, 2, 3 ja 6.1; luba klassi 1.4S kuuluvate esemete (kergrelvade padrunid), aerosoolide (klass 2) ning klassidesse 3 ja 6.1 (loetletud ÜRO tunnusnumbrid) kuuluvate puhastus- ja viimistlusmaterjalide kombineeritud pakendamiseks komplektidena, mida müüakse II pakendirühma kuuluvates kombineeritud pakendites ning väikestes kogustes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Märkused: loend nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

DK Taani

RO–a–DK–2

Teema: lõhkeaineid sisaldavate pakendite ja detonaatoreid sisaldavate pakendite vedu samas sõidukis.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.5.2.2.

Direktiivi lisa sisu: segapakendeid käsitlevad sätted.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ohtlike ainete autoveo puhul tuleb täita kõiki ADRi eeskirju.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.

Märkused: lõhkematerjalide paigutamiseks detonaatoritega samasse veokisse on praktiline vajadus, kui neid kaupu veetakse ladustamiskohast töökohta ja tagasi.

Kui ohtlike kaupade vedu käsitlevaid Taani õigusakte muudetakse, lubavad Taani ametiasutused neid vedusid järgmistel tingimustel:

| 1. | veetakse kuni 25 kg D-rühma lõhkematerjale; |
| --- | --- |

1.

veetakse kuni 25 kg D-rühma lõhkematerjale;

| 2. | veetakse kuni 200 B-rühma detonaatorit; |
| --- | --- |

2.

veetakse kuni 200 B-rühma detonaatorit;

| 3. | detonaatorid ja lõhkematerjalid peavad olema eraldi pakitud ÜRO sertifitseeritud pakenditesse vastavalt direktiivi 2000/61/EÜ (millega muudetakse direktiivi 94/55/EÜ) eeskirjadele; |
| --- | --- |

3.

detonaatorid ja lõhkematerjalid peavad olema eraldi pakitud ÜRO sertifitseeritud pakenditesse vastavalt direktiivi 2000/61/EÜ (millega muudetakse direktiivi 94/55/EÜ) eeskirjadele;

| 4. | detonaatoreid sisaldavate pakendite ja lõhkematerjale sisaldavate pakendite vahe peab olema vähemalt üks meeter. Kõnealune vahe peab säilima ka järsul pidurdamisel. Lõhkematerjalide pakendid ja detonaatorite pakendid peavad olema paigutatud nii, et neid on võimalik sõidukist kiiresti eemaldada; |
| --- | --- |

4.

detonaatoreid sisaldavate pakendite ja lõhkematerjale sisaldavate pakendite vahe peab olema vähemalt üks meeter. Kõnealune vahe peab säilima ka järsul pidurdamisel. Lõhkematerjalide pakendid ja detonaatorite pakendid peavad olema paigutatud nii, et neid on võimalik sõidukist kiiresti eemaldada;

| 5. | tuleb täita kõiki muid ohtlike ainete autoveo eeskirju. |
| --- | --- |

5.

tuleb täita kõiki muid ohtlike ainete autoveo eeskirju.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–DK–3

Teema: kodumajapidamistest ja ettevõtetest kõrvaldamise eesmärgil kogutud teatavatesse klassidesse kuuluvate ohtlike ainete jäätmeid või jääke sisaldavate pakendite ja toodete autovedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: osad ja peatükid 2, 3, 4.1, 5.1, 5.2, 5.4, 6, 8.1 ja 8.2.

Direktiivi lisa sisu: liigitamissätted, erisätted, pakendeid käsitlevad sätted, kaubasaatmise menetlused, pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded, veoühikuid ja sõidukite varustust käsitlevad üldnõuded ning koolitusnõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kõrvaldamise eesmärgil kodumajapidamistest või ettevõtetest kogutud ning teatavatesse klassidesse kuuluvate ohtlike ainete jäätmeid või jääke sisaldavad sisepakendid ja tooted võivad olla pakitud koos teatavate välispakendite ja/või ümbrispakenditega ning nende vedamise suhtes kohaldatakse kaubasaatmise erimenetlust, mis muu hulgas hõlmab pakkimis- ja märgistamispiiranguid. Ohtlike kaupade kogus sise- ja välispakendite ja/või veoühiku kohta on piiratud.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Märkused: jäätmekäitlejal ei ole võimalik kohaldada kõiki direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 sätteid, kui kõrvaldamise eesmärgil kogutud ohtlike ainete jäätmed või jäägid on kogutud kodumajapidamistest või ettevõtetest. Jäätmed sisalduvad üldjuhul jaemüügipakendites.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2025

ES Hispaania

RO-a-ES-1

Teema: konteinerite tähistus

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkt a.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.3.1.2.

Direktiivi lisa sisu: tähistus kinnitatakse konteineri, MEGC, paakkonteineri või teisaldatava paagi mõlemale küljele ja kõigisse otstesse.

Liikmesriigi õigusakti sisu: tähistus ei pea olema kinnitatud konteineritele, mida kasutatakse pakendite vedamiseks ainult maanteetranspordis. Käesolevat erandit ei kohaldata klasside 1 ega 7 suhtes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Real Decreto 97/2014. Anejo 1. Apartado 8.

Märkused: Kui konteinerit, välja arvatud paakkonteinerit, kasutatakse ainult maanteetranspordis ja see ei ole seotud ühendveoga, täidab see vahetusveovahendi funktsioone. Pakendatud kaupade veo vahetusveovahenditele ei pea kinnitama ohumärke, välja arvatud klasside 1 ja 7 puhul.

Seepärast on peetud asjakohaseks vabastada ainult maanteetranspordis vahetusveovahenditena kasutatavad konteinerid, välja arvatud klassi 1 või 7 kaupu vedavad konteinerid, tähistamise nõudest.

Selle erandi puhul on konteinerid vahetusveovahenditega turvatingimuste seisukohast võrdsustatud ja puuduvad põhjused nõuda konteinerite puhul vahetusveovahenditest rangemaid nõudeid, sest viimati nimetatud vastavad oma konkreetsest disainist ja konstruktsioonist tulenevalt rangematele turvanõuetele. Ohtlikke kaupu vedavate sõidukite ülejäänud tähistus- ja märgistusnõuded peavad vastama direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 5.3. peatüki sätetele.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2025

FI Soome

RO-a-FI-1

Teema: teatavate koguste ohtlike kaupade vedu bussiga.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkt a.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1., 4. ja 5. osa.

Direktiivi lisa sisu: erandid, pakendamist käsitlevad sätted, märgistamine, dokumendid.

Liikmesriigi õigusakti sisu:

reisijatega bussides võib kaubana vedada teatavate ohtlike kaupade väikseid koguseid, mis kokku ei ületa 200 kg. Üksikisik võib bussis vedada punktis 1.1.3 osutatud ohtlikke kaupu, kui kõnealused kaubad on pakendatud jaemüügiks ja neid kavatsetakse kasutada isiklikuks otstarbeks. Korduvtäidetavatesse mahutitesse paigutatud tuleohtlike vedelike üldkogus ei tohi ületada 5 liitrit.

Algviide liikmesriigi õigusaktile:

Soome transpordiohutusameti määrus ohtlike kaupade maanteeveo kohta ja valitsuse dekreet ohtlike kaupade maanteeveo kohta (194/2002).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–FI–2

Teema: tühjade paakide kirjeldamine veokirjas.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkt a.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5. osa, jaotis 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu:

erisätted paakautoga või rohkem kui ühe paagiga veoüksusega teostatavate vedude kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu:

tühjana veetava puhastamata paakauto või rohkem kui ühe paagiga veoüksuse puhul, mis on märgistatud kooskõlas punktiga 5.3.2.1.3, võib viimane veokirja märgitud veetav aine olla see, mille leekpunkt on kõige madalam.

Algviide liikmesriigi õigusaktile:

Soome transpordiohutusameti määrus ohtlike kaupade maanteeveo kohta.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO-a-FI-3

Teema: veoüksuse tähistamine ja märgistamine lõhkeainete puhul.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkt a.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.3.2.1.1.

Direktiivi lisa sisu: oranži tähisega märgistamise üldsätted.

Liikmesriigi õigusakti sisu:

veoüksused, millega (üldjuhul väikebussides) veetakse väikses koguses lõhkeaineid (netomass kuni 1 000 kg) kaevandustesse ja tööplatsidele, võib esi- ja tagaküljel tähistada 1. näidisele vastava tähisega.

Algviide liikmesriigi õigusaktile:

Soome transpordiohutusameti määrus ohtlike kaupade maanteeveo kohta.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

FR Prantsusmaa

RO–a–FR–2

Teema: selliste meditsiiniliste nakkusohtlike jäätmete vedu, mis on hõlmatud ÜRO tunnusnumbriga 3291 ning mille mass ei ületa 15 kg.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Liikmesriigi õigusakti sisu: erand ADRi nõuetest, mis on seotud selliste meditsiiniliste nakkusohtlike jäätmete veoga, mis on hõlmatud ÜRO tunnusnumbriga 3291 ning mille mass ei ületa 15 kg.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 12.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–FR–5

Teema: ohtlike ainete vedu ühissõidukites (18).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.3.1.

Direktiivi lisa sisu: reisijate ja ohtlike ainete vedu.

Liikmesriigi õigusakti sisu: muude kui klassi 7 kuuluvate ohtlike ainete veo lubamine ühissõidukites käsipagasina: kohaldatakse üksnes pakendamist, pakkide tähistamist ja märgistamist käsitlevaid sätteid, millele on osutatud peatükkides 4.1, 5.2 ja 3.4.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres, annexe I paragraphe 3.1.

Märkused: käsipagasis võivad olla üksnes oma tarbeks või isiklikuks ametialaseks kasutamiseks ette nähtud ohtlikud ained. Kantavad gaasimahutid on lubatud hingamishäiretega patsientidele üheks reisiks vajalikus koguses.

Kehtivusaja lõpp: 28. veebruar 2022

RO–a–FR–6

Teema: ohtlike ainete väikeste koguste transport omal kulul (18).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1

Direktiivi lisa sisu: veokirja omamise kohustus.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kui veetakse omal kulul väikeseid muude kui klassi 7 kuuluvate ohtlike ainete koguseid, mis ei ületa punktis 1.1.3.6 sätestatud piirnorme, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud veokiri kohustuslik.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres annexe I, paragraphe 3.2.1.

Kehtivusaja lõpp: 28. veebruar 2022

RO–a–FR–7

Teema: keemiliste ainete näidiste, ohtlikke aineid sisaldavate segude ja toodete autovedu turujärelevalve eesmärgil.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.–9. osa.

Direktiivi lisa sisu: üldsätted, liigitamine, erisätted ja piiratud kogustena pakitud ohtlike kaupade veoga seotud erandid, pakendite ja paakide kasutamist käsitlevad sätted, kaubasaatmise menetlused, pakendite konstruktsiooni käsitlevad nõuded, veotingimusi, käitlemist, peale- ja mahalaadimist käsitlevad sätted, veovahendeid ja veoteenuseid käsitlevad nõuded, sõidukite konstrueerimist ja heakskiitmist käsitlevad nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: keemiliste ainete näidised ning ohtlikke kaupu sisaldavad ja turujärelevalve raames analüüside tegemiseks veetavad segud ja tooted pakitakse kombineeritud pakenditesse. Kõnealuste kombineeritud pakendite puhul tuleb järgida asjaomase ohtliku kauba sisepakendi suhtes kohaldatavat maksimumkogust käsitlevaid eeskirju. Välispakend peab vastama tugevate plastmasskastide suhtes kohaldatavatele nõuetele (4H2, direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 peatükk 6.1). Välispakendil peab olema direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punktis 3.4.7 sätestatud märgistus ja tekst „Analüüsiks ette nähtud näidised“ (prantsuse keeles „
  Echantillons destinés à l'analyse
  “). Kui eespool nimetatud nõuded on täidetud, ei kohaldata asjaomase veo suhtes direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 sätteid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 12 décembre 2012 modifiant l'arrêté du 29 mai 2009 relatif aux transports de marchandises dangereuses par voies terrestres

Märkused: direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punktis 1.1.3 sätestatud erandit ei kohaldata selliste ohtlike kaupade näidiste veo suhtes, mis on analüüsimiseks võetud kas pädevate asutuste poolt või nende nimel. Prantsusmaal on tulemusliku turujärelevalve tagamiseks kasutusele võetud menetlus, kus ohtlikke aineid sisaldavate kaupade transpordi ohutuse tagamiseks järgitakse korda, mis põhineb piiratud koguste suhtes kohaldataval süsteemil. Kuna tabelis A esitatud sätteid ei ole alati võimalik kohaldada, määratakse sisepakendite suhtes kohaldatav koguseline piirang kindlaks sobivamal viisil.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2025

HU Ungari

RO-a-HU-1

Teema: RO-a-DE-2 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2025

RO-a-HU-2

Teema: RO-a-UK-4 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2025

IE Iirimaa

RO–a–IE–1

Teema: erand ADRi punktis 5.4.0 sätestatud nõudest veokirja kohta juhul, kui veetakse ADRi ohuklassi 3 liigitatud pestitsiide, mis kuuluvad punktis 2.2.3.3 märgitud FT2 pestitsiidide hulka, (leekpunkt < 23 °C) ja ADRi ohuklassi 6.1 liigitatud pestitsiide, mis kuuluvad punktis 2.2.61.3 märgitud T6 vedelate pestitsiidide hulka (leekpunkt vähemalt 23 °C), tingimusel, et ohtlikke kaupu veetakse kogustes, mis ei ületa ADRi punktis 1.1.3.6 sätestatud koguseid.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.

Direktiivi lisa sisu: veokirja olemasolu nõue.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ADRi ohuklassidesse 3 ja 6.1 kuuluvate pestitsiidide veo puhul ei pea kaasas olema veokirja, kui ohtlikke kaupu veetakse kogustes, mis ei ületa ADRi punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud koguseid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Regulation 82(9) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004“
  .

Märkused: selliste pestitsiidide kohaliku veo ja tarnimise puhul oleks kõnesolev nõue üleliigne ja koormav.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–IE–4

Teema: erand ADRi peatükkidest 5.3 ja 5.4, 7. osast ja B lisast seoses (jookide) serveerimiseks kasutatavate gaasiballoonide veoga, juhul kui kõnealuseid balloone veetakse samas sõidukis koos jookidega, mille serveerimiseks neid kasutatakse.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.3, 5.4, 7 ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: sõidukite märgistus, saatedokumendid ning veovahendeid ja vedusid käsitlevad sätted.

Liikmesriigi õigusakti sisu: erand ADRi peatükkidest 5.3 ja 5.4, 7. osast ja B lisast seoses jookide serveerimiseks kasutatavate gaasiballoonide veoga, juhul kui kõnealuseid balloone veetakse samas sõidukis koos jookidega, mille serveerimiseks neid kasutatakse.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Proposed amendment to „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004“
  .

Märkused: põhitegevus on ADRi reguleerimisalasse mittekuuluvate joogisaadetiste turustamine koos väikese koguse väikeste balloonidega, mis sisaldavad serveerimiseks kasutatavaid gaase.

Kuulus varem direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alla.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–IE–5

Teema: riigisiseseks veoks Iirimaa piires erand ADRi peatükkides 6.2 ja 4.1 anumate ehitus- ja katsetusnõuete kohta sätestatust ning kõnealuste anumate kasutamise sätetest klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide puhul, mida on kasutatud merevedu hõlmavates mitmeliigilistes vedudes, juhul kui i) kõnealused balloonid ja survevaadid on ehitatud, katsetatud ja kasutusel vastavalt IMDG koodeksile, ii) neid balloone ja survevaate Iirimaal uuesti ei täideta ja need saadetakse peaaegu tühjana tagasi mitmeliigilise veo lähteriiki ning iii) neid balloone ja survevaate turustatakse kohapeal väikestes kogustes.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.4.2, 4.1 ja 6.2.

Direktiivi lisa sisu: sätted merevedu hõlmava mitmeliigilise veo kohta, ADRi klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide kasutamise ning ADRi klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide ehitamise ja katsetamise kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: peatükkide 4.1 ja 6.2 sätteid ei kohaldata klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide suhtes, juhul kui i) kõnealused balloonid ja survevaadid on ehitatud ja katsetatud vastavalt IMDG koodeksile, ii) kõnealuseid balloone ja survevaate kasutatakse vastavalt IMDG koodeksile, iii) kaubasaatja kasutas nende balloonide ja survevaatide veoks mitmeliigilist transporti, mis hõlmas ka meretransporti, iv) nende balloonide ja survevaatide vedu lõppkasutajale koosneb üksnes ühest veoetapist, mis algab punktis iii osutatud mitmeliigilist vedu kasutavast kaubasaatjast ja lõpetatakse samal päeval, v) neid balloone ja survevaate Iirimaal uuesti ei täideta ja need saadetakse peaaegu tühjana tagasi punktis iii osutatud mitmeliigilise veo lähteriiki ning vi) neid balloone ja survevaate turustatakse kohapeal väikestes koguses.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Proposed amendment to „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004“.

Märkused: kõnealustes balloonides ja survevaatides sisalduvad gaasid vastavad lõppkasutaja nõutud spetsifikaatidele, seepärast tuleb neid importida väljastpoolt ADRi piirkonda. Pärast kasutamist tuleb nominaalselt tühjad balloonid ja survevaadid tagastada lähteriiki täitmiseks igal erijuhul kindlaksmääratud gaasiga – neid ei täideta uuesti Iirimaal ega mõnes muus ADRi piirkonna osas. Kuigi kõnealused balloonid ei vasta ADRile, on need kooskõlas IMDG koodeksiga ja selle eesmärkide alusel heaks kiidetud. On ette nähtud, et väljaspool ADRi piirkonda algav mitmeliigiline vedu lõpeb importija valduses, kust kavatsetakse need balloonid ja survevaadid turustada kohapeal väikestes kogustes Iirimaal asuvatele lõppkasutajatele. Kõnealune Iirimaa-sisene vedu kuuluks direktiivi 94/55/EÜ muudetud artikli 6 lõike 9 reguleerimisalasse.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–IE–6

Teema: erand teatavatest direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotises I.1 sätestatud nõuetest pakendamise, tähistamise ja märgistamise kohta juhul, kui direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 ohuklassi 1 koodide 1.3G, 1.4G ja 1.4S alla kuuluvaid ning ÜRO tunnusnumbrit 0092, 0093, 0191, 0195, 0197, 0240, 0312, 0403, 0404, 0453, 0505, 0506 või 0507 kandvaid kasutusaja ületanud pürotehnilisi kaubaartikleid veetakse väikestes kogustes (alla punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud piirnormide) sõjaväerajatisse või tiiru asjaomaste kaubaartiklite kõrvaldamiseks.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1., 2., 4., 5. ja 6. osa.

Direktiivi lisa sisu: Üldsätted. Liigitus. Pakendamist käsitlevad sätted. Kaubasaadetisi käsitlevad sätted. Pakendite konstrueerimine ja katsetamine.

Liikmesriigi õigusakti sisu: direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 sätteid lähimasse sõjaväerajatisse või tiiru veetavate kasutusaja ületanud ja ÜRO tunnusnumbrit 0092, 0093, 0191, 0195, 0197, 0240, 0312, 0403, 0404, 0453 0505, 0506 või 0507 kandvate pürotehniliste kaubaartiklite pakendamise, märgistamise ja tähistamise kohta ei kohaldata, kui järgitakse direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 üldisi sätteid pakendamise kohta ja kui veokirjas on esitatud vajalik lisateave. Kõnealust erandit kohaldatakse ainult juhul, kui on tegemist kasutusaja ületanud pürotehniliste toodete kohaliku veoga väikestes kogustes sõjaväerajatisse või tiiru asjaomaste kaubaartiklite ohutuks kõrvaldamiseks.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S.I. 349 of 2011 Regulation 57(f) and (g)

Märkused: kasutusaja ületanud merehädarakettide väikeste koguste vedu sõjaväerajatisse või tiiru kõnealuste rakettide ohutuks kõrvaldamiseks, eelkõige lõbusõidulaevade omanike ja laevaettevõtjate poolt, on põhjustanud probleeme, eriti seoses pakendamisnõuetega. Erand hõlmab väikeste koguste (alla punktis 1.1.3.6 sätestatud piirnormide) kohalikku vedu ja kõiki ÜRO tunnusnumbrite alla liigitatud merehädarakette.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2025

RO–a–IE–7

Teema: RO-a-UK-4 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: –

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2022

PT Portugal

RO-a-PT-3

Teema: RO-a-UK-4 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: –

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2022

SE Rootsi

RO-a-SE-1

Teema: RO-a-FR-7 vastuvõtmine.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkt a (väikesed kogused).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.–9. osa.

Direktiivi sisu:

Viide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om visa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused:

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2022

UK Ühendkuningriik

RO–a–UK–1

Teema: teatavate vähe ohtlike radioaktiivsete esemete (näiteks kellad, käekellad, suitsuandurid, kompassid) vedu (E1).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: enamik ADRi nõuetest.

Direktiivi lisa sisu: klassi 7 materjali veoga seotud nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktide sätete täielik erand teatavate kaupade puhul, mis sisaldavad piiratud koguses radioaktiivset materjali. (Inimestele kandmiseks ette nähtud helendav seade; ühes sõidukis või raudteesõidukis kuni 500 kodumajapidamistes kasutatavat suitsuandurit, millest ühegi aktiivsus ei ületa 40 kBq, või ühes sõidukis või raudteesõidukis kuni viis gaasilist triitiumi sisaldavat valgustit, millest ühegi aktiivsus ei ületa 10 GBq.)

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d). The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(10).

Märkused: kõnealune erand on lühiajaline meede, mis ei ole enam vajalik, kui ADRi võetakse üle samalaadsed Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) eeskirjade muudatused.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–UK–2

Teema: veokirja omamise nõude erand ohtlike kaupade (välja arvatud klass 7) teatavate koguste puhul, nagu on määratletud punktis 1.1.3.6 (E2).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6.2 ja 1.1.3.6.3.

Direktiivi lisa sisu: teatavatest nõuetest erandid teatavatele kogustele veoühiku kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: piiratud koguste puhul ei ole veokiri nõutav, välja arvatud juhul, kui need moodustavad osa suuremast veosest.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(a).

Märkused: see erand on sobiv riigisisese veo puhul, kuna veokirjad ei ole alati asjakohased, kui tegemist on kohaliku turustamisega.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–UK–3

Teema: erand madalradioaktiivseid aineid vedavate sõidukite tuletõrjevahendite nõudest (E4).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.1.4.

Direktiivi lisa sisu: nõue, et sõidukites peavad olema tuletõrjevahendid.

Liikmesriigi õigusakti sisu: tühistatakse nõue tulekustutite kohta, kui veetakse üksnes erisaadetisi (ÜRO tunnusnumbrid 2908, 2909, 2910 ja 2911).

Kõnealust nõuet piiratakse, kui veetakse väikest arvu pakendeid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d).

Märkused: tegelikkuses ei ole tuletõrjevahendid olulised ÜRO tunnusnumbrite 2908, 2909, 2910, 2911 alla kuuluvate kaupade vedudel, mis võivad sageli toimuda väikeste sõidukitega.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–UK–4

Teema: sisepakendites kaupade (v.a klassid 1, 4.2, 6.2 ja 7) turustamine jaemüüjatele või kasutajatele: kohalikust laost jaemüüjatele või kasutajatele ning jaemüüjatelt lõppkasutajatele (N1).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: pakendite märgistamist RIDi/ADRi, ÜRO või muu märgisega ei nõuta, kui need sisaldavad loetelus 3 nimetatud kaupu.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(4) and Regulation 36 Authorisation Number 13.

Märkused: ADRi nõuded ei ole asjakohased veo viimasel etapil laost jaemüüjale või kasutajale ning jaemüüjalt lõppkasutajale. Selle erandi eesmärk on võimaldada jaemüügiks ette nähtud kaupade siseanumaid vedada kohaliku turustamise viimasel etapil ilma välispakendita.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–UK–5

Teema: võimaldada 1. ja 2. kategoorias ning punkti 1.1.3.6.3 tabelis esitatud klassi 1 kaupade erinevat maksimaalset üldkogust veoühiku kohta (N10).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6.3 ja 1.1.3.6.4.

Direktiivi lisa sisu: veoühikus veetavate koguste erandid.

Liikmesriigi õigusakti sisu: sätestatakse eeskirjad seoses eranditega lõhkeainete piiratud koguste ja segaveoste puhul.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13 and Schedule 5; reg. 14 and Schedule 4.

Märkused: võimaldada klassi 1 kaupade erinevate piirkoguste lubamine, nimelt 1. kategooria puhul 50 ja 2. kategooria puhul 500. Segaveoste arvutamisel on korrutustegur veoliigi 1 puhul 20 ja veoliigi 2 puhul 2.

Kuulus varem direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alla.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–UK–6

Teema: EX/II-sõidukites lubatava lõhkeainete maksimaalse netomassi suurendamine (N13).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.5.5.2.

Direktiivi lisa sisu: veetavate lõhkeainete ja -toodete koguste piirangud.

Liikmesriigi õigusakti sisu: veetavate lõhkeainete ja -toodete koguste piirangud.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13, Schedule 3.

Märkused: Ühendkuningriigi õigusaktidega lubatakse II tüübi sõidukites vedada sobivusrühmade 1.1C, 1.1D, 1.1E ja 1.1 J lõhkeaineid netomassiga kuni 5 000 kg.

Paljud 1.1C, 1.1D, 1.1E ja 1.1 J klassi kuuluvad ja Euroopa Liitu viidavad tooted on suured või mahukad ja pikemad kui 2,5 meetrit. Peamiselt on need sõjaliseks otstarbeks kasutatavad lõhkeseadeldised. Piirangud EX/III-sõidukite (mis peavad olema kinnised sõidukid) konstruktsioonile teevad kõnealuste toodete peale- ja mahalaadimise väga keeruliseks. Mõne toote jaoks on vaja spetsiaalseid peale- ja mahalaadimisseadmeid veo algus- ja sihtpunktis. Tegelikkuses on sellised seadmed olemas väga harva. Ühendkuningriigis on kasutusel vähe EX/III-sõidukeid ning nõue ehitada täiendavaid EX/III-sõidukeid seda tüüpi lõhkeainete veoks oleks tööstusele äärmiselt kulukas.

Ühendkuningriigis veavad sõjaväe lõhkeainet peamiselt veoettevõtjad ning seetõttu ei saa nad ära kasutada direktiivis 2008/68/EÜ sõjaväeveokitele sätestatud erandit. Selle probleemi lahendamiseks on Ühendkuningriik alati lubanud kõnealuseid tooteid massiga kuni 5 000 kg vedada EX/II-sõidukites. Praegune piirmäär ei ole alati piisav, sest mõni toode võib sisaldada üle 1 000 kg lõhkeainet.

Alates 1950. aastast on olnud ainult kaks õnnetusjuhtumit (mõlemad 1950. aastatel) üle 5 000 kg kaaluvate lõhkeainetega. Õnnetusjuhtumid põhjustasid süttinud rehvid ja heitgaasisüsteemi ülekuumenemine, millest süttis koormakate. Need tulekahjud oleksid võinud juhtuda ka väiksema veose puhul. Surmajuhtumeid ega vigastusi ei ole olnud.

Kogemuste põhjal ei ole kuigi tõenäoline korralikult pakitud lõhkeseadeldiste süttimine välismõjul, nt sõiduki kokkupõrkel. Sõjaväeraportite tõendid ja rakettide löökkatsete andmed näitavad, et sütikute rakendumiseks on tarvis kokkupõrkekiirust, mis võrdub 12 meetri pikkuse langemiskatse kiirusega.

See ei mõjutaks praeguseid ohutusnorme.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–UK–7

Teema: teatavate klassi 1 kuuluvate kaupade väikeste koguste (N12) järelevalve nõuete erand.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.4 ja 8.5 S1(6).

Direktiivi lisa sisu: järelevalvenõuded teatavaid ohtlike kaupade koguseid vedavate sõidukite kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: sätestatakse ohutu parkimine ja järelevalveseadmed, kuid ei nõuta teatavate klassi 1 veoste pidevat järelevalvet, nagu nõutakse ADRi peatükis 8.5 S1(6).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 24.

Märkused: ADRi järelevalvenõuded ei ole liikmesriigi kontekstis alati rakendatavad.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–UK–8

Teema: lõhkeainete segaveoste ning lõhkeainete koos muude ohtlike kaupadega vagunites, sõidukites ja konteinerites vedamise piirangute leevendamine (N4/5/6).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.5.2.1 ja 7.5.2.2.

Direktiivi lisa sisu: teatavate segaveoste piirangud.

Liikmesriigi õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktid on lõhkeainete segaveoste suhtes leebemad tingimusel, et kõnealused veod on ohutult teostatavad.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, Regulation 18.

Märkused: Ühendkuningriik soovib lubada mõningaid eeskirjade muudatusi lõhkeainete vedamisel koos muude lõhkeainetega ja lõhkeainete vedamisel koos muude ohtlike kaupadega. Kõikide variantide puhul on kehtestatud koguselised piirangud veose ühe või mitme koostisosa suhtes ja seda lubatakse vaid tingimusel, et „võetud on kõik teostatavad meetmed selleks, et lõhkeained ei puutuks kaupadega kokku ega ohustaks kaupu muul viisil, või selleks, et kaubad ei ohustaks lõhkeaineid“.

Ühendkuningriik võib soovida lubada näiteks järgmisi muudatusi:

| 1. | ÜRO tunnusnumbri 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 või 0361 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos ÜRO tunnusnumbri 1942 alla liigitatud ohtlike kaupadega. ÜRO tunnusnumbri 1942 alla kuuluvate ainete lubatud veokogust piiratakse sel viisil, et kõnesolevat ainet käsitatakse klassi 1.1D kuuluva lõhkeainena. |
| --- | --- |

1.

ÜRO tunnusnumbri 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 või 0361 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos ÜRO tunnusnumbri 1942 alla liigitatud ohtlike kaupadega. ÜRO tunnusnumbri 1942 alla kuuluvate ainete lubatud veokogust piiratakse sel viisil, et kõnesolevat ainet käsitatakse klassi 1.1D kuuluva lõhkeainena.

| 2. | ÜRO tunnusnumbri 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 või 0453 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos veoliiki 2 või 3 kuuluvate ohtlike kaupadega (v.a tuleohtlikud gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et veoliigi 2 ohtliku kauba kogumass ei ületa 500 kg või kogumaht 500 liitrit ning et kõnealuste lõhkeainete netomass kokku ei ületa 500 kg; |
| --- | --- |

2.

ÜRO tunnusnumbri 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 või 0453 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos veoliiki 2 või 3 kuuluvate ohtlike kaupadega (v.a tuleohtlikud gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et veoliigi 2 ohtliku kauba kogumass ei ületa 500 kg või kogumaht 500 liitrit ning et kõnealuste lõhkeainete netomass kokku ei ületa 500 kg;

| 3. | klassi 1.4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada koos veoliiki 2 kuuluvate tuleohtlike vedelike ja gaasidega või veoliiki 3 kuuluvate mittesüttivate ja mittetoksiliste gaasidega või nende kõikide kombinatsioonidena, tingimusel et ohtlike kaupade kogumass kokku ei ületa 200 kg või kogumaht 200 liitrit ning lõhkeainete netomass kokku ei ületa 20 kg; |
| --- | --- |

3.

klassi 1.4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada koos veoliiki 2 kuuluvate tuleohtlike vedelike ja gaasidega või veoliiki 3 kuuluvate mittesüttivate ja mittetoksiliste gaasidega või nende kõikide kombinatsioonidena, tingimusel et ohtlike kaupade kogumass kokku ei ületa 200 kg või kogumaht 200 liitrit ning lõhkeainete netomass kokku ei ületa 20 kg;

| 4. | ÜRO tunnusnumbri 0106, 0107 või 0257 alla kuuluvaid lõhkeainetooteid võib vedada koos sobivusrühma D, E või F kuuluvate lõhkeainetoodetega, mille komponentideks kõnealused tooted on. ÜRO tunnusnumbri 0106, 0107 või 0257 alla kuuluvate lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg. |
| --- | --- |

4.

ÜRO tunnusnumbri 0106, 0107 või 0257 alla kuuluvaid lõhkeainetooteid võib vedada koos sobivusrühma D, E või F kuuluvate lõhkeainetoodetega, mille komponentideks kõnealused tooted on. ÜRO tunnusnumbri 0106, 0107 või 0257 alla kuuluvate lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–a–UK–9

Teema: alternatiivne oranžide tähistega märgistamise võimalus radioaktiivse materjali väikeste koguste veo puhul väikestes sõidukites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.3.2.

Direktiivi lisa sisu: nõue, et radioaktiivset materjali vedavatel väikestel sõidukitel peavad olema oranžid tähised.

Liikmesriigi õigusakti sisu: lubatakse kõiki käesoleva protsessi kohaselt heaks kiidetud erandeid. Taotletud erand:

Sõidukid:

| a) | peavad olema märgistatud vastavalt ADRi punkti 5.3.2 sätetele või |
| --- | --- |

a)

peavad olema märgistatud vastavalt ADRi punkti 5.3.2 sätetele või

| b) | võivad kanda alternatiivset liikmesriigi õigusaktides sätestatud märgist, kui need veavad kuni kümmet erandi alla kuuluva mittelõhustuva või lõhustuva radioaktiivse materjali pakendit ja kui nende pakendite transpordiindeksite summa ei ole suurem kui 3. |
| --- | --- |

b)

võivad kanda alternatiivset liikmesriigi õigusaktides sätestatud märgist, kui need veavad kuni kümmet erandi alla kuuluva mittelõhustuva või lõhustuva radioaktiivse materjali pakendit ja kui nende pakendite transpordiindeksite summa ei ole suurem kui 3.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002, Regulation 5(4)(d).

Märkused:

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO-a-UK-10

Teema: selliste meditsiiniliste nakkusohtlike jäätmete vedu, mis on hõlmatud ÜRO tunnusnumbriga 3291 ning mille mass ei ületa 15 kg.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: kõik sätted.

Liikmesriigi õigusakti sisu: erand I lisa jaotise I.1 nõuetest, mis on seotud selliste meditsiiniliste nakkusohtlike jäätmete veoga, mis on hõlmatud ÜRO tunnusnumbriga 3291 ning mille mass ei ületa 15 kg.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: selle erandi tegemine on ette nähtud õigusaktiga „The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2009“.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2023

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel

BE Belgia

RO–bi–BE–4

Teema: ohtlike kaupade paakides vedu hävitamiseks põletamise teel.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 3.2.

Liikmesriigi õigusakti sisu: peatükis 3.2 esitatud tabelist erandina on lubatud kasutada paagikoodiga L4DH paakkonteineri asemel paakkonteinerit koodiga L4BH, et teatavatel tingimustel vedada veega reageerivaid mürgiseid vedelikke (III).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Dérogation 01 — 2002.

Märkused: seda erandit võib kasutada üksnes ohtlike jäätmete lühimaaveoks.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2020

RO–bi–BE–5

Teema: jäätmete vedu jäätmekäitlusettevõtetesse.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1. 5.2, 5.4, 6.1.

Direktiivi lisa sisu: klassifikatsioon, märgistus ja pakendamisnõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: jäätmeid ei klassifitseerita ADRi alusel, vaid jaotatakse eri rühmadesse (tuleohtlikud lahustid, värvid, happed, akud jne), et vältida ohtlikke reaktsioone rühmade piires. Pakendite konstruktsiooninõuded on leebemad.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route

Märkused: seda erandit võib kasutada üksnes väikeste koguste ohtlike ainete veoks käitlemisettevõtetesse.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2022

RO–bi–BE–6

Teema: RO–bi–SE–5 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: derogation 01-2004

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2022

RO–bi–BE–7

Teema: RO–bi–SE–6 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: derogation 02-2003

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2022

RO–bi–BE–8

Teema: RO–bi–UK–2 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2022

RO–bi–BE–10

Teema: vedu tööstusalade vahetus läheduses, sealhulgas vedu avalikel teedel.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: A ja B lisa.

Liikmesriigi õigusakti sisu: pakendite dokumenteerimist, tähistamist ja märgistamist ning juhitõendeid käsitlevad erandid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: derogations 10-2012, 12-2012, 24-2013, 31-2013, 07-2014, 08-2014, 09-2014 and 38-2014.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2022

RO–bi–BE–11

Teema: nõuetele vastava märgistuseta butaani-propaaniballoonide kogumine.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.2.2.1.1.

Direktiivi lisa sisu: gaasiballoonid peavad kandma ohumärgist.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ÜRO 1965s sisaldanud balloonide kogumisel ei pea puuduvaid ohumärgiseid asendama, kui sõiduk on nõuetekohaselt märgistatud (näidis 2.1).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: derogation 14-2016

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2022

RO–bi–BE–12

Teema: ÜRO 3509 vedu kergetes mahtkonteinerites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.3.2.1.

Direktiivi lisa sisu: ÜRO 3509 tuleb vedada suletud mahtkonteinerites.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ÜRO 3509 võib vedada kergetes mahtkonteinerites.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: derogation 15-2016

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2022

RO–bi–BE–13

Teema: DOT-balloonide vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 6.2.3.4–6.2.3.9.

Direktiivi lisa sisu: gaasiballoonid tuleb toota ja neid katsetada vastavalt ADRi peatükile 6.2.

Liikmesriigi õigusakti sisu: Ameerika Ühendriikide transpordiministeeriumi (DOT) ettekirjutuste kohaselt toodetud ja katsetatud gaasiballoone võib kasutada erandile lisatud piiratud loetelusse kuuluvate gaaside veoks.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: derogation BWV01-2017

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2022

DE Saksamaa

RO–bi–DE–1

Teema: loobumine teatavatest märgetest veokirjas (n2).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1. 5.4.1.1.1.

Direktiivi lisa sisu: transpordidokumendi sisu.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kehtib kõigi klasside puhul, välja arvatud klassid 1 (v.a 1.4S), 5.2 ja 7.

Veokirja ei ole tarvis teha märkusi:

| a) | kaubasaaja kohta kohaliku turustamise puhul (v.a täiskoorma ja kindla marsruudi puhul); |
| --- | --- |

a)

kaubasaaja kohta kohaliku turustamise puhul (v.a täiskoorma ja kindla marsruudi puhul);

| b) | pakendite koguse ja liigi kohta, kui punkti 1.1.3.6 ei kohaldata ja kui sõiduk vastab kõigile A ja B lisa sätetele; |
| --- | --- |

b)

pakendite koguse ja liigi kohta, kui punkti 1.1.3.6 ei kohaldata ja kui sõiduk vastab kõigile A ja B lisa sätetele;

| c) | tühjade puhastamata paakide puhul piisab viimase veo veokirjast. |
| --- | --- |

c)

tühjade puhastamata paakide puhul piisab viimase veo veokirjast.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Märkused: kõigi sätete kohaldamine ei pruugi teatavat liiki liikluse puhul olla võimalik.

Komisjonis registreeritud erand nr 22 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–DE–3

Teema: pakendatud ohtlike jäätmete vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1. 1–5.

Direktiivi lisa sisu: liigitamine, pakendamine ja märgistamine.

Liikmesriigi õigusakti sisu: klassid 2–6.1, 8 ja 9: ohtlike jäätmete kombineeritud pakendamine ja vedu pakkides ja mahtlastikonteinerites; jäätmed tuleb pakendada sisepakenditesse (kogumisel) ning liigitada konkreetsetesse jäätmerühmadesse (et vältida jäätmerühmas ohtlikke reaktsioone); kasutatakse jäätmerühmi käsitlevat kirjalikku erijuhendit, mis on ühtlasi saateleht; olme- ja laborijäätmete kogumine jne.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Märkused: loend nr 6*.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO-bi-DE-5

Teema: ÜRO tunnusnumbriga 3343 (nitroglütseriini segu, desensibiliseeritud, vedel, kergestisüttiv, N.O.S., sisaldab mitte üle 30 massiprotsendi nitroglütseriini) hõlmatud aine kohalik vedu paakkonteineritega, erand direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punkti 4.3.2.1.1 nõuetest.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 3.2, 4.3.2.1.1.

Direktiivi lisa sisu: paakkonteinerite kasutamist käsitlevad sätted.

Liikmesriigi õigusakti sätete sisu: nitroglütseriini (ÜRO tunnusnumber 3343) kohalik vedu paakkonteineritega, hõlmab lühikesi vahemaid ja tuleb täita järgmised tingimused.

1.   Paakkonteinerite suhtes kehtestatud nõuded

| 1.1. | Kasutada võib üksnes selleks eriloa saanud paakkonteinereid, mis muus osas vastavad direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 peatüki 6.8 kohastele ehitust, seadmeid, konstruktsiooni mudeli heakskiitmist, katsetamist, märgistamist ja käitamist käsitlevatele sätetele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Paakkonteinerite sulgurmehhanismil peab olema kaitseventiil, mis hakkab tööle, kui siserõhk tõuseb 300 kPa (3 baari) üle normaalrõhu, tööle hakates vabastatakse laes olev gaasi väljalaskeava pindalaga vähemalt 135 cm2 (diameeter 132 mm). Ava ei tohi pärast aktiveerimist uuesti sulguda. Ohutusseadmena võib kasutada ühte või mitut ühtemoodi aktiveeruvat ohutuselementi ning vastavat gaasi väljalaskeava pindala. Ohutusseadme konstruktsiooni tüüp peab olema läbinud piisava arvu tüübikatsetusi ja sellel peab olema pädeva asutuse tüübikinnitus. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Märgistus

Iga paakkonteiner tuleb mõlemalt poolt märgistada ohusiltidega vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punkti 5.2.2.2.2 kohasele 3. näidisele.

3.   Käitamist käsitlevad sätted

| 3.1. | Tuleb tagada, et nitroglütseriin on veo ajal desensibilisaatoris ühtlaselt jaotunud ja püsib segunenult. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Peale- ja mahalaadimise ajal ei ole sõidukis ega selle peal olemine lubatud, v.a selleks, et käitada peale- ja mahalaadimiseks kasutatavaid seadmeid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mahalaadimiskohas tuleb paakkonteinerid täielikult tühjendada. Kui neid ei ole võimalik täielikult tühjendada, tuleb need pärast mahalaadimist kuni uuesti täitmiseni tihedalt sulgeda. |
| --- | --- |

3.3.

Algviide liikmesriigi õigusakti sätetele: Nordrhein-Westfaleni liidumaa erand.

Märkused: see kehtib paakkonteineritega tehtavate selliste kohalike maanteevedude kohta, mis hõlmavad lühikesi vahemaid ja on kahe tootmiskoha vahelise tootmisprotsessi osa. Farmaatsiatoodete tootmiseks tarnib tootmiskoht A eeskirjade kohaselt 600-liitristes paakkonteinerites II pakendirühma kuuluvat kergesti süttivat vaigulahust (ÜRO tunnusnumber 1866) tootmiskohta B. Seal lisatakse nitroglütseriinilahus ja toimub segamine, mille tulemusel saadakse edasiseks kasutamiseks liimjas nitroglütseriini segu, desensibiliseeritud, vedel, kergesti süttiv, N.O.S., ei sisalda üle 30 massiprotsendi nitroglütseriini (ÜRO tunnusnumber 3343). Kõnealune aine veetakse tagasi tootmiskohta A samade paakkonteineritega, mis on läbinud pädeva asutuse vastava kontrolli ja saanud kõnealuse konkreetse veo jaoks heakskiidu ning millel on konteinerikood L10DN.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2022

RO-bi-DE-6

Teema: RO–bi–SE–6 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: § 1 Absatz 3 Nummer 1 der Gefahrgutverordnung Straße, Eisenbahn und Binnenschifffahrt (GGVSEB)

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO-bi-DE-7

Teema: RO-bi-BE-10 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile:

Kehtivusaja lõpp: 20. märts 2021

DK Taani

RO–bi–DK–1

Teema: ÜRO tunnusnumbrid 1202, 1203, 1223 ja klass 2 – veokirja ei nõuta.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirja nõue.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kui klassi 3 mineraalõlitooteid ÜRO tunnusnumbritega 1202, 1203 ja 1223 ning klassi 2 gaase transporditakse seoses turustamisega (kaubad tarnitakse kahele või rohkemale kaubasaajale ning tagastatud kaubad kogutakse samamoodi), ei ole veokiri vajalik tingimusel, et kirjalikud juhised sisaldavad peale ADRis nõutud teabe ka ÜRO tunnusnumbrit, nime ja klassi.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 729 af 15.8.2001 om vejtransport af farligt gods.

Märkused: selle riikliku erandi põhjuseks on elektroonikaseadmete areng, mis võimaldab näiteks kõnealuseid seadmeid kasutavatel naftaettevõtjatel edastada sõidukitesse pidevalt teavet klientide kohta. Kuna kõnealune teave ei ole kättesaadav veo alguses, vaid edastatakse sõidukisse veo ajal, ei ole võimalik enne veo algust veokirja koostada. Kõnesolevat liiki veod on lubatud vaid teatavates piirkondades.

Taani sarnase sätte erand direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–DK–2

Teema: RO–bi–SE–6 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, as amended.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–DK–3

Teema: RO–bi–UK–1 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, as amended.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–DK–4

Teema: teatavasse klassi kuuluvate ohtlike kaupade autovedu kodumajapidamistest ja ettevõtetest lähedal asuvatesse kogumispunktidesse ja vahetöötlemisrajatistesse kõrvaldamise eesmärgil.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.–9. osa.

Direktiivi lisa sisu: üldsätted, liigitamissätted, erisätted, pakendeid käsitlevad sätted, kaubasaatmise menetlused, pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded, veotingimusi käsitlevad sätted, peale- ja mahalaadimist ning käitlemist käsitlevad sätted, sõiduki meeskonna, varustuse, käitamise ja dokumentatsiooni suhtes kohaldatavad nõuded ning sõidukite konstrueerimist ja heakskiitmist käsitlevad nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kodumajapidamistest ja ettevõtetest pärit ohtlikke kaupu võib teatavatel tingimustel vedada kõrvaldamise eesmärgil lähedal asuvatesse kogumispunktidesse või vahetöötlemisrajatistesse. Järgida tuleb eri sätteid, sõltuvalt veo iseloomust ja sellest tulenevatest ohtudest, näiteks ohtlike kaupade kogus sisepakendi kohta, välispakendi ja/või transpordiühiku kohta ning sellest, kas ohtlike kaupade vedu teostatakse lisaks ettevõtja põhitegevusele või mitte.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Märkused: jäätmekäitlejal ja ettevõtjal ei ole võimalik kohaldada kõiki direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 sätteid, kui jäätmed, mis võivad sisaldada ohtlike ainete jääke, veetakse kõrvaldamise eesmärgil kodumajapidamistest ja/või ettevõtetest lähedal asuvasse kogumispunkti. Jäätmed koosnevad üldjuhul pakenditest, mida algselt veeti vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punkti 1.1.3.1 alapunktis c sätestatud erandile ja/või mida müüdi jaemüügivõrgus. Siiski ei kohaldata punkti 1.1.3.1 alapunktis c sätestatud erandit kogumispunktidesse veetavate jäätmete suhtes ning direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 peatüki 3.4 sätteid ei kohaldata ohtlike ainete jäätmeid sisaldavate sisepakendite veo suhtes.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2025

EL Kreeka

RO–bi–EL–1

Teema: erand ohutusnõuetest selliste paaksõidukite puhul, mis on mõeldud üksnes gaasiõli (ÜRO tunnusnumber 1202) kohalikuks veoks ja on Kreekas esimest korda registreeritud ajavahemikus alates 1. jaanuarist 1991 kuni 31. detsembrini 2002 ning mille mass on alla 4 tonni.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.6.3.6, 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, 6.8.2.1.17–6.8.2.1.22, 6.8.2.1.28, 6.8.2.2, 6.8.2.2.1, 6.8.2.2.2.

Direktiivi lisa sisu: nõuded metallist paagiga püsipaakide (paaksõidukite), eemaldatavate paakide, paakkonteinerite ja paak-vahetuskerede ning anumakogumiga sõidukite ja MEGCde ehituse, seadmete, tüübikinnituse, kontrolli, katsetamise ja märgistuse kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: üleminekusäte: seni võib kasutada paaksõidukeid, mis on mõeldud üksnes gaasiõli (ÜRO tunnusnumber 1202) kohalikuks veoks ja on Kreekas esimest korda registreeritud ajavahemikus alates 1. jaanuarist 1991 kuni 31. detsembrini 2002 ning mille mass on alla 4 tonni ja paagi seina paksus alla 3 mm. Säte on ette nähtud kohalikuks veoks sõidukitega, mis on registreeritud kõnealusel ajavahemikul. See üleminekusäte kehtib paaksõidukite suhtes üksnes juhul, kui need ehitatakse ümber kooskõlas punktiga 6.8.2.1.20 ja neid kohandatakse vastavalt järgmisele:

| 1. | ADRi punktid kontrolli ja katsetamise kohta: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5; |
| --- | --- |

1.

ADRi punktid kontrolli ja katsetamise kohta: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5;

| 2. | paagid peavad vastama punktide 6.8.2.1.28, 6.8.2.2.1 ja 6.8.2.2.2 nõuetele. |
| --- | --- |

2.

paagid peavad vastama punktide 6.8.2.1.28, 6.8.2.2.1 ja 6.8.2.2.2 nõuetele.

Sõiduki registreerimistunnistuse lahtrisse „Märkused“ märgitakse järgmine: „KEHTIV KUNI 30.6.2021
  “.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία. (Nõuded ringluses olevate teatavate ohtlike kaupade kategooriate jaoks ette nähtud püsipaakide (paaksõidukite) ja eemaldatavate paakide ehituse, seadmete, kontrolli ja katsetamise kohta.)

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021. a.

ES Hispaania

RO–bi–ES–2

Teema: veevaba ammoniaagi turustamise eriseadmed.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 6.8.2.2.2.

Direktiivi lisa sisu: selleks et vältida ammoniaagi leket välisseadmete (torud, külgmised sulgemisseadmed) vigastuse korral, peavad sisemine sulgemisventiil ja selle paigalduspind olema kaitstud lahtiväänamise eest välise jõu mõjul või konstrueeritud nii, et need oleksid välisele survele vastupidavad. Täite- ja tühjendusseadmed (sh äärikud ja keermestatud sulgurid) ning kaitsekorgid (kui need on olemas) peavad olema kindlustatud juhusliku avanemise vastu.

Liikmesriigi õigusakti sisu: põllumajanduses kasutatavatele paakidele, mis on ette nähtud veevaba ammoniaagi turustamiseks ja selle muldaviimiseks ning mis võeti kasutusele enne 1. jaanuari 1997, võivad olla paigaldatud sisemiste ohutusseadmete asemel välised ohutusseadmed, tingimusel et need tagavad vähemalt sama tõhusa kaitse kui paagi sein.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Real Decreto 97/2014. Anejo 1. Apartado 3.

Märkused: enne 1. jaanuari 1997 kasutati põllumajanduses veevaba ammoniaagi otseseks muldaviimiseks ainult väliste ohutusseadmetega varustatud paake. Kõnealust tüüpi paake kasutatakse senini. Neid veetakse täislaadituna maanteedel väga harva ning need on kasutusel üksnes väetise laotamiseks suurtes põllumajandusettevõtetes.

Kehtivusaja lõpp: 28. veebruar 2022

FI Soome

RO–bi–FI–1

Teema: lõhkematerjalide veokirjas sisalduvate andmete muutmine.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkt a.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: punkti 5.4.1.2.1 alapunkt a.

Direktiivi lisa sisu: klassi 1 erisätted.

Liikmesriigi õigusakti sisu:

veokirjas võib lõhkematerjalide tegeliku netomassi asemel märkida detonaatorite arvu (1 000 detonaatorit vastab 1 kg lõhkeainele).

Algviide liikmesriigi õigusaktile:

Soome transpordiohutusameti määrus ohtlike kaupade maanteeveo kohta.

Märkused:

kõnesolevat teavet peetakse riigisisese veo puhul piisavaks. Erandit rakendatakse peamiselt lõhketöödega seotud väikeste koguste kohaliku veo puhul.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–FI–3

Teema: RO–bi–DE–1 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile:

Kehtivusaja lõpp: 28. veebruar 2022

RO-bi-FI-4

Teema: RO-bi-SE-6 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Government Decree on a Driving Certificate for Drivers of Vehicles Carrying Dangerous Goods (401/2011)

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

FR Prantsusmaa

RO–bi–FR–1

Teema: mereveodokumendi kasutamine veokirjana lühimaavedudel pärast laeva lossimist.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: ohtlike kaupade veokirjana kasutatavasse dokumenti märgitav teave.

Liikmesriigi õigusakti sisu: mereveodokumenti võib kasutada veokirjana 15 km raadiuses.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 23-4.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–FR–3

Teema: veeldatud naftagaasi säilitamiseks ette nähtud püsimahutite vedu (18).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Liikmesriigi õigusakti sisu: veeldatud naftagaasi säilitamiseks ette nähtud püsimahuteid veetakse erieeskirjade alusel. Kõnealuseid eeskirju kohaldatakse üksnes lühikeste vahemaade suhtes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 30.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO-bi-FR-4

Teema: RO-bi-UK-2 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 29 mai 2009 modifié relatif aux transports de marchandises dangereuses par voies terrestres.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2022

RO–bi–FR–5

Teema: RO-bi-BE-5 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: –

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2024

RO–bi–FR–6

Teema: vaba asbesti sisaldavate jäätmete transport.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.4.

Direktiivi lisa sisu: pakkimisjuhend P002.

Liikmesriigi õigusakti sisu: vaba asbesti sisaldavate jäätmete (ÜRO nr 2212: asbest, amfibool (aktinoliit, antofülliit, amosiit, kroküdoliit, tremoliit) või ÜRO nr 2590 asbest, krüsotiil) transport ehitusplatsidelt:

| — | jäätmeid transporditakse kalluritega; |
| --- | --- |

—

jäätmeid transporditakse kalluritega;

| — | jäätmed on pakitud suurtesse „konteinerkottidesse“ – kalluripõhja mõõtu kokkuvolditavatesse kottidesse – mis suletakse tihedalt, et vältida asbestikiudude lendumist veo ajal; |
| --- | --- |

—

jäätmed on pakitud suurtesse „konteinerkottidesse“ – kalluripõhja mõõtu kokkuvolditavatesse kottidesse – mis suletakse tihedalt, et vältida asbestikiudude lendumist veo ajal;

| — | konteinerkotid peavad pidama vastu tavapärastes transporditingimustes ja prügilas mahalaadimisel ilmnevale koormusele; |
| --- | --- |

—

konteinerkotid peavad pidama vastu tavapärastes transporditingimustes ja prügilas mahalaadimisel ilmnevale koormusele;

| — | muud ADRile vastavalt kohaldatavad tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

—

muud ADRile vastavalt kohaldatavad tingimused on täidetud.

Sellised transporditingimused on eriti sobivad tee-ehitusel või hoonetest asbesti kõrvaldamisel tekkivate suurte jäätmekoguste transportimiseks. Tingimused sobivad ka jäätmete lõplikuks ladustamiseks heakskiidetud prügilates ning tagavad lihtsama laadimise, seega ka töötajate tõhusama kaitse asbesti eest võrreldes vastavalt ADRi peatükis 4.1.4 esitatud pakkimisjuhendile P002 kohaldatavate tingimustega.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: –.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2024

HU Ungari

RO-bi-HU-1

Teema: RO-bi-SE-3 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2025

IE Iirimaa

RO–bi–IE–3

Teema: erand, millega lubatakse erisätte 7.5.11 CV1 või 8.5 S1 alla kuuluvaid ohtlikke kaupu avalikus kohas peale ja maha laadida pädevate asutuste eriloata.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.5 ja 8.5.

Direktiivi lisa sisu: lisasätted peale- ja mahalaadimise ning käitlemise kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: erandina punkti 7.5.11 või 8.5 nõuetest on ohtlike kaupade peale- ja mahalaadimine avalikus kohas lubatud pädeva asutuse eriloata.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Regulation 82(5) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004“
  .

Märkused: riigisiseste vedude korral toob kõnealune säte pädevatele asutustele kaasa väga suure töökoormuse.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–IE–6

Teema: erand punkti 4.3.4.2.2 nõudest, et paakauto korpusega püsivalt ühendamata elastsed täite- ja tühjendustorud peavad veo ajal tühjad olema.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.3.

Direktiivi lisa sisu: paakautode kasutamine.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ainete ÜRO tunnusnumbrite 1011, 1202, 1223, 1863 ja 1978 alla kuuluvate naftasaaduste jaetarneteks kasutatavate paakautode külge kinnitatud trumlitele keritavad voolikud (kaasa arvatud nendega ühendatud püsitorud) ei pea olema veo ajal tühjad, kui on võetud asjakohased meetmed nende sisu väljavoolamise takistamiseks.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Regulation 82(8) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004“
  .

Märkused: kodumajapidamiste varustamiseks kasutatavate paakautode voolikud peavad olema täidetud ka kogu veo jooksul. Paagi tühjendusseade kujutab endast vedelikuga täidetud liini, mille puhul peavad paaksõiduki mõõdik ja voolik olema täidetud, et klient saaks õige koguse toodet.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–IE–7

Teema: teatavate ADRi punktide 5.4.0, 5.4.1.1.1 ja 7.5.11 nõuete erand seoses ÜRO tunnusnumbrit 2067 kandva ammooniumnitraatväetise mahtlastina veoga sadamatest kaubasaajatele.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.0, 5.4.1.1.1 ja 7.5.11.

Direktiivi lisa sisu: nõue, et iga veo jaoks peab olema eraldi veokiri, millele on märgitud konkreetse laadungi täpne üldkogus, nõue, et sõidukit tuleb enne ja pärast vedu puhastada.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kavandatava erandiga lubatakse muuta ADRi nõudeid veokirja ja sõiduki puhastamise kohta, et võtta arvesse mahtlastina kauba sadamast kaubasaajale vedamise tegelikke asjaolusid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Proposed amendment to „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004“
  .

Märkused: ADRis on kindlaks määratud järgmised nõuded: a) eraldi veokirja olemasolu, milles märgitakse veosesse kuuluvate ohtlike kaupade üldmass, ja b) erisäte CV24 selle kohta, et mahtlastilaeva lossimise käigus tuleb sõiduk puhastada iga kaubaveose veo jaoks sadamast kaubasaajale. Kuna vedu on kohalik ning seotud mahtlastilaeva lossimisega ning ühe ja sama aine veoste korduva transpordiga puistlastilaevalt kaubasaajatele (ühel või mitmel järjestikusel päeval), piisab ühest veokirjast, kuhu märgitakse iga laadungi umbkaudne üldmass, ning ei ole vaja järgida erisätet CV24.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO-bi-IE-8

Teema: ohtlike kaupade vedu eravalduse ja selle vahetus läheduses asuva teise sõiduki või üksteise vahetus läheduses asuvate, kuid üldkasutatava maanteega eraldatud eravalduste vahel.

Viide direktiivi lisale: direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotis 1.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: ohtlike kaupade autovedu käsitlevad nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: eeskirju ei kohaldata ohtlike kaupade autoveo suhtes järgmistel juhtudel:

| a) | kaupu veetakse eravalduse ja selle vahetus läheduses asuva teise sõiduki vahel või |
| --- | --- |

a)

kaupu veetakse eravalduse ja selle vahetus läheduses asuva teise sõiduki vahel või

| b) | kaupu veetakse kahe eravalduse vahel, mis asuvad üksteise vahetus läheduses, ja mis võivad olla üksteisest üldkasutatava maanteega eraldatud, |
| --- | --- |

b)

kaupu veetakse kahe eravalduse vahel, mis asuvad üksteise vahetus läheduses, ja mis võivad olla üksteisest üldkasutatava maanteega eraldatud,

tingimusel et transpordiks kasutatakse kõige lühemat teed.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: European Communities (Carriage of Dangerous Goods by Road and Use of Transportable Pressure Equipment) Regulations 2011 and 2013, Regulation 56.

Märkused: ette võib tulla eri olukordi, kus kaupu veetakse eravalduse eri osade või eravalduse ja teisel pool üldkasutatavat maanteed asuva asjaomase sõiduki vahel. Selline transpordiviis ei kujuta endast ohtlike kaupade vedu tavalises tähenduses ja seega ei ole ohtlike kaupade vedu käsitlevaid eeskirju vaja kohaldada. Vt ka RO-bi-SE-3 ja RO-bi-UK-1.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2025

NL Madalmaad

RO–bi–NL–13

Teema: ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2015.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6, 3.3, 4.1.4, 4.1.6, 4.1.8, 4.1.10, 5.1.2, 5.4.0, 5.4.1, 5.4.3, 6.1, 7.5.4, 7.5.7, 7.5.9, 8 ja 9.

Direktiivi lisa sisu: erandid teatavate koguste puhul; erisätted; pakendite kasutamine; ülepakkimine; dokumenteerimine; pakendite konstrueerimine ja katsetamine; peale- ja mahalaadimine ning käitlemine; mehitamine; seadmed; käitamine; sõidukid ja dokumendid; sõidukite konstrueerimine ja heakskiitmine.

Liikmesriigi õigusakti sisu: sätted kogutud ohtlike väikeste majapidamisjäätmete veo ja ettevõtjate poolt kuni 60liitristes sobivates pakendites üleantud ohtlike majapidamisjäätmete veo kohta. Arvestades iga juhtumiga seotud väikeseid koguseid ja eri ainete erinevaid omadusi, ei ole võimalik vedusid sooritada täielikus kooskõlas ADRi eeskirjadega. Seega on eespool osutatud kavaga ette nähtud lihtsustatud variant, mis kaldub kõrvale ADRi mitmest sättest.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2015.

Märkused: kava kehtestati selleks, et üksikisikutel ja ettevõtjatel oleks võimalik tuua väikeses koguses keemilisi jäätmeid ühte ja samasse kohta. Seega koosnevad kõnealused ained sellistest jäätmetest nagu värvijäägid. Oht on väike tänu veoks vajalike abinõude valikule, kaasa arvatud eriveovahendid ja märgised „suitsetamine keelatud“ ning kollased vilkuvad tuled, mis on elanikele selgelt nähtavad. Veo puhul on oluline see, et ohutus on tagatud. Ohutust on võimalik tagada näiteks nii, et aineid veetakse suletud pakendites, et vältida nende levikut või ohtu, et mürgised aurud lekiksid või koguneksid sõidukis. Sõidukites on mahutid, kuhu saab paigutada eri liiki jäätmeid ja mis pakuvad kaitset manööverdamise, juhusliku nihkumise ja ootamatu avanemise korral. Samas peab vedajal jäätmete väikesest kogusest hoolimata olema kutseoskuse tunnistus, arvestades ainete erinevaid omadusi. Kuna eraisikutel puudub teave kõnealuste ainete ohtlikkuse taseme kohta, tuleks esitada kirjalikud juhendid, nagu on sätestatud kava lisas.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

PT Portugal

RO–bi–PT–1

Teema: veokiri ÜRO 1965 puhul.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirjade nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: saadetise pärisnime, mis märgitakse veokirja õigusakti RPE (Regulamento Nacional de Transporte de Mercadorias Perigosas por Estrada) jaotise 5.4.1 kohaselt, võib üldpealkirja „ÜRO nr 1965 gaasiliste süsivesinike segu, veeldatud, n.o.s“ alla kuuluva balloonides veetava kaubandusliku butaani ja propaani puhul asendada järgmiste kaubanimedega:

„ÜRO 1965 butaan“ balloonides veetavate RPE punktis 2.2.2.3 kirjeldatud segude A, A01, A02 ja A0 puhul;

„ÜRO 1965 propaan“ balloonides veetava RPE punktis 2.2.2.3 kirjeldatud segu C puhul.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Despacho DGTT 7560/2004, 16 April 2004, under Article 5, No 1, of Decreto-Lei No 267-A/2003 of 27 October
  .

Märkused: tunnistatakse oluliseks, et ohtlike kaupade veokirjade täitmine tuleb teha ettevõtjatele hõlpsamaks, kui see ei mõjuta kõnealuste toimingute ohutust.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–PT–2

Teema: tühjade puhastamata paakide ja konteinerite veokirjad.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirja olemasolu nõue.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ohtlikke kaupu vedanud tühjade paakide ja konteinerite tagasitoimetamisel võib RPE jaotises 5.4.1 osutatud veokirja asendada tagasitoimetamisele vahetult eelnenud, kõnealuse kauba kohaleveoks välja antud veokirjaga.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Despacho DGTT 15162/2004, 28 July 2004, under Article 5, No 1, of Decreto-Lei No 267-A/2003, of 27 October
  .

Märkused: RPE sätete kohase veokirja olemasolu kohustus ohtlikke kaupu sisaldanud tühjade paakide ja konteinerite veol võib teatavatel juhtudel tekitada praktilisi raskusi, mida saab ohutult miinimumini vähendada.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

SE Rootsi

RO–bi–SE–1

Teema: ohtlike jäätmete vedu ohtlike jäätmete kõrvaldamise ettevõtetesse.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5. ja 6. osa.

Direktiivi lisa sisu: pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: jäätmete kujul ohtlikke kaupu sisaldavate pakendite vedu peab olema kooskõlas ADRi sätetega, millest võib lubada üksnes mõnda erandit. Kõikide aine- ja kaubaliikide suhtes erandeid teha ei tohi.

Põhilised erandid on:

jäätmete kujul ohtlikke kaupu sisaldavaid (kuni 30 kg) väikepakendeid võib omakorda pakendada, sh mahtlastikonteineritesse ja suurpakenditesse, ilma et oleks vaja järgida direktiivi I lisa jaotise I.1 punktide 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 ja 6.6.5.4.3 sätteid. Pakendites, sh mahtlastikonteinerites ja suurpakendites, sisalduvate väikepakendite esindavat valimit ei ole suurpakendi veoks ettevalmistamisel vaja katsetada.

See on lubatud järgmistel tingimustel:

| — | pakendid, mahtlastikonteinerid ja suurpakendid vastavad direktiivi I lisa jaotise I.1 punkti 6.1, 6.5 või 6.6 asjakohastes sätetes nimetatud I või II pakendirühmale vastavalt katsetatud ja heakskiidetud pakendiliigile; |
| --- | --- |

—

pakendid, mahtlastikonteinerid ja suurpakendid vastavad direktiivi I lisa jaotise I.1 punkti 6.1, 6.5 või 6.6 asjakohastes sätetes nimetatud I või II pakendirühmale vastavalt katsetatud ja heakskiidetud pakendiliigile;

| — | väikepakendid on pakendatud imava materjaliga, mis hoiab kinni mis tahes vedeliku, mis võiks veo jooksul sattuda välispakendisse, mahtlastikonteinerisse või suurpakendisse, ning |
| --- | --- |

—

väikepakendid on pakendatud imava materjaliga, mis hoiab kinni mis tahes vedeliku, mis võiks veo jooksul sattuda välispakendisse, mahtlastikonteinerisse või suurpakendisse, ning

| — | veoks ettevalmistatud pakendite, mahtlastikonteinerite või suurpakendite brutomass ei tohi olla suurem kui lubatud brutomass, mis nende pakendite, mahtlastkonteinerite või suurpakendite I või II rühmale on kehtestatud ÜRO konstruktsioonitüübi märgistuseeskirjades, ning |
| --- | --- |

—

veoks ettevalmistatud pakendite, mahtlastikonteinerite või suurpakendite brutomass ei tohi olla suurem kui lubatud brutomass, mis nende pakendite, mahtlastkonteinerite või suurpakendite I või II rühmale on kehtestatud ÜRO konstruktsioonitüübi märgistuseeskirjades, ning

| — | veodokumenti lisatakse järgmine lause: „Pakendatud vastavalt ADR-Si 16. osale“. |
| --- | --- |

—

veodokumenti lisatakse järgmine lause: „Pakendatud vastavalt ADR-Si 16. osale“.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide – ohtlike kaupade riigisisese maanteeveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega.

Märkused: direktiivi I lisa jaotise I.1 punkte 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 ja 6.6.5.4.3 on keeruline järgida, sest pakendeid, mahtlastikonteinereid ja suurpakendeid tuleb katsetada esindava jäätmevalimiga, mida on raske ette prognoosida.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–SE–2

Teema: saatja nimi ja aadress veokirjas.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirjas nõutav üldine teave.

Liikmesriigi õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktis sätestatakse, et kui seoses kaubaveoga klientidele tagastatakse tühje puhastamata pakendeid, ei ole vaja märkida saatja nime ja aadressi.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: tühjad puhastamata pakendid sisaldavad tagastamisel enamasti siiski väikeseid koguseid ohtlikke kaupu.

Erandit kasutavad peamiselt tööstused, tagastades tühjad puhastamata gaasianumad täis anumate vastu.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–SE–3

Teema: ohtlike kaupade vedu tootmiskoha (-kohtade) vahetus läheduses, sealhulgas vedu üldkasutatavatel teedel tootmiskoha (-kohtade) ühest osast teise.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: ohtlike kaupade veo nõuded üldkasutatavatel teedel.

Liikmesriigi õigusakti sisu: vedu tootmiskoha (-kohtade) vahetus läheduses, sealhulgas vedu üldkasutatavatel teedel tootmiskoha (-kohtade) ühest osast teise. Erand on seotud pakendite märgistamise, veokirjade, juhitõendite ja 9. osa kohase vastavustunnistusega.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: ohtlikke kaupu tuleb teatavatel juhtudel viia ettevõtte ühest osast teise, mis asub teisel pool üldkasutatavat teed. Kõnealune veoliik ei ole ohtlike kaupade vedu mööda erateed ning tuleks seetõttu seostada asjakohaste nõuetega. Võrdle ka direktiivi 96/49/EÜ artikli 6 lõikega 14.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–SE–4

Teema: ametiasutuste kinni peetud ohtlike kaupade vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: nõuded ohtlike kaupade autoveo kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: eeskirjadest lubatakse kõrvale kalduda, kui see on põhjendatud töötajate kaitsmise vajadusega, ohuga mahalaadimise ajal, tõendite esitamisega jne.

Eeskirjadest võib kõrvale kalduda üksnes siis, kui tavalised veotingimused vastavad nõuetekohasele ohutustasemele.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: kõnealuseid erandeid võivad kohaldada üksnes ohtlikke kaupu kinni pidanud ametiasutused.

Kõnealune erand on ette nähtud näiteks politsei kinnipeetud kaupade, nagu lõhkeainete ja varastatud omandi kohalikuks veoks. Selliste kaupade puhul on probleemiks, et nende liigituses ei saa kindel olla. Lisaks ei ole need kaubad tihti ADRile vastavalt pakendatud, tähistatud ega märgistatud. Politsei teeb igal aastal mõnisada kõnealust vedu. Salakaubana sisse toodud kange alkohol tuleb vedada kinnipidamise kohast asitõendite hoiustamise kohta ning seejärel selle kõrvaldamiseks sobivasse rajatisse; kusjuures kõnesolevad rajatised võivad teineteisest üsna kaugel asuda. Lubatud on järgmised erandid: a) iga pakend ei pea olema märgistatud ja b) ei pea kasutama heakskiidetud pakendeid. Iga kõnealuseid pakendeid sisaldav kaubaalus tuleb siiski nõuetekohaselt märgistada. Kõik muud nõuded peavad olema täidetud. Igal aastal toimub ligikaudu 20 niisugust vedu.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–SE–5

Teema: ohtlike kaupade vedu sadamates ja nende vahetus läheduses.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.1.2, 8.1.5, 9.1.2.

Direktiivi lisa sisu: dokumendid, mis peavad veoühikuga kaasas olema; kõik ohtlikke kaupu vedavad veoühikud peavad olema varustatud eriseadmetega; sõiduki vastavustunnistus.

Liikmesriigi õigusakti sisu:

veoühikuga ei pea dokumente kaasas olema (v.a juhitunnistus).

Veoühik ei pea olema varustatud punktis 8.1.5 määratletud seadmetega.

Vedukitel ei pea olema vastavustunnistust.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: võrdle direktiivi 96/49/EÜ artikli 6 lõikega 14.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–SE–6

Teema: inspektorite ADRi koolituse tunnistus.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.2.1.

Direktiivi lisa sisu: sõidukijuhid peavad läbima koolituse.

Liikmesriigi õigusakti sisu: sõidukite iga-aastast tehnoülevaatust tegevad inspektorid ei pea osalema peatükis 8.2 osutatud koolitusel ning neil ei pea olema ADRi koolituse tunnistust.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: teatavatel juhtudel võib tehnoülevaatusele esitatavas sõidukis olla ohtlikku kaupa, näiteks tühje puhastamata paake.

Punktide 1.3 ja 8.2.3 nõudeid kohaldatakse ka kõnealusel juhul.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–SE–7

Teema: ÜRO tunnusnumbrite 1202, 1203 ja 1223 alla kuuluvate kaupade kohalik turustamine paaksõidukites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.6, 5.4.1.4.1.

Direktiivi lisa sisu: tühjade puhastamata paakide ja paakkonteinerite kirjeldus peab vastama punktile 5.4.1.1.6. Kui kaubasaajaid on mitu, võib nende nimed ja aadressid märkida muudesse dokumentidesse.

Liikmesriigi õigusakti sisu: tühjade puhastamata paakide või paakkonteinerite puhul ei ole vaja esitada veokirjas punkti 5.4.1.1.6 kohast kirjeldust, kui laadimiskavasse on asjaomase aine koguseks märgitud 0. Kaubasaaja nimi ega aadress ei ole üheski sõidukiga kaasas olevas dokumendis nõutav.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–SE–9

Teema: põllumajandus- või ehitusobjektidega seotud kohalikud veod.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4, 6.8 ja 9.1.2.

Direktiivi lisa sisu: veokiri; paakide ehitus; vastavustunnistus.

Liikmesriigi õigusakti sisu: põllumajandus- või ehitusobjektidega seotud kohalikel vedudel ei nõuta järgmiste eeskirjade järgimist:

| a) | ei nõuta ohtlike kaupade deklaratsiooni; |
| --- | --- |

a)

ei nõuta ohtlike kaupade deklaratsiooni;

| b) | võib jätkata personalihaagistele paigaldatud vanemate paakide/konteinerite kasutamist, mille ehitus ei vasta peatükile 6.8, kuid vastab vanematele liikmesriigi õigusaktidele; |
| --- | --- |

b)

võib jätkata personalihaagistele paigaldatud vanemate paakide/konteinerite kasutamist, mille ehitus ei vasta peatükile 6.8, kuid vastab vanematele liikmesriigi õigusaktidele;

| c) | kohalikeks vedudeks ja teetööde vahetus läheduses võib jätkata ÜRO tunnusnumbritega 1268, 1999, 3256 ja 3257 ainete veoks ette nähtud vanemate paaksõidukite kasutamist, mis ei vasta peatüki 6.7 või 6.8 nõuetele ning on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega; |
| --- | --- |

c)

kohalikeks vedudeks ja teetööde vahetus läheduses võib jätkata ÜRO tunnusnumbritega 1268, 1999, 3256 ja 3257 ainete veoks ette nähtud vanemate paaksõidukite kasutamist, mis ei vasta peatüki 6.7 või 6.8 nõuetele ning on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega;

| d) | personalihaagiste ja paaksõidukite puhul, mis on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega, ei nõuta vastavustunnistusi. |
| --- | --- |

d)

personalihaagiste ja paaksõidukite puhul, mis on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega, ei nõuta vastavustunnistusi.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: personalihaagis on selline teatavat tüüpi haagiselamu tööliste jaoks, millel on meeskonnaruum ja mis on varustatud vastavustunnistuseta paagiga/konteineriga metsatöötraktorite tööks ette nähtud diislikütuse hoidmiseks.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–SE–10

Teema: lõhkeainete vedu paakides.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.4.

Direktiivi lisa sisu: lõhkeaineid võib pakendada üksnes punkti 4.1.4 kohastesse pakenditesse.

Liikmesriigi õigusakti sisu: pädev riigiasutus annab vastavustunnistuse sõidukitele, mis on ette nähtud lõhkeainete veoks paakides. Paakides on lubatud vedada üksnes määruses loetletud või pädeva asutuse eriloaga lõhkeaineid.

Paaki tangitud lõhkeainete veosega sõiduk tuleb märgistada ja tähistada vastavalt punktidele 5.3.2.1.1, 5.3.1.1.2 ja 5.3.1.4. Ühes veoüksuses võib olla ainult üks ohtlikke kaupu vedav sõiduk.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide – ohtlike kaupade riigisisese maanteeveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega, ja Rootsi määrus SÄIFS 1993:4.

Märkused: kohaldatakse üksnes riigisiseste vedude suhtes, mis on enamasti kohalikud veod. Kõnealused määrused kehtisid enne Rootsi ühinemist Euroopa Liiduga.

Lõhkeainete vedu paakautodes teostavad üksnes kaks ettevõtet. Lähiajal on kavas üleminek emulsioonilõhkeainetele.

Varasem erand nr 84.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–SE–11

Teema: juhiluba.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.2.

Direktiivi lisa sisu: nõuded sõiduki meeskonna väljaõppe kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: juhtide väljaõppeks ei tohi kasutada punktis 8.2.1.1 osutatud sõidukeid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide – ohtlike kaupade riigisisese maanteeveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega.

Märkused: kohalikud veod.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–SE–12

Teema: ÜRO tunnusnumbri 0335 alla kuuluvate ilutulestikuvahendite vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: B lisa punkt 7.2.4, V2 (1).

Direktiivi lisa sisu: sätted EX/II- ja EX/III-sõidukite kasutamise kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbri 0335 alla kuuluvate ilutulestikuvahendite vedamisel kohaldatakse punkti 7.2.4 erisätet V2 (1) üksnes juhul, kui ilutulestike lõhkeainesisaldus kokku on üle 3 000 kg (haagise puhul 4 000 kg), tingimusel et ilutulestikuvahendid on ÜRO tunnusnumbri 0335 alla liigitatud vastavalt ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste neljateistkümnenda muudetud väljaande punkti 2.1.3.5.5 kohasele ilutulestikuvahendite liigituse tabelile.

Soovitused ohtlike kaupade veo kohta. Liigitamiseks on vajalik pädeva asutuse heakskiit.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide – ohtlike kaupade riigisisese maanteeveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega.

Märkused: ilutulestikuvahendite vedu piirdub igal aastal kahe lühikese ajavahemikuga – aastavahetus ja aprilli lõpp – mai algus. Vedusid saatjatelt terminalidesse saab olemasolevate EX-tunnistusega sõidukitega teha suuremate probleemideta. Ilutulestikuvahendite vedu terminalidest müügikohtadesse ja müümata koguste tagasivedu terminalidesse on aga raskendatud, kuna EX-tunnistusega sõidukeid ei ole piisavalt. Vedajad ei soovi tunnistuste saamiseks investeeringuid teha, kuna neil ei ole võimalik kulutusi tagasi teenida. Kõnealune olukord ohustab ilutulestikutarnijate püsimajäämist, kuna neil ei ole võimalik tooteid turule viia.

Kõnesoleva erandi kohaselt tuleb uusima võimaliku klassifikatsiooni saamiseks liigitada ilutulestikuvahendid ÜRO soovituste üldnimekirja alusel.

Samalaadne erand on ÜRO tunnusnumbri 0336 alla kuuluvatele ilutulestikuvahenditele ette nähtud ka ADR 2005 punkti 3.3.1 erisättega 651.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO-bi-SE-13

Teema: RO-bi-DK-4 vastuvõtmine.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkt i (kohalik lühimaavedu)

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.–9. osa.

Direktiivi lisa sisu:

Viide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om visa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused:

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2022

UK Ühendkuningriik

RO–bi–UK–1

Teema: üldkasutatavate teede ületamine ohtlikke kaupu vedavate sõidukitega (N8).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: nõuded ohtlike kaupade veo kohta üldkasutatavatel teedel.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ohtlike kaupade autoveo eeskirju ei kohaldata eravalduses oleval tootmisterritooriumil, mida läbib maantee. Klassi 7 kuuluvate kaupade puhul ei kehti see erand dokumendi „Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002“ sätete suhtes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 3 Schedule 2(3)(b); Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 3(3)(b).

Märkused: sageli tekib olukord, kus kaupu veetakse kahel pool maanteed paiknevate eravalduste vahel. Kõnealune olukord ei kujuta endast ohtlike kaupade vedu mööda üldkasutatavat teed selle tavapärases tähenduses ning selle suhtes ei kohaldata ohtlikke kaupu käsitlevate eeskirjade sätteid.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–UK–2

Teema: erand keelust, et kohaliku turustamise puhul ei tohi juht ega juhi abi avada ohtlike ainete pakendeid (v.a klassi 7 kuuluvad kaubad) teel kohalikust laost jaemüüja või kasutaja juurde või jaemüüja juurest lõppkasutaja juurde (N11).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.3.3.

Direktiivi lisa sisu: juht ega juhi abi ei tohi avada ohtlike kaupade pakendeid.

Liikmesriigi õigusakti sisu: pakendite avamise keeld on kvalifitseeritud tingimusega „v.a juhul, kui veoettevõtja on seda lubanud“.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 12 (3).

Märkused: lisas esitatud kõnesoleva keelu järgimine sõna-sõnalt võib tekitada jaekaubanduses tõsiseid probleeme.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–UK–3

Teema: alternatiivsed veosätted puuvaatide kohta, mis sisaldavad ÜRO tunnusnumbri 3065 alla kuuluvaid aineid III pakendirühma pakendites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.4, 4.1, 5.2 ja 5.3.

Direktiivi lisa sisu: pakendamis- ja märgistusnõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: alkohoolseid jooke, mille alkoholi mahuprotsent on 24–70 (III pakendirühm), lubatakse vedada ÜRO heakskiiduta puuvaatides ohusiltideta, kui laadimise ja sõiduki suhtes kehtivad rangemad nõuded.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7 (13) and (14).

Märkused: tegemist on riikliku aktsiisimaksu alla kuuluvate hinnaliste toodetega, mida veetakse tehasest tolliladudesse riigi maksupitseritega pitseeritud sõidukites. Pakendamis- ja märgistusnõuete leebemaks muutmist on arvesse võetud ohutuse tagamise lisanõuetes.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–UK–4

Teema: RO–bi–SE–12 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007 Part 1.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RO–bi–UK–5

Teema: kasutatud akude kogumine kõrvaldamiseks või ringlussevõtuks.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: erisäte 636.

Liikmesriigi õigusakti sisu: peatüki 3.3 erisätte 636 puhul lubatakse järgmisi alternatiivseid tingimusi:

kogumispunkti ja vahetöötlemisrajatise vahel veetavate kõrvaldamiseks kogutud ja esitatud kasutatud liitiumelementide ja -akude (ÜRO tunnusnumbrid 3090 ja 3091) ning muude mitteliitiumelementide ja -akude (ÜRO tunnusnumbrid 2800 ja 3028) suhtes ei kohaldata teisi ADRi sätteid, kui kõnealused elemendid ja akud vastavad järgmistele tingimustele:

| — | need pakendatakse tahkete ainete II pakendamisgrupi kohastesse IH2 vaatidesse või 4H2 kastidesse; |
| --- | --- |

—

need pakendatakse tahkete ainete II pakendamisgrupi kohastesse IH2 vaatidesse või 4H2 kastidesse;

| — | üks pakend ei sisalda üle 5 % liitium- ja -ioonakusid; |
| --- | --- |

—

üks pakend ei sisalda üle 5 % liitium- ja -ioonakusid;

| — | ühe pakendi suurim brutomass on kuni 25 kg; |
| --- | --- |

—

ühe pakendi suurim brutomass on kuni 25 kg;

| — | pakendite üldkogus veoühiku kohta on kuni 333 kg; |
| --- | --- |

—

pakendite üldkogus veoühiku kohta on kuni 333 kg;

| — | teisi ohtlikke kaupu ei veeta. |
| --- | --- |

—

teisi ohtlikke kaupu ei veeta.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment 2007 part 1.

Märkused: kogumispunktid asuvad tavaliselt jaemüügikohtades ja seepärast ei ole otstarbekas õpetada suurt hulka inimesi sorteerima ja pakendama kasutatud akusid vastavalt ADRi nõuetele. Ühendkuningriigi süsteem toimiks vastavalt Ühendkuningriigi tegevuskavas „Waste and Resources“ sätestatud suunistele ning hõlmaks ADRi nõuetele vastavate pakendite ja asjakohaste juhistega varustamist.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021
  “;

| 2) | II lisa jaotis II.3 asendatakse järgmisega:
  „II.3.   Liikmesriikide erandid

  Liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõikele 2.
  Erandite numeratsioon: RA-a/bi/bii-LR-nr








  RA | = | raudteevedu |
| --- | --- | --- | --- |
| a/bi/bii | = | artikli 6 lõike 2 punkt a / punkti b alapunkt i / punkti b alapunkt ii |
| MS | = | liikmesriigi tähtlühend |
| nn | = | järjekorranumber |

2)

II lisa jaotis II.3 asendatakse järgmisega:

„II.3.   Liikmesriikide erandid

Liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõikele 2.

Erandite numeratsioon: RA-a/bi/bii-LR-nr

RA

=

raudteevedu

a/bi/bii

=

artikli 6 lõike 2 punkt a / punkti b alapunkt i / punkti b alapunkt ii

MS

=

liikmesriigi tähtlühend

nn

=

järjekorranumber

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti a alusel

DE Saksamaa

RA–a–DE–2

Teema: kombineeritud pakendite luba.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 4.1.10.4 MP2.

Direktiivi lisa sisu: kombineeritud pakendite keeld.

Liikmesriigi õigusakti sisu: klassid 1.4S, 2, 3 ja 6.1; luba klassi 1.4S kuuluvate esemete (kergrelvade padrunid), aerosoolide (klass 2) ning klassidesse 3 ja 6.1 (loetletud ÜRO tunnusnumbrid) kuuluvate puhastus- ja viimistlusmaterjalide kombineeritud pakendamiseks komplektidena, mida müüakse II pakendirühma kuuluvates kombineeritud pakendites ning väikestes kogustes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Märkused: loend nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

FR Prantsusmaa

RA–a–FR–3

Teema: vedu raudteeveo-ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: kaubasaateleht peab sisaldama andmeid ohtlike materjalide kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: koormat ei pea deklareerima, kui raudteeveo-ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks toimuva veo raames ei ületata punktis 1.1.3.6 kehtestatud piirnorme.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 20.2.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RA–a–FR–4

Teema: teatavate postivagunite vabastamine märgistamise nõudest.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.

Direktiivi lisa sisu: kohustus kinnitada hoiatusmärgised vaguni seintele.

Liikmesriigi õigusakti sisu: märgistada tuleb üksnes postivagunid, milles veetakse üle kolme tonni samasse klassi kuuluvaid materjale (välja arvatud klassid 1, 6.2 ja 7).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 21.1.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

SE Rootsi

RA–a–SE–1

Teema: ohtlikke kaupu ekspress-saadetisena vedavat raudteevagunit ei pea märgistama.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.

Direktiivi lisa sisu: ohtlikke kaupu vedavatel raudteevagunitel peavad olema hoiatusmärgised.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ohtlikke kaupu ekspress-saadetisena vedavat raudteevagunit ei pea märgistama.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: RIDis kehtestatakse ekspress-saadetistena käsitatavatele kaupadele koguselised piirangud. Seetõttu on kogused väikesed.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

UK Ühendkuningriik

RA–a–UK–1

Teema: teatavate väikese riskiteguriga radioaktiivsete esemete (näiteks kellad, käekellad, suitsuandurid, kompassid) vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: enamik RIDi nõuetest.

Direktiivi lisa sisu: klassi 7 materjali veoga seotud nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktide sätete täielik erand teatavate kaupade puhul, mis sisaldavad piiratud koguses radioaktiivset materjali.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Märkused: kõnesolev erand on lühiajaline meede, mis ei ole enam vajalik, kui RIDi võetakse üle IAEA eeskirjade muudatused.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RA–a–UK–2

Teema: lõhkeainete segaveoste ning lõhkeainete koos muude ohtlike kaupadega vagunites, sõidukites ja konteinerites vedamise piirangute leevendamine (N4/5/6).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 7.5.2.1 ja 7.5.2.2.

Direktiivi lisa sisu: teatavate segaveoste piirangud.

Liikmesriigi õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktid on lõhkeainete segaveoste suhtes leebemad tingimusel, et kõnealused veod on ohutult teostatavad.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Märkused: Ühendkuningriik soovib lubada muuta mõningaid eeskirju, mis käsitlevad lõhkeainete vedamist koos teiste lõhkeainetega ja lõhkeainete vedamist koos teiste ohtlike kaupadega. Kõikidele variantidele on kehtestatud koguselised piirangud ühe või mitme veose koostisosa suhtes ja seda lubatakse vaid tingimusel, et „võetud on kõik rakendatavad meetmed selleks, et lõhkeained ei puutuks kaupadega kokku või ei ohustaks kaupu muul viisil, või selleks, et kaubad ei ohustaks lõhkeaineid“.

Ühendkuningriik võib soovida lubada näiteks järgmisi muudatusi:

| 1) | ÜRO tunnusnumbri 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 või 0361 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos ÜRO tunnusnumbri 1942 alla liigitatavate ohtlike kaupadega. ÜRO tunnusnumbri 1942 alla kuuluvate ainete lubatud veokogust piiratakse sel viisil, et kõnealust ainet käsitatakse klassi 1.1D kuuluva lõhkeainena; |
| --- | --- |

1)

ÜRO tunnusnumbri 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 või 0361 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos ÜRO tunnusnumbri 1942 alla liigitatavate ohtlike kaupadega. ÜRO tunnusnumbri 1942 alla kuuluvate ainete lubatud veokogust piiratakse sel viisil, et kõnealust ainet käsitatakse klassi 1.1D kuuluva lõhkeainena;

| 2) | ÜRO tunnusnumbri 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 või 0453 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos veoliiki 2 või 3 kuuluvate ohtlike kaupadega (v.a tuleohtlikud gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et veoliigi 2 ohtliku kauba kogumass ei ületa 500 kg või kogumaht 500 liitrit ning et kõnealuste lõhkeainete netomass kokku ei ületa 500 kg; |
| --- | --- |

2)

ÜRO tunnusnumbri 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 või 0453 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos veoliiki 2 või 3 kuuluvate ohtlike kaupadega (v.a tuleohtlikud gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et veoliigi 2 ohtliku kauba kogumass ei ületa 500 kg või kogumaht 500 liitrit ning et kõnealuste lõhkeainete netomass kokku ei ületa 500 kg;

| 3) | klassi 1,4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada koos veoliiki 2 kuuluvate tuleohtlike vedelike ja gaasidega või veoliiki 3 kuuluvate mittesüttivate ja mittetoksiliste gaasidega või nende kõikide kombinatsioonidena, tingimusel et ohtlike kaupade kogumass kokku ei ületa 200 kg või kogumaht 200 liitrit ning lõhkeainete netomass kokku ei ületa 20 kg; |
| --- | --- |

3)

klassi 1,4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada koos veoliiki 2 kuuluvate tuleohtlike vedelike ja gaasidega või veoliiki 3 kuuluvate mittesüttivate ja mittetoksiliste gaasidega või nende kõikide kombinatsioonidena, tingimusel et ohtlike kaupade kogumass kokku ei ületa 200 kg või kogumaht 200 liitrit ning lõhkeainete netomass kokku ei ületa 20 kg;

| 4) | ÜRO tunnusnumbri 0106, 0107 või 0257 alla kuuluvaid lõhkeainetooteid võib vedada koos sobivusrühma D, E või F kuuluvate lõhkeainetoodetega, mille komponentideks kõnealused tooted on. ÜRO tunnusnumbri 0106, 0107 või 0257 alla kuuluvate lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg. |
| --- | --- |

4)

ÜRO tunnusnumbri 0106, 0107 või 0257 alla kuuluvaid lõhkeainetooteid võib vedada koos sobivusrühma D, E või F kuuluvate lõhkeainetoodetega, mille komponentideks kõnealused tooted on. ÜRO tunnusnumbri 0106, 0107 või 0257 alla kuuluvate lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RA–a–UK–3

Teema: lubada erinevat maksimumkogust veoüksuse kohta klassi 1 kaupadele, mis kuuluvad punkti 1.1.3.1 tabelis veoliikide 1 ja 2 alla.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 1.1.3.1.

Direktiivi lisa sisu: veoliigi erandid.

Liikmesriigi õigusakti sisu: võetakse vastu eeskirjad, mis lubavad teha erandeid lõhkeainete segaveose ja piiratud koguste suhtes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(b).

Märkused: klassi 1 kaupadele lubatakse erinevaid kogusepiiranguid ja segaveose korrutustegureid, mis veoliigi 1 puhul on 50 ja veoliigi 2 puhul 500. Segaveoste arvutamisel on veoliigi 1 korrutustegur 20 ja veoliigi 2 korrutustegur 2.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RA–a–UK–4

Teema: RA–a–FR–6 vastuvõtmine.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.3.2.

Direktiivi lisa sisu: tähistusnõude leevendamine haagistega ühendveo puhul.

Liikmesriigi õigusakti sisu: tähistusnõuet ei kohaldata juhul, kui sõiduki tähised on selgelt nähtavad.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(12).

Märkused: Ühendkuningriigis on kõnealune liikmesriigi säte kogu aeg kehtinud.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RA–a–UK–5

Teema: sisepakendites kaupade (v.a klassid 1, 4.2, 6.2 ja 7) turustamine jaemüüjatele või kasutajatele: kohalikust laost jaemüüjatele või tarbijatele ning jaemüüjatelt lõppkasutajatele.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: pakendite märgistamist RIDi/ADRi või ÜRO märgisega ei nõuta.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007: Regulation 26.

Märkused: RIDi nõuded ei ole asjakohased veo viimasel etapil, mis hõlmab vedu laost jaemüüjale või tarbijale ning jaemüüjalt lõppkasutajale. Kõnealuse erandi eesmärk on võimaldada kohalike vedude raudtee-etapil vedada jaemüügiks mõeldud kaupade sisemahuteid ilma välispakendita.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel

DE Saksamaa

RA–bi–DE–2

Teema: pakendatud ohtlike jäätmete vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 1–5.

Direktiivi lisa sisu: liigitamine, pakendamine ja märgistamine.

Liikmesriigi õigusakti sisu: klassid 2–6.1, 8 ja 9: ohtlike jäätmete kombineeritud pakendamine ja vedu pakkides ja mahtlastikonteinerites; jäätmed tuleb pakendada sisepakenditesse (kogumisel) ning liigitada konkreetsetesse jäätmerühmadesse (et vältida jäätmerühmas ohtlikke reaktsioone); kasutatakse jäätmerühmi käsitlevat kirjalikku erijuhendit, mis on ühtlasi saateleht; olme- ja laborijäätmete kogumine jne.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Märkused: loend nr 6*.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

RA-bi-DE-3

Teema: ÜRO tunnusnumbriga 1381 (fosfor, kollane, vee all), klassi 4.2, I pakendirühma kuuluva aine kohalik vedu paakvagunitega.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 6.8, 6.8.2.3.

Direktiivi lisa sisu: mahutite ja paakvagunite ehitust käsitlevad sätted. Peatüki 6.8 punktis 6.8.2.3 nõutakse ÜRO tunnusnumbriga 1381 ainet (fosfor, kollane, vee all) vedavate mahutite korral tüübikinnitust.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbriga 1381 (fosfor, kollane, vee all), klassi 4.2, I pakendirühma kuuluva aine kohalik vedu Vene standardite kohaselt ehitatud paakvagunitega lühikeste vahemaade taha (Sassnitz-Mukranist Lutherstadt Wittenberg-Piesteritzi ja Bitterfeldi). Kaubavedu toimub vastavalt pädevate ohutuse eest vastutavate asutuste sätestatud täiendavatele käitamiseeskirjadele.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 1/92.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2025

DK Taani

RA–bi–DK-1

Teema: ohtlike kaupade vedu tunnelites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 7.5.

Direktiivi lisa sisu: peale- ja mahalaadimine ning ohutu vahemaa.

Liikmesriigi õigusakti sisu: õigusaktiga on ette nähtud alternatiivsed sätted võrreldes direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisega II.1 seoses Suur-Beldi väina püsiühenduse (raudteetunneli) kaudu toimuvate vedudega. Kõnealused alternatiivsed sätted on seotud üksnes ohtlike kaupade koormate kaalu ja vahemaaga.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bestemmelser om transport af Eksplosiver i jernbanetunnellerne på Storebælt og Øresund, 11. maj 2017.

Märkused:

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2022

RA–bi–DK-2

Teema: ohtlike kaupade vedu tunnelites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 7.5.

Direktiivi lisa sisu: peale- ja mahalaadimine ning ohutu vahemaa.

Liikmesriigi õigusakti sisu: õigusaktiga on ette nähtud alternatiivsed sätted võrreldes direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisega II.1 seoses Øresundi väina püsiühenduse (raudteetunneli) kaudu toimuvate vedudega. Kõnealused alternatiivsed sätted on seotud üksnes ohtlike kaupade koormate kaalu ja vahemaaga.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bestemmelser om transport af Eksplosiver i jernbanetunnellerne på Storebælt og Øresund, 11. maj 2017.

Märkused:

Kehtivusaja lõpp: 28. veebruar 2022

SE Rootsi

RA–bi–SE–1

Teema: ohtlike jäätmete vedu ohtlike jäätmete kõrvaldamise ettevõtetesse.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5. ja 6. osa.

Direktiivi lisa sisu: pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: jäätmete kujul ohtlikke kaupu sisaldavate pakendite vedu peab olema kooskõlas direktiivi sätetega, millest võib lubada üksnes mõnda erandit. Kõikide aine- ja kaubaliikide suhtes erandeid teha ei tohi.

Põhilised erandid on:

jäätmete kujul ohtlikke kaupu sisaldavaid (kuni 30 kg) väikepakendeid võib omakorda pakendada, sh mahtlastikonteineritesse ja suurpakenditesse, ilma et oleks vaja järgida direktiivi II lisa jaotise II.1 punktide 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 ja 6.6.5.4.3 sätteid. Pakendites, sh mahtlastikonteinerites ja suurpakendites, sisalduvate väikepakendite esindavat valimit ei ole suurpakendi veoks ettevalmistamisel vaja katsetada.

See on lubatud järgmistel tingimustel:

| — | pakendid, mahtlastikonteinerid ja suurpakendid vastavad direktiivi II lisa jaotise II.1 punkti 6.1, 6.5 või 6.6 asjakohastes sätetes nimetatud I või II pakendirühmale vastavalt katsetatud ja heakskiidetud pakendiliigile; |
| --- | --- |

—

pakendid, mahtlastikonteinerid ja suurpakendid vastavad direktiivi II lisa jaotise II.1 punkti 6.1, 6.5 või 6.6 asjakohastes sätetes nimetatud I või II pakendirühmale vastavalt katsetatud ja heakskiidetud pakendiliigile;

| — | väikepakendid on pakendatud imava materjaliga, mis hoiab kinni mis tahes vedeliku, mis võiks veo jooksul sattuda välispakendisse, mahtlastikonteinerisse või suurpakendisse, ning |
| --- | --- |

—

väikepakendid on pakendatud imava materjaliga, mis hoiab kinni mis tahes vedeliku, mis võiks veo jooksul sattuda välispakendisse, mahtlastikonteinerisse või suurpakendisse, ning

| — | veoks ettevalmistatud pakendite, mahtlastikonteinerite või suurpakendite brutomass ei tohi olla suurem kui lubatud brutomass, mis nende pakendite, mahtlastkonteinerite või suurpakendite I või II rühmale on kehtestatud ÜRO konstruktsioonitüübi märgistuseeskirjades, ning |
| --- | --- |

—

veoks ettevalmistatud pakendite, mahtlastikonteinerite või suurpakendite brutomass ei tohi olla suurem kui lubatud brutomass, mis nende pakendite, mahtlastkonteinerite või suurpakendite I või II rühmale on kehtestatud ÜRO konstruktsioonitüübi märgistuseeskirjades, ning

| — | veodokumenti lisatakse järgmine lause: „Pakendatud vastavalt RID-Si 16. osale“. |
| --- | --- |

—

veodokumenti lisatakse järgmine lause: „Pakendatud vastavalt RID-Si 16. osale“.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide – ohtlike kaupade riigisisese maanteeveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega.

Märkused: direktiivi II lisa jaotise II.1 punkte 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 ja 6.6.5.4.3 on keeruline järgida, sest pakendeid, mahtlastikonteinereid ja suurpakendeid tuleb katsetada esindava jäätmevalimiga, mida on raske ette prognoosida.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2021

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti ii alusel

DE Saksamaa

RA-bii-DE- 1

Teema: ÜRO tunnusnumbriga 1051 hõlmatud aine (vesiniktsüaniid, stabiliseeritud, vedel, sisaldab kuni 1 massiprotsendi vett) kohalik vedu paakvagunitega, erand direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotise II.1 punktist 1.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 3.2, 4.3.2.1.1.

Direktiivi lisa sisu: keeld vedada ÜRO tunnusnumbriga 1051 ainet (vesiniktsüaniid, stabiliseeritud, vedel, sisaldab kuni 1 massiprotsendi vett) paakvagunites (RID-paakides).

Liikmesriigi õigusakti sisu: konkreetsetel kindlaksmääratud marsruutidel toimuvad kohalikud raudteeveod, mis moodustavad osa tööstusprotsessist ning mida kontrollitakse rangelt kindlaksmääratud tingimustel. Vedu toimub paakvagunitega, mis on selleks eriloa saanud ning mille konstruktsiooni ja seadmeid kohaldatakse vastavalt uusimatele ohutusnõuetele. Vedu reguleeritakse üksikasjalikult täiendavate kasutamisohutust käsitlevate sätetega ja kokkuleppel asjaomaste ohutuse eest vastutavate asutuste ja päästeteenistustega ning seda jälgivad asjaomased järelevalveasutused.

Algviide liikmesriigi õigusakti sätetele: Ausnahmezulassung Eisenbahn-Bundesamt, No E 1/97.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2023

RA-bii-DE-2

Teema: ÜRO tunnusnumbriga 1402 (kaltsiumkarbiid), I pakendirühma kuuluva aine kohalik vedu määratud marsruudil, vagunitele paigaldatud konteinerites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 3.2, 7.3.1.1

Direktiivi lisa sisu: üldsätted mahtlastina veetava kauba kohta. Peatüki 3.2 tabeli A kohaselt on kaltsiumkarbiidi vedu mahtlastina keelatud.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbriga 1402 (kaltsiumkarbiid), I pakendirühma kuuluva aine konkreetsel kindlaksmääratud marsruudil toimuv kohalik raudteevedu, mis moodustab osa tööstusprotsessist ning mida kontrollitakse rangelt kindlaksmääratud tingimustel. Kaupa veetakse sel otstarbel ehitatud, vagunitele paigaldatud konteinerites. Kaubavedu toimub vastavalt pädevate ohutuse eest vastutavate asutuste sätestatud täiendavatele käitamiseeskirjadele.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 3/10.

Kehtivusaja lõpp: 15. jaanuar 2024
  “.

---

| 27.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/93 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/93

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1095,

25. juuni 2019,

millega muudetakse otsuse 2007/777/EÜ II lisa seoses Bosniat ja Hertsegoviinat ning Venemaad käsitlevate kannetega loetelus, milles on esitatud kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4285 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat osa, artikli 8 punkti 1 esimest lõiku, artikli 8 punkti 4 ning artikli 9 lõike 4 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2007/777/EÜ (2) on muu hulgas sätestatud looma- ja inimtervishoiu nõuded, mida tuleb täita selliste saadetiste liitu toomisel, mis sisaldavad teatavaid lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli, mida on töödeldud ühel kõnealuse määruse II lisa 4. osas sätestatud töötlemisviisil (edaspidi „kaubad“). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2007/777/EÜ (2) on muu hulgas sätestatud looma- ja inimtervishoiu nõuded, mida tuleb täita selliste saadetiste liitu toomisel, mis sisaldavad teatavaid lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli, mida on töödeldud ühel kõnealuse määruse II lisa 4. osas sätestatud töötlemisviisil (edaspidi „kaubad“).

| (2) | Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas on esitatud loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest, millest lubatakse liitu kaupu tuua, tingimusel et need kaubad on läbinud ühe kõnealuse otsuse II lisa 2. osas osutatud töötlustest. Kõnealuse lisa 4. osas on sätestatud muu kui eritöötlus A ning eritöötlemisviisid B–F, mis on loetletud alanevas järjekorras vastavalt loomaterviseriskile, mida kavatsetakse kõrvaldada. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas on esitatud loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest, millest lubatakse liitu kaupu tuua, tingimusel et need kaubad on läbinud ühe kõnealuse otsuse II lisa 2. osas osutatud töötlustest. Kõnealuse lisa 4. osas on sätestatud muu kui eritöötlus A ning eritöötlemisviisid B–F, mis on loetletud alanevas järjekorras vastavalt loomaterviseriskile, mida kavatsetakse kõrvaldada.

| (3) | Bosnia ja Hertsegoviina on esitanud taotluse, et teda kantaks otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa loetellu kolmanda riigina, kust lubatakse liitu tuua kaupu, mis on saadud kodulindudelt ja tehistingimustes peetavatelt uluklindudelt (v.a silerinnalised linnud). |
| --- | --- |

(3)

Bosnia ja Hertsegoviina on esitanud taotluse, et teda kantaks otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa loetellu kolmanda riigina, kust lubatakse liitu tuua kaupu, mis on saadud kodulindudelt ja tehistingimustes peetavatelt uluklindudelt (v.a silerinnalised linnud).

| (4) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on muu hulgas sätestatud loetelu kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade kohta, millest võib liitu importida ja läbi liidu vedada kodulinde ja teatavaid linnukasvatussaadusi. Määrusega (EÜ) nr 798/2008, mida on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/298, (4) lubatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit kodulindude liha importida liitu ja vedada läbi liidu, tuginedes liidu jaoks ettenähtud kodulindude liha suhtes kehtivate loomatervishoiualaste kontrollide hindamiseks korraldatud komisjoni auditi soodsale tulemusele. Kõnealuse auditi käigus hinnati ka kodulindude ja tehistingimustes peetavate uluklindude (v.a silerinnalised linnud) lihatoodete suhtes kehtestatud loomatervishoiualaseid kontrolle ning ka selle hindamise tulemus oli soodne. Seepärast tuleks otsusega 2007/777/EÜ lubada liitu tuua ka kodulindudest ja tehistingimustes peetavatest uluklindudest (v.a silerinnalised linnud) saadud tooteid, mis on läbinud muu töötluse kui eritöötluse A, ning Bosnia ja Hertsegoviina tuleks sel eesmärgil kanda otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa loetellu. Lisaks tuleb kõnealust kolmandat riiki käsitlevat praegust kannet kõnealuses lisas kohandada nii, et see hõlmaks ka uut luba. Seepärast tuleks kõnealuses lisas vastavalt muuta Bosniat ja Hertsegoviinat käsitlevat kannet. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on muu hulgas sätestatud loetelu kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade kohta, millest võib liitu importida ja läbi liidu vedada kodulinde ja teatavaid linnukasvatussaadusi. Määrusega (EÜ) nr 798/2008, mida on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/298, (4) lubatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit kodulindude liha importida liitu ja vedada läbi liidu, tuginedes liidu jaoks ettenähtud kodulindude liha suhtes kehtivate loomatervishoiualaste kontrollide hindamiseks korraldatud komisjoni auditi soodsale tulemusele. Kõnealuse auditi käigus hinnati ka kodulindude ja tehistingimustes peetavate uluklindude (v.a silerinnalised linnud) lihatoodete suhtes kehtestatud loomatervishoiualaseid kontrolle ning ka selle hindamise tulemus oli soodne. Seepärast tuleks otsusega 2007/777/EÜ lubada liitu tuua ka kodulindudest ja tehistingimustes peetavatest uluklindudest (v.a silerinnalised linnud) saadud tooteid, mis on läbinud muu töötluse kui eritöötluse A, ning Bosnia ja Hertsegoviina tuleks sel eesmärgil kanda otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa loetellu. Lisaks tuleb kõnealust kolmandat riiki käsitlevat praegust kannet kõnealuses lisas kohandada nii, et see hõlmaks ka uut luba. Seepärast tuleks kõnealuses lisas vastavalt muuta Bosniat ja Hertsegoviinat käsitlevat kannet.

| (5) | Otsusega 2007/777/EÜ on lubatud Venemaalt liitu tuua kaupu, mis on saadud kodulindudelt ja tehistingimustes peetavatelt uluklindudelt (v.a silerinnalised linnud), tingimusel et need kaubad on läbinud muu kui eritöötluse A ja et Venemaa on sel eesmärgil nõuetekohaselt loetletud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas. |
| --- | --- |

(5)

Otsusega 2007/777/EÜ on lubatud Venemaalt liitu tuua kaupu, mis on saadud kodulindudelt ja tehistingimustes peetavatelt uluklindudelt (v.a silerinnalised linnud), tingimusel et need kaubad on läbinud muu kui eritöötluse A ja et Venemaa on sel eesmärgil nõuetekohaselt loetletud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas.

| (6) | 17. novembril 2016 kinnitas Venemaa lindude kõrge patogeensusega gripi alatüübi H5N8 esinemist oma territooriumil. Alates 2016. aasta novembrist on Venemaa kinnitanud mitut kõrge patogeensusega linnugripi puhangut oma territooriumil asuvates kodulinnukasvatustes. Nende alates 2016. aasta novembrist aset leidnud haiguspuhangute tõttu ei saa Venemaad kõnealusest haigusest vabaks pidada. Selleks et vältida kõrge patogeensusega linnugripi viiruse levikut liitu, tuleks lubada liitu sisse tuua tooteid, mis on saadud Venemaalt pärit kodulindudelt ja tehistingimustes peetavatelt uluklindudelt (v.a silerinnalised linnud), kuid tingimusel, et need tooted on läbinud eritöötluse D, nagu on sätestatud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osas. Seepärast tuleks otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa kannet Venemaa kohta vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

17. novembril 2016 kinnitas Venemaa lindude kõrge patogeensusega gripi alatüübi H5N8 esinemist oma territooriumil. Alates 2016. aasta novembrist on Venemaa kinnitanud mitut kõrge patogeensusega linnugripi puhangut oma territooriumil asuvates kodulinnukasvatustes. Nende alates 2016. aasta novembrist aset leidnud haiguspuhangute tõttu ei saa Venemaad kõnealusest haigusest vabaks pidada. Selleks et vältida kõrge patogeensusega linnugripi viiruse levikut liitu, tuleks lubada liitu sisse tuua tooteid, mis on saadud Venemaalt pärit kodulindudelt ja tehistingimustes peetavatelt uluklindudelt (v.a silerinnalised linnud), kuid tingimusel, et need tooted on läbinud eritöötluse D, nagu on sätestatud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osas. Seepärast tuleks otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa kannet Venemaa kohta vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  ELT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsus 2007/777/EÜ, millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ (ELT L 312, 30.11.2007, lk 49).

2

(3)  Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 226, 23.8.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 20. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/298, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Valgevenet, Bosnia ja Hertsegoviinat ning Jaapanit käsitlevaid kandeid selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (ELT L 50, 21.2.2019, lk 20).

4

---

LISA

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Bosniat ja Hertsegoviinat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:



















  ISO kood | Päritoluriik või selle osa | 1. | Koduveised |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Bosniat ja Hertsegoviinat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

ISO kood

Päritoluriik või selle osa

1.

Koduveised

| 2. | Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (v.a metssead) |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (v.a metssead)

Kodulambad ja -kitsed

| 1. | Kodusead |
| --- | --- |

1.

Kodusead

| 2. | Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (metssead) |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (metssead)

Kodukabjalised

| 1. | Kodulinnud |
| --- | --- |

1.

Kodulinnud

| 2. | Tehistingimustes peetavad uluklinnud (v.a silerinnalised linnud) |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavad uluklinnud (v.a silerinnalised linnud)

Tehistingimustes peetavad silerinnalised linnud

Koduküülikud ja tehistingimustes peetavad jäneslased

Looduslikud sõralised ulukid (v.a metssead)

Metssead

Looduslikud kabjalised

Looduslikud jäneslased (küülikud ja jänesed)

Looduslikud uluklinnud

Looduslikud imetajad (v.a kabiloomad, kabjalised ja jäneslased)

„BA

Bosnia ja Hertsegoviina

A (3)

XXX

XXX

XXX

A

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX“

| 2) | Venemaad käsitlev kanne asendatakse järgmisega:



















  ISO kood | Päritoluriik või selle osa | 1. | Koduveised |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Venemaad käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

ISO kood

Päritoluriik või selle osa

1.

Koduveised

| 2. | Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (v.a metssead) |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (v.a metssead)

Kodulambad ja -kitsed

| 1. | Kodusead |
| --- | --- |

1.

Kodusead

| 2. | Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (metssead) |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (metssead)

Kodukabjalised

| 1. | Kodulinnud |
| --- | --- |

1.

Kodulinnud

| 2. | Tehistingimustes peetavad uluklinnud (v.a silerinnalised linnud) |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavad uluklinnud (v.a silerinnalised linnud)

Tehistingimustes peetavad silerinnalised linnud

Koduküülikud ja tehistingimustes peetavad jäneslased

Looduslikud sõralised ulukid (v.a metssead)

Metssead

Looduslikud kabjalised

Looduslikud jäneslased (küülikud ja jänesed)

Looduslikud uluklinnud

Looduslikud imetajad (v.a kabiloomad, kabjalised ja jäneslased)

„RU

Venemaa RU

XXX

XXX

XXX

XXX

D

XXX

A

C

C

XXX

A

XXX

A

Venemaa (3)

RU-1

C

C

C

B

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

Venemaa

RU-2

C või D1

C või D1

C

B

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX“

---