# Eiropas Savienības L 169/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 169 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 25. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 169

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 25. jūnijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1020 (2019. gada 20. jūnijs) par tirgus uzraudzību un produktu atbilstību un ar ko groza Direktīvu 2004/42/EK un Regulas (EK) Nr. 765/2008 un (ES) Nr. 305/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1021 (2019. gada 20. jūnijs) par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (
  1
  ) | 45 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1020 (2019. gada 20. jūnijs) par tirgus uzraudzību un produktu atbilstību un ar ko groza Direktīvu 2004/42/EK un Regulas (EK) Nr. 765/2008 un (ES) Nr. 305/2011 (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1021 (2019. gada 20. jūnijs) par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (
  1
  )

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 25.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/1020

(2019. gada 20. jūnijs)

par tirgus uzraudzību un produktu atbilstību un ar ko groza Direktīvu 2004/42/EK un Regulas (EK) Nr. 765/2008 un (ES) Nr. 305/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 33. un 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Lai Savienībā nodrošinātu produktu brīvu apriti, ir nepieciešams gādāt, lai tie atbilstu Savienības saskaņošanas tiesību aktiem un tāpēc atbilstu prasībām, ar ko nodrošina tādu sabiedrības interešu augsta līmeņa aizsardzību kā, piemēram, veselība un drošība kā tāda, veselība un drošība darbavietā, patērētāju aizsardzība, vides un sabiedriskās drošības aizsardzība un visu citu to sabiedrības interešu aizsardzība, ko aizsargā minētie tiesību akti. Šo prasību stingra izpilde ir būtiska pienācīgai šo interešu aizsargāšanai un tādu apstākļu izveidošanai, kas ir labvēlīgi godīgai konkurencei Savienības preču tirgū. Lai minēto izpildi nodrošinātu neatkarīgi no tā, vai produkti ir laisti tirgū tradicionāli vai tiešsaistē, un neatkarīgi no tā, vai tie ir rūpnieciski ražoti Savienībā vai trešās valstīs, ir nepieciešami noteikumi. |
| --- | --- |

(1)

Lai Savienībā nodrošinātu produktu brīvu apriti, ir nepieciešams gādāt, lai tie atbilstu Savienības saskaņošanas tiesību aktiem un tāpēc atbilstu prasībām, ar ko nodrošina tādu sabiedrības interešu augsta līmeņa aizsardzību kā, piemēram, veselība un drošība kā tāda, veselība un drošība darbavietā, patērētāju aizsardzība, vides un sabiedriskās drošības aizsardzība un visu citu to sabiedrības interešu aizsardzība, ko aizsargā minētie tiesību akti. Šo prasību stingra izpilde ir būtiska pienācīgai šo interešu aizsargāšanai un tādu apstākļu izveidošanai, kas ir labvēlīgi godīgai konkurencei Savienības preču tirgū. Lai minēto izpildi nodrošinātu neatkarīgi no tā, vai produkti ir laisti tirgū tradicionāli vai tiešsaistē, un neatkarīgi no tā, vai tie ir rūpnieciski ražoti Savienībā vai trešās valstīs, ir nepieciešami noteikumi.

| (2) | Savienības saskaņošanas tiesību akti attiecas uz lielu daļu rūpnieciski ražotu produktu. Neatbilstīgi un nedroši produkti pakļauj riskam iedzīvotājus un var kropļot konkurenci tiem uzņēmējiem, kuri Savienībā pārdod atbilstīgus produktus. |
| --- | --- |

(2)

Savienības saskaņošanas tiesību akti attiecas uz lielu daļu rūpnieciski ražotu produktu. Neatbilstīgi un nedroši produkti pakļauj riskam iedzīvotājus un var kropļot konkurenci tiem uzņēmējiem, kuri Savienībā pārdod atbilstīgus produktus.

| (3) | Komisijas 2015. gada 28. oktobra paziņojumā “Vienotā tirgus pilnīgošana: plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” kā prioritāte tika noteikta vienotā preču tirgus stiprināšana, vēl vairāk pastiprinot centienus nepieļaut neatbilstīgu produktu laišanu Savienības tirgū. Tas būtu jāpanāk, uzlabojot tirgus uzraudzību, nodrošinot uzņēmējiem skaidrus, pārredzamus un visaptverošus noteikumus, pastiprinot atbilstības kontrolēšanu un veicinot ciešāku pārrobežu sadarbību starp izpildiestādēm, ieskaitot sadarbību ar muitas dienestiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2015. gada 28. oktobra paziņojumā “Vienotā tirgus pilnīgošana: plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” kā prioritāte tika noteikta vienotā preču tirgus stiprināšana, vēl vairāk pastiprinot centienus nepieļaut neatbilstīgu produktu laišanu Savienības tirgū. Tas būtu jāpanāk, uzlabojot tirgus uzraudzību, nodrošinot uzņēmējiem skaidrus, pārredzamus un visaptverošus noteikumus, pastiprinot atbilstības kontrolēšanu un veicinot ciešāku pārrobežu sadarbību starp izpildiestādēm, ieskaitot sadarbību ar muitas dienestiem.

| (4) | Ar šo regulu izveidotajam tirgus uzraudzības tiesiskajam regulējumam būtu jāpapildina un jāstiprina spēkā esošie Savienības saskaņošanas tiesību aktu noteikumi, kas saistīti ar produktu atbilstības nodrošināšanu, sadarbības sistēmu ar organizācijām, kas pārstāv uzņēmējus vai tiešos lietotājus, produktu tirgus uzraudzību un to produktu kontroli, ko ieved Savienības tirgū. Tomēr saskaņā ar lex specialis principu šī regula būtu jāpiemēro tikai tiktāl, ciktāl Savienības saskaņošanas tiesību aktos nav konkrētu noteikumu ar tādu pašu mērķi, būtību vai ietekmi. Tāpēc šīs regulas attiecīgie noteikumi nebūtu jāpiemēro jomās, uz kurām attiecas šādi konkrēti noteikumi, piemēram, tie, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1223/2009 (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/745 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/746 (5), tostarp attiecībā uz Eiropas Medicīnisko ierīču datubankas (EUDAMED) izmantošanu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/858 (6). |
| --- | --- |

(4)

Ar šo regulu izveidotajam tirgus uzraudzības tiesiskajam regulējumam būtu jāpapildina un jāstiprina spēkā esošie Savienības saskaņošanas tiesību aktu noteikumi, kas saistīti ar produktu atbilstības nodrošināšanu, sadarbības sistēmu ar organizācijām, kas pārstāv uzņēmējus vai tiešos lietotājus, produktu tirgus uzraudzību un to produktu kontroli, ko ieved Savienības tirgū. Tomēr saskaņā ar lex specialis principu šī regula būtu jāpiemēro tikai tiktāl, ciktāl Savienības saskaņošanas tiesību aktos nav konkrētu noteikumu ar tādu pašu mērķi, būtību vai ietekmi. Tāpēc šīs regulas attiecīgie noteikumi nebūtu jāpiemēro jomās, uz kurām attiecas šādi konkrēti noteikumi, piemēram, tie, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1223/2009 (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/745 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/746 (5), tostarp attiecībā uz Eiropas Medicīnisko ierīču datubankas (EUDAMED) izmantošanu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/858 (6).

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/95/EK (7) ir noteiktas vispārējas drošības prasības attiecībā uz visām patēriņa precēm un paredzēti konkrēti dalībvalstu pienākumi un pilnvaras attiecībā uz bīstamiem produktiem, kā arī prasības attiecībā uz informācijas apmaiņu, izmantojot Savienības ātrās brīdināšanas sistēmu (RAPEX). Būtu jādod iespēja tirgus uzraudzības iestādēm veikt specifiskākus pasākumus, kas tām pieejami saskaņā ar minēto direktīvu. Lai sasniegtu augstāku patēriņa preču drošuma līmeni, Direktīvā 2001/95/EK paredzētie mehānismi informācijas apmaiņai un ātras reaģēšanas situācijām būtu jāpadara efektīvāki. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/95/EK (7) ir noteiktas vispārējas drošības prasības attiecībā uz visām patēriņa precēm un paredzēti konkrēti dalībvalstu pienākumi un pilnvaras attiecībā uz bīstamiem produktiem, kā arī prasības attiecībā uz informācijas apmaiņu, izmantojot Savienības ātrās brīdināšanas sistēmu (RAPEX). Būtu jādod iespēja tirgus uzraudzības iestādēm veikt specifiskākus pasākumus, kas tām pieejami saskaņā ar minēto direktīvu. Lai sasniegtu augstāku patēriņa preču drošuma līmeni, Direktīvā 2001/95/EK paredzētie mehānismi informācijas apmaiņai un ātras reaģēšanas situācijām būtu jāpadara efektīvāki.

| (6) | Šajā regulā paredzētie tirgus uzraudzības noteikumi būtu jāpiemēro produktiem, uz kuriem attiecas I pielikumā uzskaitītie Savienības saskaņošanas tiesību akti par rūpnieciski ražotiem produktiem, kas nav pārtika, barība, cilvēkiem paredzētās un veterinārās zāles, dzīvi augi un dzīvnieki, cilvēku izcelsmes produkti un augu un dzīvnieku produkti, kuri ir tieši saistīti ar to turpmāku pavairošanu. Tādējādi Savienības līmenī tiks nodrošināts vienots minēto produktu tirgus uzraudzības regulējums un tiks veicināta patērētāju un citu tiešo lietotāju uzticēšanās Savienības tirgū laistiem produktiem. Ja nākotnē tiks pieņemti jauni Savienības saskaņošanas tiesību akti, tad tajos jānosaka, vai šī regula ir piemērojama arī minētajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie tirgus uzraudzības noteikumi būtu jāpiemēro produktiem, uz kuriem attiecas I pielikumā uzskaitītie Savienības saskaņošanas tiesību akti par rūpnieciski ražotiem produktiem, kas nav pārtika, barība, cilvēkiem paredzētās un veterinārās zāles, dzīvi augi un dzīvnieki, cilvēku izcelsmes produkti un augu un dzīvnieku produkti, kuri ir tieši saistīti ar to turpmāku pavairošanu. Tādējādi Savienības līmenī tiks nodrošināts vienots minēto produktu tirgus uzraudzības regulējums un tiks veicināta patērētāju un citu tiešo lietotāju uzticēšanās Savienības tirgū laistiem produktiem. Ja nākotnē tiks pieņemti jauni Savienības saskaņošanas tiesību akti, tad tajos jānosaka, vai šī regula ir piemērojama arī minētajiem tiesību aktiem.

| (7) | Būtu jāsvītro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 765/2008 (8) 15. līdz 29. pants, ar ko nosaka Kopienas tirgus uzraudzības sistēmu un to produktu kontroli, kurus ieved Kopienas tirgū, un attiecīgie noteikumi būtu jāaizstāj ar šo regulu. Minētā sistēma ietver noteikumus par to produktu kontroli, ko ieved Kopienas tirgū; šie noteikumi paredzēti Regulas (EK) Nr. 765/2008 27., 28. un 29. pantā un attiecas ne tikai uz produktiem, uz kuriem attiecas tirgus uzraudzības sistēma, bet uz visiem produktiem, ciktāl citi Savienības tiesību akti neietver īpašus noteikumus par to produktu kontroles organizēšanu, ko ieved Savienības tirgū. Tāpēc šīs regulas noteikumu darbības joma attiecībā uz produktiem, ko ieved Savienības tirgū, būtu jāattiecina uz visiem produktiem. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jāsvītro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 765/2008 (8) 15. līdz 29. pants, ar ko nosaka Kopienas tirgus uzraudzības sistēmu un to produktu kontroli, kurus ieved Kopienas tirgū, un attiecīgie noteikumi būtu jāaizstāj ar šo regulu. Minētā sistēma ietver noteikumus par to produktu kontroli, ko ieved Kopienas tirgū; šie noteikumi paredzēti Regulas (EK) Nr. 765/2008 27., 28. un 29. pantā un attiecas ne tikai uz produktiem, uz kuriem attiecas tirgus uzraudzības sistēma, bet uz visiem produktiem, ciktāl citi Savienības tiesību akti neietver īpašus noteikumus par to produktu kontroles organizēšanu, ko ieved Savienības tirgū. Tāpēc šīs regulas noteikumu darbības joma attiecībā uz produktiem, ko ieved Savienības tirgū, būtu jāattiecina uz visiem produktiem.

| (8) | Lai racionalizētu un vienkāršotu vispārējo tiesisko regulējumu, vienlaikus tiecoties izstrādāt labāku regulējumu, noteikumi, kas piemērojami to produktu kontrolēm, ko ieved Savienības tirgū, būtu jāpārskata un jāiekļauj vienotā tiesiskajā regulējumā par produktu kontrolēm pie Savienības ārējām robežām. |
| --- | --- |

(8)

Lai racionalizētu un vienkāršotu vispārējo tiesisko regulējumu, vienlaikus tiecoties izstrādāt labāku regulējumu, noteikumi, kas piemērojami to produktu kontrolēm, ko ieved Savienības tirgū, būtu jāpārskata un jāiekļauj vienotā tiesiskajā regulējumā par produktu kontrolēm pie Savienības ārējām robežām.

| (9) | Atbildība par Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpildi būtu jāuzņemas dalībvalstīm, un to tirgus uzraudzības iestādēm būtu jānodrošina, ka tiesību akti tiek pilnībā ievēroti. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāiedibina sistemātiska pieeja tirgus uzraudzības un citu izpildes pasākumu efektivitātes nodrošināšanai. Tāpēc, lai nodrošinātu vienādus konkurences apstākļus visiem uzņēmējiem, dalībvalstīs būtu turpmāk jāsaskaņo risku novērtēšanas metodes un kritēriji. |
| --- | --- |

(9)

Atbildība par Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpildi būtu jāuzņemas dalībvalstīm, un to tirgus uzraudzības iestādēm būtu jānodrošina, ka tiesību akti tiek pilnībā ievēroti. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāiedibina sistemātiska pieeja tirgus uzraudzības un citu izpildes pasākumu efektivitātes nodrošināšanai. Tāpēc, lai nodrošinātu vienādus konkurences apstākļus visiem uzņēmējiem, dalībvalstīs būtu turpmāk jāsaskaņo risku novērtēšanas metodes un kritēriji.

| (10) | Lai palīdzētu tirgus uzraudzības iestādēm uzlabot to darbību konsekvenci saistībā ar šīs regulas piemērošanu, būtu jāizveido efektīva salīdzinošās izvērtēšanas sistēma tām tirgus uzraudzības iestādēm, kuras vēlas piedalīties. |
| --- | --- |

(10)

Lai palīdzētu tirgus uzraudzības iestādēm uzlabot to darbību konsekvenci saistībā ar šīs regulas piemērošanu, būtu jāizveido efektīva salīdzinošās izvērtēšanas sistēma tām tirgus uzraudzības iestādēm, kuras vēlas piedalīties.

| (11) | Atsevišķas Regulā (EK) Nr. 765/2008 iekļautās definīcijas būtu jāsaskaņo ar definīcijām citos Savienības tiesību aktos, un tām attiecīgā gadījumā būtu jāatspoguļo mūsdienu piegādes ķēžu struktūra. “Ražotāja” definīcijai šajā regulā nebūtu jāatbrīvo ražotāji no pienākumiem, kas tiem varētu būt paredzēti Savienības saskaņošanas tiesību aktos, kuros piemēro īpašas ražotāja definīcijas, kas varētu ietvert jebkuru fizisku vai juridisku personu, kura pārveido tirgū jau laistu produktu tā, ka tas varētu ietekmēt atbilstību piemērojamiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, un laiž to tirgū, vai jebkuru citu fizisku vai juridisku personu, kas laiž produktu tirgū ar savu vārdu, nosaukumu vai preču zīmi. |
| --- | --- |

(11)

Atsevišķas Regulā (EK) Nr. 765/2008 iekļautās definīcijas būtu jāsaskaņo ar definīcijām citos Savienības tiesību aktos, un tām attiecīgā gadījumā būtu jāatspoguļo mūsdienu piegādes ķēžu struktūra. “Ražotāja” definīcijai šajā regulā nebūtu jāatbrīvo ražotāji no pienākumiem, kas tiem varētu būt paredzēti Savienības saskaņošanas tiesību aktos, kuros piemēro īpašas ražotāja definīcijas, kas varētu ietvert jebkuru fizisku vai juridisku personu, kura pārveido tirgū jau laistu produktu tā, ka tas varētu ietekmēt atbilstību piemērojamiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, un laiž to tirgū, vai jebkuru citu fizisku vai juridisku personu, kas laiž produktu tirgū ar savu vārdu, nosaukumu vai preču zīmi.

| (12) | Lai nodrošinātu atbilstību Savienības saskaņošanas tiesību aktiem par produktiem, laižot produktus tirgū vai darot tos pieejamus tirgū, uzņēmējiem visā piegādes ķēdē būtu jārīkojas atbildīgi un pilnā saskaņā ar piemērojamajām tiesību aktu prasībām. Šai regulai nebūtu jāskar pienākumi atbilstīgi katra uzņēmēja lomai piegādes un izplatīšanas procesā saskaņā ar konkrētiem Savienības saskaņošanas tiesību aktu noteikumiem, un ražotājam būtu jāsaglabā galīgā atbildība par produkta atbilstību Savienības saskaņošanas tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu atbilstību Savienības saskaņošanas tiesību aktiem par produktiem, laižot produktus tirgū vai darot tos pieejamus tirgū, uzņēmējiem visā piegādes ķēdē būtu jārīkojas atbildīgi un pilnā saskaņā ar piemērojamajām tiesību aktu prasībām. Šai regulai nebūtu jāskar pienākumi atbilstīgi katra uzņēmēja lomai piegādes un izplatīšanas procesā saskaņā ar konkrētiem Savienības saskaņošanas tiesību aktu noteikumiem, un ražotājam būtu jāsaglabā galīgā atbildība par produkta atbilstību Savienības saskaņošanas tiesību aktu prasībām.

| (13) | Pasaules tirgus problēmas un aizvien sarežģītāka piegādes ķēde, kā arī to produktu skaita pieaugums, kurus tiešsaistē piedāvā pārdošanai tiešajiem lietotājiem Savienībā, prasa uzlabot un īstenot pasākumus patērētāju drošības nodrošināšanai. Turklāt praktiskā tirgus uzraudzības pieredze liecina, ka šādas piegādes ķēdes dažkārt ietver uzņēmējus, kuru novatoriskās darījumdarbības neļauj tos viegli iekļaut tradicionālajās piegādes ķēdēs saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu. Tas jo īpaši attiecas uz izpildes pakalpojumu sniedzējiem, kuri veic daudzas tādas pašas funkcijas kā importētāji, bet kuri ne vienmēr atbilst tradicionālajai importētāja definīcijai Savienības tiesību aktos. Lai nodrošinātu, ka tirgus uzraudzības iestādes var efektīvi pildīt savus pienākumus, un lai novērstu nepilnības izpildes sistēmā, ir lietderīgi iekļaut izpildes pakalpojumu sniedzējus to uzņēmēju sarakstā, pret kuriem tirgus uzraudzības iestādes var veikt izpildes pasākumus. Iekļaujot izpildes pakalpojumu sniedzējus šīs regulas darbības jomā, tirgus uzraudzības iestādes spēs labāk uzraudzīt jaunus saimnieciskās darbības veidus, lai nodrošinātu patērētāju drošību un netraucētu iekšējā tirgus darbību, tostarp tad, ja uzņēmējs rīkojas gan kā importētājs attiecībā uz konkrētiem produktiem, gan kā izpildes pakalpojuma sniedzējs attiecībā uz citiem produktiem. |
| --- | --- |

(13)

Pasaules tirgus problēmas un aizvien sarežģītāka piegādes ķēde, kā arī to produktu skaita pieaugums, kurus tiešsaistē piedāvā pārdošanai tiešajiem lietotājiem Savienībā, prasa uzlabot un īstenot pasākumus patērētāju drošības nodrošināšanai. Turklāt praktiskā tirgus uzraudzības pieredze liecina, ka šādas piegādes ķēdes dažkārt ietver uzņēmējus, kuru novatoriskās darījumdarbības neļauj tos viegli iekļaut tradicionālajās piegādes ķēdēs saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu. Tas jo īpaši attiecas uz izpildes pakalpojumu sniedzējiem, kuri veic daudzas tādas pašas funkcijas kā importētāji, bet kuri ne vienmēr atbilst tradicionālajai importētāja definīcijai Savienības tiesību aktos. Lai nodrošinātu, ka tirgus uzraudzības iestādes var efektīvi pildīt savus pienākumus, un lai novērstu nepilnības izpildes sistēmā, ir lietderīgi iekļaut izpildes pakalpojumu sniedzējus to uzņēmēju sarakstā, pret kuriem tirgus uzraudzības iestādes var veikt izpildes pasākumus. Iekļaujot izpildes pakalpojumu sniedzējus šīs regulas darbības jomā, tirgus uzraudzības iestādes spēs labāk uzraudzīt jaunus saimnieciskās darbības veidus, lai nodrošinātu patērētāju drošību un netraucētu iekšējā tirgus darbību, tostarp tad, ja uzņēmējs rīkojas gan kā importētājs attiecībā uz konkrētiem produktiem, gan kā izpildes pakalpojuma sniedzējs attiecībā uz citiem produktiem.

| (14) | Mūsdienu piegādes ķēdes aptver ārkārtīgi dažādus uzņēmējus, un uz tiem visiem būtu jāattiecina Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpilde, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā viņu attiecīgo lomu piegādes ķēdē un to, cik lielu ieguldījumu viņi sniedz, lai produktus darītu pieejamus Savienības tirgū. Tāpēc šī regula ir jāpiemēro uzņēmējiem, kurus tieši skar Savienības saskaņošanas tiesību akti, kā minēts šīs regulas I pielikumā, piemēram, izstrādājuma ražotājam un pakārtotajam lietotājam, kā attiecīgi definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (10), uzstādītājam, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/33/ES (11), piegādātājam, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1222/2009 (12), vai tirgotājam, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1369 (13). |
| --- | --- |

(14)

Mūsdienu piegādes ķēdes aptver ārkārtīgi dažādus uzņēmējus, un uz tiem visiem būtu jāattiecina Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpilde, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā viņu attiecīgo lomu piegādes ķēdē un to, cik lielu ieguldījumu viņi sniedz, lai produktus darītu pieejamus Savienības tirgū. Tāpēc šī regula ir jāpiemēro uzņēmējiem, kurus tieši skar Savienības saskaņošanas tiesību akti, kā minēts šīs regulas I pielikumā, piemēram, izstrādājuma ražotājam un pakārtotajam lietotājam, kā attiecīgi definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (10), uzstādītājam, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/33/ES (11), piegādātājam, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1222/2009 (12), vai tirgotājam, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1369 (13).

| (15) | Ja produktu piedāvā pārdošanai tiešsaistē vai, izmantojot citus tālpārdošanas veidus, produkts būtu jāuzskata par darītu pieejamu tirgū, ja pārdošanas piedāvājums ir vērsts uz tiešajiem lietotājiem Savienībā. Saskaņā ar piemērojamajiem Savienības noteikumiem par starptautiskajām privāttiesībām būtu jāveic katra atsevišķa gadījuma analīze, lai noteiktu, vai piedāvājums ir vērsts uz tiešajiem lietotājiem Savienībā. Pārdošanas piedāvājums būtu jāuzskata par vērstu uz tiešajiem lietotājiem Savienībā, ja attiecīgais uzņēmējs jebkādā veidā vērš savu darbību uz kādu no dalībvalstīm. Katra atsevišķa gadījuma analīzē jāņem vērā konkrēti faktori, piemēram, ģeogrāfiskās zonas, uz kurām produktu ir iespējams nosūtīt, pieejamās valodas, ko izmanto piedāvājumā vai pasūtīšanai, vai maksājuma iespējas. Attiecībā uz pārdošanu tiešsaistē nepietiek ar to, ka uzņēmēju vai starpnieku tīmekļa vietne ir pieejama tiešsaistē dalībvalstī, kurā ir reģistrēts vai dzīvo tiešais lietotājs. |
| --- | --- |

(15)

Ja produktu piedāvā pārdošanai tiešsaistē vai, izmantojot citus tālpārdošanas veidus, produkts būtu jāuzskata par darītu pieejamu tirgū, ja pārdošanas piedāvājums ir vērsts uz tiešajiem lietotājiem Savienībā. Saskaņā ar piemērojamajiem Savienības noteikumiem par starptautiskajām privāttiesībām būtu jāveic katra atsevišķa gadījuma analīze, lai noteiktu, vai piedāvājums ir vērsts uz tiešajiem lietotājiem Savienībā. Pārdošanas piedāvājums būtu jāuzskata par vērstu uz tiešajiem lietotājiem Savienībā, ja attiecīgais uzņēmējs jebkādā veidā vērš savu darbību uz kādu no dalībvalstīm. Katra atsevišķa gadījuma analīzē jāņem vērā konkrēti faktori, piemēram, ģeogrāfiskās zonas, uz kurām produktu ir iespējams nosūtīt, pieejamās valodas, ko izmanto piedāvājumā vai pasūtīšanai, vai maksājuma iespējas. Attiecībā uz pārdošanu tiešsaistē nepietiek ar to, ka uzņēmēju vai starpnieku tīmekļa vietne ir pieejama tiešsaistē dalībvalstī, kurā ir reģistrēts vai dzīvo tiešais lietotājs.

| (16) | E-komercijas attīstība lielā mērā notiek, arī pateicoties tam, ka pieaug informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēju skaits, kuri piedāvā starpniecības pakalpojumus – parasti izmantojot platformas un pret atlīdzību –, glabājot trešo personu saturu, bet nekādi nekontrolējot minēto saturu, un tādējādi nedarbojoties neviena uzņēmēja vārdā. Satura par neatbilstīgiem produktiem izņemšanai vai, ja tas nav iespējams, piekļuves šādiem ar minēto pakalpojumu starpniecību piedāvātiem neatbilstīgiem produktiem ierobežošanai nebūtu jāskar noteikumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/31/EK (14). Konkrētāk, informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem nebūtu jāuzliek nedz vispārīgs pienākums pārraudzīt informāciju, ko tie pārraida vai uzglabā, nedz vispārīgs pienākums aktīvi meklēt faktus vai apstākļus, kas norāda uz nelegālu darbību. Turklāt mitināšanas pakalpojumu sniedzēji nebūtu saucami pie atbildības, ja tiem nav faktisku zināšanu vai informācijas par nelikumīgu darbību un tie nezina par faktiem vai apstākļiem, kas liecina par nelegālu darbību vai informāciju. |
| --- | --- |

(16)

E-komercijas attīstība lielā mērā notiek, arī pateicoties tam, ka pieaug informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēju skaits, kuri piedāvā starpniecības pakalpojumus – parasti izmantojot platformas un pret atlīdzību –, glabājot trešo personu saturu, bet nekādi nekontrolējot minēto saturu, un tādējādi nedarbojoties neviena uzņēmēja vārdā. Satura par neatbilstīgiem produktiem izņemšanai vai, ja tas nav iespējams, piekļuves šādiem ar minēto pakalpojumu starpniecību piedāvātiem neatbilstīgiem produktiem ierobežošanai nebūtu jāskar noteikumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/31/EK (14). Konkrētāk, informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem nebūtu jāuzliek nedz vispārīgs pienākums pārraudzīt informāciju, ko tie pārraida vai uzglabā, nedz vispārīgs pienākums aktīvi meklēt faktus vai apstākļus, kas norāda uz nelegālu darbību. Turklāt mitināšanas pakalpojumu sniedzēji nebūtu saucami pie atbildības, ja tiem nav faktisku zināšanu vai informācijas par nelikumīgu darbību un tie nezina par faktiem vai apstākļiem, kas liecina par nelegālu darbību vai informāciju.

| (17) | Lai gan šajā regulā netiek risināts jautājums par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, tomēr būtu jāpatur prātā, ka bieži vien viltoti produkti neatbilst Savienības saskaņošanas tiesību aktos izvirzītajām prasībām, rada nopietnu risku tiešajiem lietotājiem un to veselībai, kropļo konkurenci, apdraud sabiedrības intereses un atbalsta citas nelikumīgas darbības. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāturpina veikt efektīvus pasākumus, nepieļaujot viltotu produktu ievešanu Savienības tirgū atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 608/2013 (15). |
| --- | --- |

(17)

Lai gan šajā regulā netiek risināts jautājums par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, tomēr būtu jāpatur prātā, ka bieži vien viltoti produkti neatbilst Savienības saskaņošanas tiesību aktos izvirzītajām prasībām, rada nopietnu risku tiešajiem lietotājiem un to veselībai, kropļo konkurenci, apdraud sabiedrības intereses un atbalsta citas nelikumīgas darbības. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāturpina veikt efektīvus pasākumus, nepieļaujot viltotu produktu ievešanu Savienības tirgū atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 608/2013 (15).

| (18) | Taisnīgākam vienotajam tirgum būtu jānodrošina vienādi konkurences apstākļi visiem uzņēmējiem un aizsardzība pret negodīgu konkurenci. Tādēļ ir nepieciešama pastiprināta Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem izpilde. Laba sadarbība starp ražotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm ir būtisks elements, kas saistībā ar produktu ļauj nekavējoties iejaukties un veikt korektīvu pasākumu. Ir svarīgi, lai attiecībā uz konkrētiem produktiem būtu uzņēmējs, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kam tirgus uzraudzības iestādes varētu adresēt lūgumus, tostarp lūgumus sniegt informāciju, par produktu atbilstību Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, un kas var sadarboties ar tirgus uzraudzības iestādēm, nodrošinot, ka tiek veikti tūlītēji korektīvi pasākumi neatbilstības gadījumu novēršanai. Uzņēmējiem, kuriem būtu jāveic šie uzdevumi, vajadzētu būt ražotājam vai importētājam, ja ražotājs neveic uzņēmējdarbību Savienībā, vai ražotāja pilnvarotam pārstāvim, ko šim nolūkam pilnvarojis ražotājs, vai izpildes pakalpojumu sniedzējam, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā attiecībā uz produktiem, ar kuriem tas rīkojas, ja neviens cits uzņēmējs neveic uzņēmējdarbību Savienībā. |
| --- | --- |

(18)

Taisnīgākam vienotajam tirgum būtu jānodrošina vienādi konkurences apstākļi visiem uzņēmējiem un aizsardzība pret negodīgu konkurenci. Tādēļ ir nepieciešama pastiprināta Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem izpilde. Laba sadarbība starp ražotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm ir būtisks elements, kas saistībā ar produktu ļauj nekavējoties iejaukties un veikt korektīvu pasākumu. Ir svarīgi, lai attiecībā uz konkrētiem produktiem būtu uzņēmējs, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kam tirgus uzraudzības iestādes varētu adresēt lūgumus, tostarp lūgumus sniegt informāciju, par produktu atbilstību Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, un kas var sadarboties ar tirgus uzraudzības iestādēm, nodrošinot, ka tiek veikti tūlītēji korektīvi pasākumi neatbilstības gadījumu novēršanai. Uzņēmējiem, kuriem būtu jāveic šie uzdevumi, vajadzētu būt ražotājam vai importētājam, ja ražotājs neveic uzņēmējdarbību Savienībā, vai ražotāja pilnvarotam pārstāvim, ko šim nolūkam pilnvarojis ražotājs, vai izpildes pakalpojumu sniedzējam, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā attiecībā uz produktiem, ar kuriem tas rīkojas, ja neviens cits uzņēmējs neveic uzņēmējdarbību Savienībā.

| (19) | E-komercijas attīstība rada zināmas problēmas tirgus uzraudzības iestādēm attiecībā uz to, kā nodrošināt tiešsaistē pārdošanai piedāvātu produktu atbilstību un efektīvi piemērot Savienības saskaņošanas tiesību aktus. Palielinās to uzņēmēju skaits, kuri patērētājiem produktus piedāvā tiešā veidā ar elektroniskiem līdzekļiem. Tāpēc uzņēmējiem, kam ir uzdevumi attiecībā uz produktiem, uz ko attiecas noteikti Savienības saskaņošanas tiesību akti, ir būtiska loma, lai tirgus uzraudzības iestādēm būtu kontaktpersona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, un lai savlaicīgi veiktu konkrētus uzdevumus nolūkā nodrošināt to, ka produkti atbilst Savienības saskaņošanas tiesību aktu prasībām, tādējādi dodot labumu patērētājiem, citiem tiešajiem lietotājiem un uzņēmumiem Savienībā. |
| --- | --- |

(19)

E-komercijas attīstība rada zināmas problēmas tirgus uzraudzības iestādēm attiecībā uz to, kā nodrošināt tiešsaistē pārdošanai piedāvātu produktu atbilstību un efektīvi piemērot Savienības saskaņošanas tiesību aktus. Palielinās to uzņēmēju skaits, kuri patērētājiem produktus piedāvā tiešā veidā ar elektroniskiem līdzekļiem. Tāpēc uzņēmējiem, kam ir uzdevumi attiecībā uz produktiem, uz ko attiecas noteikti Savienības saskaņošanas tiesību akti, ir būtiska loma, lai tirgus uzraudzības iestādēm būtu kontaktpersona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, un lai savlaicīgi veiktu konkrētus uzdevumus nolūkā nodrošināt to, ka produkti atbilst Savienības saskaņošanas tiesību aktu prasībām, tādējādi dodot labumu patērētājiem, citiem tiešajiem lietotājiem un uzņēmumiem Savienībā.

| (20) | Tā uzņēmēja pienākumiem, kuram uzticēti uzdevumi saistībā ar produktiem, uz ko attiecas noteikti Savienības saskaņošanas tiesību akti, nebūtu jāskar spēkā esošie ražotāja, importētāja un pilnvarotā pārstāvja pienākumi un atbildība saskaņā ar attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(20)

Tā uzņēmēja pienākumiem, kuram uzticēti uzdevumi saistībā ar produktiem, uz ko attiecas noteikti Savienības saskaņošanas tiesību akti, nebūtu jāskar spēkā esošie ražotāja, importētāja un pilnvarotā pārstāvja pienākumi un atbildība saskaņā ar attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem.

| (21) | Šajā regulā paredzētie pienākumi, kas nosaka, ka uzņēmējam, lai tas laistu produktus Savienības tirgū, ir jāveic uzņēmējdarbība Savienībā, būtu jāpiemēro tikai tajās jomās, kurās ir konstatēta nepieciešamība pēc uzņēmēja, kas kā kontaktpunkts sadarbotos ar tirgus uzraudzības iestādēm, ņemot vērā uz risku balstītu pieeju, proporcionalitātes principu un Savienības tiešo lietotāju augsto aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā paredzētie pienākumi, kas nosaka, ka uzņēmējam, lai tas laistu produktus Savienības tirgū, ir jāveic uzņēmējdarbība Savienībā, būtu jāpiemēro tikai tajās jomās, kurās ir konstatēta nepieciešamība pēc uzņēmēja, kas kā kontaktpunkts sadarbotos ar tirgus uzraudzības iestādēm, ņemot vērā uz risku balstītu pieeju, proporcionalitātes principu un Savienības tiešo lietotāju augsto aizsardzības līmeni.

| (22) | Turklāt minētie pienākumi nebūtu jāpiemēro, ja faktiski tādu pašu rezultātu rada īpašās prasības, kas noteiktas konkrētos tiesību aktos par produktiem, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 648/2004 (16), Regulā (EK) Nr. 1223/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 167/2013 (17), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 168/2013 (18), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/28/ES (19), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/90/ES (20), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1628 (21), Regulā (ES) 2017/745, Regulā (ES) 2017/746, Regulā (ES) 2017/1369 un Regulā (ES) 2018/858.
  Būtu jāapsver arī situācijas, kad iespējamie riski ir zemi, neatbilstības gadījumu skaits neliels vai kad produktus galvenokārt tirgo, izmantojot tradicionālās piegādes ķēdes, kā tas ir, piemēram, attiecībā uz Direktīvu 2014/33/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/424 (22) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/35/ES (23). |
| --- | --- |

(22)

Turklāt minētie pienākumi nebūtu jāpiemēro, ja faktiski tādu pašu rezultātu rada īpašās prasības, kas noteiktas konkrētos tiesību aktos par produktiem, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 648/2004 (16), Regulā (EK) Nr. 1223/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 167/2013 (17), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 168/2013 (18), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/28/ES (19), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/90/ES (20), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1628 (21), Regulā (ES) 2017/745, Regulā (ES) 2017/746, Regulā (ES) 2017/1369 un Regulā (ES) 2018/858.

Būtu jāapsver arī situācijas, kad iespējamie riski ir zemi, neatbilstības gadījumu skaits neliels vai kad produktus galvenokārt tirgo, izmantojot tradicionālās piegādes ķēdes, kā tas ir, piemēram, attiecībā uz Direktīvu 2014/33/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/424 (22) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/35/ES (23).

| (23) | To uzņēmēju kontaktinformācija, kuriem paredzēti uzdevumi saistībā ar produktiem, uz ko attiecas noteikti Savienības saskaņošanas tiesību akti, būtu jānorāda uz produkta, lai atvieglotu pārbaudes visā piegādes ķēdē. |
| --- | --- |

(23)

To uzņēmēju kontaktinformācija, kuriem paredzēti uzdevumi saistībā ar produktiem, uz ko attiecas noteikti Savienības saskaņošanas tiesību akti, būtu jānorāda uz produkta, lai atvieglotu pārbaudes visā piegādes ķēdē.

| (24) | Uzņēmējiem būtu pilnībā jāsadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm un citām kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu tirgus uzraudzības netraucētu norisi un lai ļautu iestādēm pildīt to uzdevumus. Tas ietver to uzņēmēju kontaktinformācijas sniegšanu pēc iestāžu pieprasījuma, kuri veic uzdevumus saistībā ar produktiem, uz ko attiecas noteikti Savienības saskaņošanas tiesību akti, ja šāda informācija tām ir pieejama. |
| --- | --- |

(24)

Uzņēmējiem būtu pilnībā jāsadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm un citām kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu tirgus uzraudzības netraucētu norisi un lai ļautu iestādēm pildīt to uzdevumus. Tas ietver to uzņēmēju kontaktinformācijas sniegšanu pēc iestāžu pieprasījuma, kuri veic uzdevumus saistībā ar produktiem, uz ko attiecas noteikti Savienības saskaņošanas tiesību akti, ja šāda informācija tām ir pieejama.

| (25) | Uzņēmējiem vajadzētu būt vienkāršai piekļuvei kvalitatīvai un visaptverošai informācijai. Tā kā vienotā digitālā vārteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1724 (24), paredz vienotu tiešsaistes piekļuves punktu informācijai, to var izmantot, lai sniegtu uzņēmējiem svarīgu informāciju par Savienības saskaņošanas tiesību aktiem. Tomēr dalībvalstīm būtu jāievieš procedūras, lai nodrošinātu piekļuvi produktu informācijas punktiem, kas izveidoti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/515 (25), nolūkā palīdzēt uzņēmējiem pienācīgi izskatīt to informācijas pieprasījumus. Norādījumi par jautājumiem, kas saistīti ar tehniskajām specifikācijām vai saskaņotiem standartiem, vai konkrēta produkta izstrādi, nebūtu jāiekļauj dalībvalstu pienākumos, kad tiek sniegta šāda informācija. |
| --- | --- |

(25)

Uzņēmējiem vajadzētu būt vienkāršai piekļuvei kvalitatīvai un visaptverošai informācijai. Tā kā vienotā digitālā vārteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1724 (24), paredz vienotu tiešsaistes piekļuves punktu informācijai, to var izmantot, lai sniegtu uzņēmējiem svarīgu informāciju par Savienības saskaņošanas tiesību aktiem. Tomēr dalībvalstīm būtu jāievieš procedūras, lai nodrošinātu piekļuvi produktu informācijas punktiem, kas izveidoti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/515 (25), nolūkā palīdzēt uzņēmējiem pienācīgi izskatīt to informācijas pieprasījumus. Norādījumi par jautājumiem, kas saistīti ar tehniskajām specifikācijām vai saskaņotiem standartiem, vai konkrēta produkta izstrādi, nebūtu jāiekļauj dalībvalstu pienākumos, kad tiek sniegta šāda informācija.

| (26) | Tirgus uzraudzības iestādes varētu veikt kopīgas darbības kopā ar citām iestādēm vai uzņēmējus vai tiešos lietotājus pārstāvošām organizācijām, lai veicinātu atbilstību, konstatētu neatbilstību, uzlabotu informētību un sniegtu norādījumus par Savienības saskaņošanas tiesību aktiem un attiecībā uz konkrētām produktu kategorijām, tostarp tām, kuras tiek piedāvātas pārdošanai tiešsaistē. |
| --- | --- |

(26)

Tirgus uzraudzības iestādes varētu veikt kopīgas darbības kopā ar citām iestādēm vai uzņēmējus vai tiešos lietotājus pārstāvošām organizācijām, lai veicinātu atbilstību, konstatētu neatbilstību, uzlabotu informētību un sniegtu norādījumus par Savienības saskaņošanas tiesību aktiem un attiecībā uz konkrētām produktu kategorijām, tostarp tām, kuras tiek piedāvātas pārdošanai tiešsaistē.

| (27) | Dalībvalstīm būtu jāizraugās savas tirgus uzraudzības iestādes. Šai regulai nebūtu jāliedz dalībvalstīm izraudzīties kompetentās iestādes tirgus uzraudzības uzdevumu veikšanai. Lai atvieglotu administratīvas palīdzības sniegšanu un sadarbību, dalībvalstīm būtu jāieceļ arī vienotais sadarbības birojs. Vienotajiem sadarbības birojiem būtu vismaz jāīsteno tirgus uzraudzības iestāžu un par Savienības tirgū ievesto produktu kontroli atbildīgo iestāžu koordinēta nostāja. |
| --- | --- |

(27)

Dalībvalstīm būtu jāizraugās savas tirgus uzraudzības iestādes. Šai regulai nebūtu jāliedz dalībvalstīm izraudzīties kompetentās iestādes tirgus uzraudzības uzdevumu veikšanai. Lai atvieglotu administratīvas palīdzības sniegšanu un sadarbību, dalībvalstīm būtu jāieceļ arī vienotais sadarbības birojs. Vienotajiem sadarbības birojiem būtu vismaz jāīsteno tirgus uzraudzības iestāžu un par Savienības tirgū ievesto produktu kontroli atbildīgo iestāžu koordinēta nostāja.

| (28) | E-tirdzniecība rada zināmas problēmas tirgus uzraudzības iestādēm saistībā ar tiešo lietotāju veselības un drošības aizsardzību pret neatbilstīgiem produktiem. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to tirgus uzraudzības pasākumi tiek organizēti vienlīdz efektīvi attiecībā gan uz tiešsaistē, gan bezsaistē pārdotiem produktiem. |
| --- | --- |

(28)

E-tirdzniecība rada zināmas problēmas tirgus uzraudzības iestādēm saistībā ar tiešo lietotāju veselības un drošības aizsardzību pret neatbilstīgiem produktiem. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to tirgus uzraudzības pasākumi tiek organizēti vienlīdz efektīvi attiecībā gan uz tiešsaistē, gan bezsaistē pārdotiem produktiem.

| (29) | Veicot tirgus uzraudzību attiecībā uz tiešsaistē pārdošanai piedāvātiem produktiem, tirgus uzraudzības iestādes saskaras ar daudzām grūtībām, piemēram, grūtībām izsekot pārdošanai tiešsaistē piedāvātiem produktiem, konstatēt atbildīgos uzņēmējus vai veikt riska novērtējumus vai testus, jo nav fiziskas piekļuves produktiem. Papildus ar šo regulu ieviestajām prasībām dalībvalstis tiek mudinātas izmantot papildu vadlīnijas un paraugpraksi attiecībā uz tirgus uzraudzību un saziņu ar uzņēmumiem un patērētājiem. |
| --- | --- |

(29)

Veicot tirgus uzraudzību attiecībā uz tiešsaistē pārdošanai piedāvātiem produktiem, tirgus uzraudzības iestādes saskaras ar daudzām grūtībām, piemēram, grūtībām izsekot pārdošanai tiešsaistē piedāvātiem produktiem, konstatēt atbildīgos uzņēmējus vai veikt riska novērtējumus vai testus, jo nav fiziskas piekļuves produktiem. Papildus ar šo regulu ieviestajām prasībām dalībvalstis tiek mudinātas izmantot papildu vadlīnijas un paraugpraksi attiecībā uz tirgus uzraudzību un saziņu ar uzņēmumiem un patērētājiem.

| (30) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jaunajām tehnoloģijām, jo lietotāji aizvien vairāk ikdienā lieto savienotas ierīces. Tāpēc, lai nodrošinātu tiešo lietotāju drošību, Savienības tiesiskajā regulējumā būtu jārisina jautājumi, kas saistīti ar jaunajiem riskiem. |
| --- | --- |

(30)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jaunajām tehnoloģijām, jo lietotāji aizvien vairāk ikdienā lieto savienotas ierīces. Tāpēc, lai nodrošinātu tiešo lietotāju drošību, Savienības tiesiskajā regulējumā būtu jārisina jautājumi, kas saistīti ar jaunajiem riskiem.

| (31) | Digitālo tehnoloģiju pastāvīgas attīstības laikmetā būtu jāizpēta jauni risinājumi, kas varētu veicināt efektīvu tirgus uzraudzību Savienībā. |
| --- | --- |

(31)

Digitālo tehnoloģiju pastāvīgas attīstības laikmetā būtu jāizpēta jauni risinājumi, kas varētu veicināt efektīvu tirgus uzraudzību Savienībā.

| (32) | Tirgus uzraudzībai vajadzētu būt pamatīgai un efektīvai, lai nodrošinātu, ka Savienības saskaņošanas tiesību akti par produktiem tiek piemēroti pareizi. Ņemot vērā, ka uzņēmējiem kontroles var būt slogs, tirgus uzraudzības iestādēm pārbaudes darbības būtu jāorganizē un jāveic, īstenojot uz risku balstītu pieeju, ņemot vērā šo uzņēmēju intereses un gādājot, lai slogs būtu tikai tāds, kāds nepieciešams efektīvu un lietderīgu kontroļu veikšanai. Turklāt dalībvalstu kompetentajām iestādēm tirgus uzraudzība būtu jāveic vienlīdz rūpīgi neatkarīgi no tā, vai konkrētā produkta neatbilstība ir svarīga attiecīgās dalībvalsts teritorijā, vai arī tai var būt ietekme uz citas dalībvalsts tirgu. Komisija varētu paredzēt vienotus nosacījumus konkrētām tirgus uzraudzības iestāžu veiktām pārbaudes darbībām, ja produkti vai produktu kategorijas rada īpašus riskus vai nopietni pārkāpj piemērojamos Savienības saskaņošanas tiesību aktus. |
| --- | --- |

(32)

Tirgus uzraudzībai vajadzētu būt pamatīgai un efektīvai, lai nodrošinātu, ka Savienības saskaņošanas tiesību akti par produktiem tiek piemēroti pareizi. Ņemot vērā, ka uzņēmējiem kontroles var būt slogs, tirgus uzraudzības iestādēm pārbaudes darbības būtu jāorganizē un jāveic, īstenojot uz risku balstītu pieeju, ņemot vērā šo uzņēmēju intereses un gādājot, lai slogs būtu tikai tāds, kāds nepieciešams efektīvu un lietderīgu kontroļu veikšanai. Turklāt dalībvalstu kompetentajām iestādēm tirgus uzraudzība būtu jāveic vienlīdz rūpīgi neatkarīgi no tā, vai konkrētā produkta neatbilstība ir svarīga attiecīgās dalībvalsts teritorijā, vai arī tai var būt ietekme uz citas dalībvalsts tirgu. Komisija varētu paredzēt vienotus nosacījumus konkrētām tirgus uzraudzības iestāžu veiktām pārbaudes darbībām, ja produkti vai produktu kategorijas rada īpašus riskus vai nopietni pārkāpj piemērojamos Savienības saskaņošanas tiesību aktus.

| (33) | Tirgus uzraudzības iestādes, pildot savus pienākumus, saskaras ar dažādām nepilnībām attiecībā uz resursiem, koordinācijas mehānismiem, kā arī pilnvarām saistībā ar neatbilstīgiem produktiem. Šādu atšķirību dēļ Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpilde ir sadrumstalota un tirgus uzraudzība dažās dalībvalstīs ir stingrāka nekā citās, līdz ar to potenciāli apdraudot vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumu starpā un radot arī iespējamu nelīdzsvarotību produktu drošības līmenī visā Savienībā. |
| --- | --- |

(33)

Tirgus uzraudzības iestādes, pildot savus pienākumus, saskaras ar dažādām nepilnībām attiecībā uz resursiem, koordinācijas mehānismiem, kā arī pilnvarām saistībā ar neatbilstīgiem produktiem. Šādu atšķirību dēļ Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpilde ir sadrumstalota un tirgus uzraudzība dažās dalībvalstīs ir stingrāka nekā citās, līdz ar to potenciāli apdraudot vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumu starpā un radot arī iespējamu nelīdzsvarotību produktu drošības līmenī visā Savienībā.

| (34) | Lai nodrošinātu, ka Savienības saskaņošanas tiesību akti par produktiem tiek piemēroti pareizi, tirgus uzraudzības iestādēm vajadzētu būt vienotam izmeklēšanas un izpildes pilnvaru kopumam, kas dod iespēju veidot ciešāku sadarbību starp tirgus uzraudzības iestādēm un efektīvāk attur uzņēmējus no apzinātas Savienības saskaņošanas tiesību aktu pārkāpšanas. Minētajām pilnvarām vajadzētu būt pietiekami plašām, lai risinātu Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpildes problēmas un e-komercijas un digitālās vides problēmas un lai novērstu to, ka uzņēmēji izmanto nepilnības izpildes sistēmā, pārceļot darbību uz dalībvalstīm, kuru tirgus uzraudzības iestādes nespēj apturēt nelikumīgu praksi. Konkrētāk, pilnvarām būtu jānodrošina, ka kompetentās iestādes var apmainīties ar informāciju un pierādījumiem, lai izpildi varētu vienādi veikt visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(34)

Lai nodrošinātu, ka Savienības saskaņošanas tiesību akti par produktiem tiek piemēroti pareizi, tirgus uzraudzības iestādēm vajadzētu būt vienotam izmeklēšanas un izpildes pilnvaru kopumam, kas dod iespēju veidot ciešāku sadarbību starp tirgus uzraudzības iestādēm un efektīvāk attur uzņēmējus no apzinātas Savienības saskaņošanas tiesību aktu pārkāpšanas. Minētajām pilnvarām vajadzētu būt pietiekami plašām, lai risinātu Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpildes problēmas un e-komercijas un digitālās vides problēmas un lai novērstu to, ka uzņēmēji izmanto nepilnības izpildes sistēmā, pārceļot darbību uz dalībvalstīm, kuru tirgus uzraudzības iestādes nespēj apturēt nelikumīgu praksi. Konkrētāk, pilnvarām būtu jānodrošina, ka kompetentās iestādes var apmainīties ar informāciju un pierādījumiem, lai izpildi varētu vienādi veikt visās dalībvalstīs.

| (35) | Šai regulai nevajadzētu skart dalībvalstu brīvību izvēlēties tādu izpildes sistēmu, kādu tās uzskata par piemērotu. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai brīvi izvēlēties, vai to tirgus uzraudzības iestādes var veikt izmeklēšanu un izpildi tieši saskaņā ar tām piešķirtajām pilnvarām, vēršoties pie citām publiskajām iestādēm vai vēršoties kompetentajās tiesās. |
| --- | --- |

(35)

Šai regulai nevajadzētu skart dalībvalstu brīvību izvēlēties tādu izpildes sistēmu, kādu tās uzskata par piemērotu. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai brīvi izvēlēties, vai to tirgus uzraudzības iestādes var veikt izmeklēšanu un izpildi tieši saskaņā ar tām piešķirtajām pilnvarām, vēršoties pie citām publiskajām iestādēm vai vēršoties kompetentajās tiesās.

| (36) | Tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāspēj pēc savas iniciatīvas sākt izmeklēšanu, ja tās uzzina par neatbilstīgiem produktiem, kas laisti tirgū. |
| --- | --- |

(36)

Tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāspēj pēc savas iniciatīvas sākt izmeklēšanu, ja tās uzzina par neatbilstīgiem produktiem, kas laisti tirgū.

| (37) | Tirgus uzraudzības iestādēm vajadzētu būt piekļuvei visiem pierādījumiem, datiem un informācijai saistībā ar izmeklēšanas priekšmetu, kas nepieciešami, lai noteiktu, vai piemērojamie Savienības saskaņošanas tiesību akti ir pārkāpti, un jo īpaši – lai noteiktu atbildīgo uzņēmēju neatkarīgi no attiecīgo pierādījumu, datu vai informācijas īpašnieka, un neatkarīgi no to atrašanās vietas un formāta, kādā tie tiek turēti. Tirgus uzraudzības iestādēm vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai tirgus dalībnieki, tostarp tie, kas iesaistīti digitālajā vērtības ķēdē, sniegtu visus vajadzīgos pierādījumus, datus un informāciju. |
| --- | --- |

(37)

Tirgus uzraudzības iestādēm vajadzētu būt piekļuvei visiem pierādījumiem, datiem un informācijai saistībā ar izmeklēšanas priekšmetu, kas nepieciešami, lai noteiktu, vai piemērojamie Savienības saskaņošanas tiesību akti ir pārkāpti, un jo īpaši – lai noteiktu atbildīgo uzņēmēju neatkarīgi no attiecīgo pierādījumu, datu vai informācijas īpašnieka, un neatkarīgi no to atrašanās vietas un formāta, kādā tie tiek turēti. Tirgus uzraudzības iestādēm vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai tirgus dalībnieki, tostarp tie, kas iesaistīti digitālajā vērtības ķēdē, sniegtu visus vajadzīgos pierādījumus, datus un informāciju.

| (38) | Tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāspēj veikt nepieciešamās pārbaudes uz vietas, un tām vajadzētu būt pilnvarām iekļūt jebkurās telpās, teritorijās vai transportlīdzekļos, ko uzņēmējs izmanto nolūkos, kas saistīti ar tā komercdarbību, darījumdarbību, amatniecisko darbību vai profesionālo darbību. |
| --- | --- |

(38)

Tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāspēj veikt nepieciešamās pārbaudes uz vietas, un tām vajadzētu būt pilnvarām iekļūt jebkurās telpās, teritorijās vai transportlīdzekļos, ko uzņēmējs izmanto nolūkos, kas saistīti ar tā komercdarbību, darījumdarbību, amatniecisko darbību vai profesionālo darbību.

| (39) | Tirgus uzraudzības iestādēm vajadzētu būt iespējai pieprasīt attiecīgā uzņēmēja pārstāvim vai attiecīgam darbiniekam sniegt paskaidrojumus vai faktus, informāciju vai dokumentus, kas saistīti ar pārbaudes uz vietas priekšmetu, un fiksēt minētā pārstāvja vai attiecīgā darbinieka sniegtās atbildes. |
| --- | --- |

(39)

Tirgus uzraudzības iestādēm vajadzētu būt iespējai pieprasīt attiecīgā uzņēmēja pārstāvim vai attiecīgam darbiniekam sniegt paskaidrojumus vai faktus, informāciju vai dokumentus, kas saistīti ar pārbaudes uz vietas priekšmetu, un fiksēt minētā pārstāvja vai attiecīgā darbinieka sniegtās atbildes.

| (40) | Tirgus uzraudzības iestādēm vajadzētu būt iespējai pārbaudīt to produktu atbilstību Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, kurus paredzēts darīt pieejamus tirgū, un iegūt pierādījumus par neatbilstību. Tādēļ tās būtu jāpilnvaro iegādāties produktus un, ja pierādījumus nevar iegūt ar citiem līdzekļiem, iegādāties produktus, izmantojot citu identitāti. |
| --- | --- |

(40)

Tirgus uzraudzības iestādēm vajadzētu būt iespējai pārbaudīt to produktu atbilstību Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, kurus paredzēts darīt pieejamus tirgū, un iegūt pierādījumus par neatbilstību. Tādēļ tās būtu jāpilnvaro iegādāties produktus un, ja pierādījumus nevar iegūt ar citiem līdzekļiem, iegādāties produktus, izmantojot citu identitāti.

| (41) | Jo īpaši digitālajā vidē tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāspēj ātri un efektīvi izbeigt neatbilstību, jo īpaši tad, ja uzņēmējs, kas pārdod produktu, slēpj savu identitāti vai pārceļ darbību uz citu Savienības dalībvalsti vai trešo valsti, lai izvairītos no izpildes. Gadījumos, kad neatbilstības dēļ ir iespējams smags un nelabojams kaitējums tiešajiem lietotājiem, tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāspēj veikt pasākumus, ja tas ir pienācīgi, pamatoti un samērīgi un ja nav pieejami citi līdzekļi šāda kaitējuma novēršanai vai mazināšanai, tostarp vajadzības gadījumā pieprasīt satura izņemšanu no tiešsaistes saskarnes vai brīdinājuma izvietošanu. Ja šāds pieprasījums netiek izpildīts, attiecīgajai iestādei vajadzētu būt pilnvarām pieprasīt, lai informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji ierobežotu piekļuvi konkrētajai tiešsaistes saskarnei. Šie pasākumi būtu jāveic saskaņā ar Direktīvā 2000/31/EK noteiktajiem principiem. |
| --- | --- |

(41)

Jo īpaši digitālajā vidē tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāspēj ātri un efektīvi izbeigt neatbilstību, jo īpaši tad, ja uzņēmējs, kas pārdod produktu, slēpj savu identitāti vai pārceļ darbību uz citu Savienības dalībvalsti vai trešo valsti, lai izvairītos no izpildes. Gadījumos, kad neatbilstības dēļ ir iespējams smags un nelabojams kaitējums tiešajiem lietotājiem, tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāspēj veikt pasākumus, ja tas ir pienācīgi, pamatoti un samērīgi un ja nav pieejami citi līdzekļi šāda kaitējuma novēršanai vai mazināšanai, tostarp vajadzības gadījumā pieprasīt satura izņemšanu no tiešsaistes saskarnes vai brīdinājuma izvietošanu. Ja šāds pieprasījums netiek izpildīts, attiecīgajai iestādei vajadzētu būt pilnvarām pieprasīt, lai informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji ierobežotu piekļuvi konkrētajai tiešsaistes saskarnei. Šie pasākumi būtu jāveic saskaņā ar Direktīvā 2000/31/EK noteiktajiem principiem.

| (42) | Šīs regulas īstenošanai un pilnvaru izmantošanai, to piemērojot, būtu jāatbilst arī citiem Savienības un valstu tiesību aktiem, piemēram, Direktīvai 2000/31/EK, tostarp piemērojamajām procesuālajām garantijām un pamattiesību principiem. Minētajai īstenošanai un pilnvaru izmantošanai arī vajadzētu būt samērīgai un adekvātai, ņemot vērā pārkāpuma raksturu un tā radīto kopējo faktisko vai iespējamo kaitējumu. Kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā visi lietas fakti un apstākļi un būtu jāizvēlas vispiemērotākie pasākumi, proti, tie, kuri ir būtiski, lai novērstu pārkāpumu, uz ko attiecas šī regula. Minētajiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem, efektīviem un atturošiem. Dalībvalstīm joprojām vajadzētu spēt valsts tiesību aktos brīvi noteikt nosacījumus un ierobežojumus pienākumu izpildes pilnvaru īstenošanai. Ja, piemēram, saskaņā ar valsts tiesību aktiem no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes ir nepieciešama iepriekšēja atļauja iekļūt fizisku personu un juridisku personu telpās, pilnvaras iekļūt šādās telpās būtu jāizmanto tikai pēc tam, kad ir saņemta šāda iepriekšēja atļauja. |
| --- | --- |

(42)

Šīs regulas īstenošanai un pilnvaru izmantošanai, to piemērojot, būtu jāatbilst arī citiem Savienības un valstu tiesību aktiem, piemēram, Direktīvai 2000/31/EK, tostarp piemērojamajām procesuālajām garantijām un pamattiesību principiem. Minētajai īstenošanai un pilnvaru izmantošanai arī vajadzētu būt samērīgai un adekvātai, ņemot vērā pārkāpuma raksturu un tā radīto kopējo faktisko vai iespējamo kaitējumu. Kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā visi lietas fakti un apstākļi un būtu jāizvēlas vispiemērotākie pasākumi, proti, tie, kuri ir būtiski, lai novērstu pārkāpumu, uz ko attiecas šī regula. Minētajiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem, efektīviem un atturošiem. Dalībvalstīm joprojām vajadzētu spēt valsts tiesību aktos brīvi noteikt nosacījumus un ierobežojumus pienākumu izpildes pilnvaru īstenošanai. Ja, piemēram, saskaņā ar valsts tiesību aktiem no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes ir nepieciešama iepriekšēja atļauja iekļūt fizisku personu un juridisku personu telpās, pilnvaras iekļūt šādās telpās būtu jāizmanto tikai pēc tam, kad ir saņemta šāda iepriekšēja atļauja.

| (43) | Tirgus uzraudzības iestādes rīkojas uzņēmēju, tiešo lietotāju un plašas sabiedrības interesēs, lai nodrošinātu, ka sabiedrības intereses, kurām piemēro attiecīgos Savienības saskaņošanas tiesību aktus par produktiem, tiek pastāvīgi uzturētas un aizsargātas ar atbilstošiem izpildes pasākumiem un ka atbilstība šādiem tiesību aktiem tiek nodrošināta visā piegādes ķēdē ar atbilstīgām pārbaudēm, jo tikai administratīvas pārbaudes vien daudzos gadījumos nevar aizstāt fiziskas un laboratoriskas pārbaudes, lai pārliecinātos par produktu atbilstību attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem. Līdz ar to tirgus uzraudzības iestādēm, veicot savas darbības, būtu jānodrošina augsts pārredzamības līmenis un jādara sabiedrībai pieejama visa informācija, ko tās uzskata par būtisku tiešo lietotāju interešu aizsardzībai Savienībā. |
| --- | --- |

(43)

Tirgus uzraudzības iestādes rīkojas uzņēmēju, tiešo lietotāju un plašas sabiedrības interesēs, lai nodrošinātu, ka sabiedrības intereses, kurām piemēro attiecīgos Savienības saskaņošanas tiesību aktus par produktiem, tiek pastāvīgi uzturētas un aizsargātas ar atbilstošiem izpildes pasākumiem un ka atbilstība šādiem tiesību aktiem tiek nodrošināta visā piegādes ķēdē ar atbilstīgām pārbaudēm, jo tikai administratīvas pārbaudes vien daudzos gadījumos nevar aizstāt fiziskas un laboratoriskas pārbaudes, lai pārliecinātos par produktu atbilstību attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem. Līdz ar to tirgus uzraudzības iestādēm, veicot savas darbības, būtu jānodrošina augsts pārredzamības līmenis un jādara sabiedrībai pieejama visa informācija, ko tās uzskata par būtisku tiešo lietotāju interešu aizsardzībai Savienībā.

| (44) | Šai regulai nebūtu jāskar RAPEX darbība saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK. |
| --- | --- |

(44)

Šai regulai nebūtu jāskar RAPEX darbība saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK.

| (45) | Šai regulai nebūtu jāskar drošības klauzulas procedūra, ko paredz Savienības nozaru saskaņošanas tiesību akti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 10. punktu. Lai nodrošinātu līdzvērtīgu aizsardzības līmeni visā Savienībā, dalībvalstis drīkst veikt pasākumus attiecībā uz produktiem, kas rada apdraudējumu cilvēku veselībai un drošībai vai citiem sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem. Tām arī ir pienākums paziņot par šādiem pasākumiem pārējām dalībvalstīm un Komisijai, lai ļautu Komisija nolūkā nodrošināt iekšējā tirgus darbību paust nostāju par to, vai ir pamatoti valstu pasākumi, kuri ierobežo produktu brīvu apriti. |
| --- | --- |

(45)

Šai regulai nebūtu jāskar drošības klauzulas procedūra, ko paredz Savienības nozaru saskaņošanas tiesību akti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 10. punktu. Lai nodrošinātu līdzvērtīgu aizsardzības līmeni visā Savienībā, dalībvalstis drīkst veikt pasākumus attiecībā uz produktiem, kas rada apdraudējumu cilvēku veselībai un drošībai vai citiem sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem. Tām arī ir pienākums paziņot par šādiem pasākumiem pārējām dalībvalstīm un Komisijai, lai ļautu Komisija nolūkā nodrošināt iekšējā tirgus darbību paust nostāju par to, vai ir pamatoti valstu pasākumi, kuri ierobežo produktu brīvu apriti.

| (46) | Informācijas apmaiņā starp tirgus uzraudzības iestādēm un pierādījumu un izmeklēšanas secinājumu izmantošanā būtu jāievēro konfidencialitātes princips. Informācija būtu jāapstrādā saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, lai nodrošinātu, ka netiek traucēta izmeklēšana un netiek nodarīts kaitējums uzņēmēja reputācijai. |
| --- | --- |

(46)

Informācijas apmaiņā starp tirgus uzraudzības iestādēm un pierādījumu un izmeklēšanas secinājumu izmantošanā būtu jāievēro konfidencialitātes princips. Informācija būtu jāapstrādā saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, lai nodrošinātu, ka netiek traucēta izmeklēšana un netiek nodarīts kaitējums uzņēmēja reputācijai.

| (47) | Ja šīs regulas nolūkiem ir jāapstrādā personas dati, tas būtu jāveic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību. Jebkādai personas datu apstrādei saskaņā ar šo regulu ir jāpiemēro attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (26) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (27). |
| --- | --- |

(47)

Ja šīs regulas nolūkiem ir jāapstrādā personas dati, tas būtu jāveic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību. Jebkādai personas datu apstrādei saskaņā ar šo regulu ir jāpiemēro attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (26) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (27).

| (48) | Lai tirgus uzraudzības sistēmas ietvaros attiecībā uz konkrētiem produktiem vai konkrētu produktu kategoriju vai grupu vai attiecībā uz konkrētiem riskiem, kas saistīti ar kādu produktu kategoriju vai grupu, visā Savienībā nodrošinātu testu efektivitāti un konsekvenci, Komisija kā Savienības testēšanas iestādi var izraudzīties savas testēšanas iestādes vai publiskas dalībvalsts testēšanas iestādes. Visām Savienības testēšanas iestādēm vajadzētu būt akreditētām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008 prasībām. Lai nepieļautu interešu konfliktu, Savienības testēšanas iestādēm būtu jāsniedz pakalpojumi tikai tirgus uzraudzības iestādēm, Komisijai, Savienības produktu atbilstības tīklam (“Tīkls”) un citām valdības vai starpvaldību struktūrām. |
| --- | --- |

(48)

Lai tirgus uzraudzības sistēmas ietvaros attiecībā uz konkrētiem produktiem vai konkrētu produktu kategoriju vai grupu vai attiecībā uz konkrētiem riskiem, kas saistīti ar kādu produktu kategoriju vai grupu, visā Savienībā nodrošinātu testu efektivitāti un konsekvenci, Komisija kā Savienības testēšanas iestādi var izraudzīties savas testēšanas iestādes vai publiskas dalībvalsts testēšanas iestādes. Visām Savienības testēšanas iestādēm vajadzētu būt akreditētām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008 prasībām. Lai nepieļautu interešu konfliktu, Savienības testēšanas iestādēm būtu jāsniedz pakalpojumi tikai tirgus uzraudzības iestādēm, Komisijai, Savienības produktu atbilstības tīklam (“Tīkls”) un citām valdības vai starpvaldību struktūrām.

| (49) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tirgus uzraudzības iestādēm vienmēr ir pieejami pietiekami finanšu resursi to pienācīgai nodrošināšanai ar personālu un aprīkojumu. Efektīva tirgus uzraudzība prasa lielus resursus, un katrā konkrētā brīdī būtu jānodrošina stabili resursi tādā līmenī, kāds atbilst izpildes vajadzībām. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai papildināt publisko finansējumu, prasot attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem atlīdzināt izmaksas, kas radušās, veicot tirgus uzraudzību saistībā ar produktiem, kuriem konstatēta neatbilstība. |
| --- | --- |

(49)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tirgus uzraudzības iestādēm vienmēr ir pieejami pietiekami finanšu resursi to pienācīgai nodrošināšanai ar personālu un aprīkojumu. Efektīva tirgus uzraudzība prasa lielus resursus, un katrā konkrētā brīdī būtu jānodrošina stabili resursi tādā līmenī, kāds atbilst izpildes vajadzībām. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai papildināt publisko finansējumu, prasot attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem atlīdzināt izmaksas, kas radušās, veicot tirgus uzraudzību saistībā ar produktiem, kuriem konstatēta neatbilstība.

| (50) | Būtu jāizveido savstarpējas palīdzības mehānismi, jo Savienības preču tirgum ir būtiski, lai dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes efektīvi sadarbotos savā starpā. Iestādēm būtu jārīkojas labticīgi un principā jāpieņem savstarpējas palīdzības lūgumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz piekļuvi ES atbilstības deklarācijai, ekspluatācijas īpašību deklarācijai un tehniskajai dokumentācijai. |
| --- | --- |

(50)

Būtu jāizveido savstarpējas palīdzības mehānismi, jo Savienības preču tirgum ir būtiski, lai dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes efektīvi sadarbotos savā starpā. Iestādēm būtu jārīkojas labticīgi un principā jāpieņem savstarpējas palīdzības lūgumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz piekļuvi ES atbilstības deklarācijai, ekspluatācijas īpašību deklarācijai un tehniskajai dokumentācijai.

| (51) | Ir lietderīgi, ka dalībvalstis izraugās iestādes, kas ir atbildīgas par muitas tiesību aktu piemērošanu, un citas iestādes, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem atbild par tādu produktu kontroli, kurus ieved Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(51)

Ir lietderīgi, ka dalībvalstis izraugās iestādes, kas ir atbildīgas par muitas tiesību aktu piemērošanu, un citas iestādes, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem atbild par tādu produktu kontroli, kurus ieved Savienības tirgū.

| (52) | Efektīvs veids, kā nodrošināt, lai nedroši vai neatbilstīgi produkti netiktu laisti Savienības tirgū, būtu atklāt šādus produktus, pirms tie tiek laisti brīvā apgrozībā. Iestādēm, kas atbild par tādu produktu kontroli, kurus ieved Savienības tirgū, ir pilnīgs pārskats par tirdzniecības plūsmu pāri Savienības ārējām robežām, un tāpēc tām, pamatojoties uz riska novērtējumu, būtu jāveic atbilstošas kontroles, lai uzlabotu tirgus drošību, nodrošinot sabiedrības interešu augsta līmeņa aizsardzību. Dalībvalstu ziņā ir izraudzīties konkrētas iestādes, kam jābūt atbildīgām par pienācīgām dokumentācijas un vajadzības gadījumā fiziskām vai laboratoriskām produktu pārbaudēm, pirms minētie produkti tiek laisti brīvā apgrozībā. Vienotu Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem izpildi var panākt vienīgi tad, ja tirgus uzraudzības iestādes un citas iestādes, kuras ir izraudzītas kā iestādes, kas atbild par tādu produktu kontroli, kurus ieved Savienības tirgū, sistemātiski sadarbojas un apmainās ar informāciju. Šīm iestādēm būtu laikus jāsaņem no tirgus uzraudzības iestādēm visa vajadzīgā informācija par neatbilstīgiem produktiem vai informācija par uzņēmējiem, saistībā ar kuriem ir konstatēts lielāks neatbilstības risks. Savukārt iestādēm, kas atbild par tādu produktu kontroli, kurus ieved Savienības muitas teritorijā, būtu laikus jāinformē tirgus uzraudzības iestādes par produktu laišanu brīvā apgrozībā un par kontroļu rezultātiem, ja tāda informācija ir būtiska saistībā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem izpildi. Turklāt, ja Komisija uzzina par nopietnu risku, ko rada importēts produkts, tai būtu jāinformē dalībvalstis par minēto risku, lai pirmajās ievešanas vietās Savienībā nodrošinātu koordinētas un efektīvākas atbilstības un izpildes kontroles. |
| --- | --- |

(52)

Efektīvs veids, kā nodrošināt, lai nedroši vai neatbilstīgi produkti netiktu laisti Savienības tirgū, būtu atklāt šādus produktus, pirms tie tiek laisti brīvā apgrozībā. Iestādēm, kas atbild par tādu produktu kontroli, kurus ieved Savienības tirgū, ir pilnīgs pārskats par tirdzniecības plūsmu pāri Savienības ārējām robežām, un tāpēc tām, pamatojoties uz riska novērtējumu, būtu jāveic atbilstošas kontroles, lai uzlabotu tirgus drošību, nodrošinot sabiedrības interešu augsta līmeņa aizsardzību. Dalībvalstu ziņā ir izraudzīties konkrētas iestādes, kam jābūt atbildīgām par pienācīgām dokumentācijas un vajadzības gadījumā fiziskām vai laboratoriskām produktu pārbaudēm, pirms minētie produkti tiek laisti brīvā apgrozībā. Vienotu Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem izpildi var panākt vienīgi tad, ja tirgus uzraudzības iestādes un citas iestādes, kuras ir izraudzītas kā iestādes, kas atbild par tādu produktu kontroli, kurus ieved Savienības tirgū, sistemātiski sadarbojas un apmainās ar informāciju. Šīm iestādēm būtu laikus jāsaņem no tirgus uzraudzības iestādēm visa vajadzīgā informācija par neatbilstīgiem produktiem vai informācija par uzņēmējiem, saistībā ar kuriem ir konstatēts lielāks neatbilstības risks. Savukārt iestādēm, kas atbild par tādu produktu kontroli, kurus ieved Savienības muitas teritorijā, būtu laikus jāinformē tirgus uzraudzības iestādes par produktu laišanu brīvā apgrozībā un par kontroļu rezultātiem, ja tāda informācija ir būtiska saistībā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem izpildi. Turklāt, ja Komisija uzzina par nopietnu risku, ko rada importēts produkts, tai būtu jāinformē dalībvalstis par minēto risku, lai pirmajās ievešanas vietās Savienībā nodrošinātu koordinētas un efektīvākas atbilstības un izpildes kontroles.

| (53) | Būtu jāatgādina importētājiem, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (28) 220., 254., 256., 257 un 258. pantā ir paredzēts, ka produktiem, ko ieved Savienības tirgū un kam vajadzīga turpmāka apstrāde, lai nodrošinātu atbilstību piemērojamajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, piemēro attiecīgo muitas procedūru, kura ļauj importētājam veikt šādu apstrādi. Kopumā laišana brīvā apgrozībā nebūtu jāuzskata par pierādījumu atbilstībai Savienības tiesību aktiem, jo šāda laišana ne vienmēr ietver pilnīgu atbilstības pārbaudi. |
| --- | --- |

(53)

Būtu jāatgādina importētājiem, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (28) 220., 254., 256., 257 un 258. pantā ir paredzēts, ka produktiem, ko ieved Savienības tirgū un kam vajadzīga turpmāka apstrāde, lai nodrošinātu atbilstību piemērojamajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, piemēro attiecīgo muitas procedūru, kura ļauj importētājam veikt šādu apstrādi. Kopumā laišana brīvā apgrozībā nebūtu jāuzskata par pierādījumu atbilstībai Savienības tiesību aktiem, jo šāda laišana ne vienmēr ietver pilnīgu atbilstības pārbaudi.

| (54) | Lai muitas vajadzībām izmantotu ES vienloga sistēmas vidi un tādējādi optimizētu un neapgrūtinātu datu pārsūtīšanu starp muitas dienestiem un tirgus uzraudzības iestādēm, ir jāizveido elektroniskas saskarnes, kas dod iespēju automātiski pārsūtīt datus. Muitas dienestiem un tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāpalīdz noteikt nosūtāmos datus. Papildu slogs muitas dienestiem būtu jāierobežo, un saskarnēm vajadzētu būt lielā mērā automatizētām un viegli izmantojamām. |
| --- | --- |

(54)

Lai muitas vajadzībām izmantotu ES vienloga sistēmas vidi un tādējādi optimizētu un neapgrūtinātu datu pārsūtīšanu starp muitas dienestiem un tirgus uzraudzības iestādēm, ir jāizveido elektroniskas saskarnes, kas dod iespēju automātiski pārsūtīt datus. Muitas dienestiem un tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāpalīdz noteikt nosūtāmos datus. Papildu slogs muitas dienestiem būtu jāierobežo, un saskarnēm vajadzētu būt lielā mērā automatizētām un viegli izmantojamām.

| (55) | Ir jāizveido Tīkls, kuru uztur Komisija un kura mērķis būtu atvieglot strukturētu koordināciju un sadarbību starp dalībvalstu izpildiestādēm un Komisiju un racionalizēt tirgus uzraudzības praksi Savienībā, tādējādi atvieglojot dalībvalstu veiktu kopīgu izpildes darbību – piemēram, kopīgas izmeklēšanas – īstenošanu. Šai administratīvā atbalsta struktūrai būtu jārada iespēja apvienot resursus un uzturēt sakaru un informācijas sistēmu starp dalībvalstīm un Komisiju, tādējādi palīdzot stiprināt Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem izpildi un atturot no pārkāpumiem. Administratīvās sadarbības grupu (ADCO) iesaistei Tīklā nebūtu jāliedz iesaistīties citām līdzīgām grupām, kuras ir iesaistītas administratīvā sadarbībā. Komisijai būtu jāsniedz Tīklam nepieciešamais administratīvais un finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

(55)

Ir jāizveido Tīkls, kuru uztur Komisija un kura mērķis būtu atvieglot strukturētu koordināciju un sadarbību starp dalībvalstu izpildiestādēm un Komisiju un racionalizēt tirgus uzraudzības praksi Savienībā, tādējādi atvieglojot dalībvalstu veiktu kopīgu izpildes darbību – piemēram, kopīgas izmeklēšanas – īstenošanu. Šai administratīvā atbalsta struktūrai būtu jārada iespēja apvienot resursus un uzturēt sakaru un informācijas sistēmu starp dalībvalstīm un Komisiju, tādējādi palīdzot stiprināt Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem izpildi un atturot no pārkāpumiem. Administratīvās sadarbības grupu (ADCO) iesaistei Tīklā nebūtu jāliedz iesaistīties citām līdzīgām grupām, kuras ir iesaistītas administratīvā sadarbībā. Komisijai būtu jāsniedz Tīklam nepieciešamais administratīvais un finansiālais atbalsts.

| (56) | Būtu jānodrošina efektīva, ātra un precīza informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm un Komisiju. Vairāki pašreizēji instrumenti, piemēram, tirgus uzraudzības informācijas un saziņas sistēma (ICSMS) un RAPEX, ļauj veikt koordinēšanu starp tirgus uzraudzības iestādēm Savienībā. Šie instrumenti, kā arī saskarne, kas dod iespēju pārsūtīt datus no ICSMS uz RAPEX sistēmu, būtu jāuztur un turpmāk jāpilnveido, lai pilnībā izmantotu to potenciālu un palīdzētu uzlabot sadarbības līmeni un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju. |
| --- | --- |

(56)

Būtu jānodrošina efektīva, ātra un precīza informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm un Komisiju. Vairāki pašreizēji instrumenti, piemēram, tirgus uzraudzības informācijas un saziņas sistēma (ICSMS) un RAPEX, ļauj veikt koordinēšanu starp tirgus uzraudzības iestādēm Savienībā. Šie instrumenti, kā arī saskarne, kas dod iespēju pārsūtīt datus no ICSMS uz RAPEX sistēmu, būtu jāuztur un turpmāk jāpilnveido, lai pilnībā izmantotu to potenciālu un palīdzētu uzlabot sadarbības līmeni un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju.

| (57) | Šajā sakarā nolūkā vākt informāciju, kas saistīta ar Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem izpildi, ICSMS būtu jāuzlabo un jādara pieejama Komisijai, vienotajiem sadarbības birojiem, muitas dienestiem un tirgus uzraudzības iestādēm. Turklāt būtu jāizveido elektroniska saskarne, lai valstu muitas sistēmas un tirgus uzraudzības iestādes varētu efektīvi apmainīties ar informāciju. Attiecībā uz savstarpējas palīdzības lūgumiem vienotajiem sadarbības birojiem būtu jāsniedz attiecīgo iestāžu sadarbībai nepieciešamais atbalsts. Tāpēc ICSMS būtu jānodrošina funkcijas, kas ļauj automātiski paziņot vienotajiem sadarbības birojiem par neievērotu termiņu. Ja nozares tiesību aktos jau ir paredzētas elektroniskas sistēmas sadarbības un datu apmaiņai īstenošanai, kā tas ir, piemēram, EUDAMED gadījumā attiecībā uz medicīniskajām ierīcēm, šādas sistēmas attiecīgā gadījumā būtu jāturpina izmantot. |
| --- | --- |

(57)

Šajā sakarā nolūkā vākt informāciju, kas saistīta ar Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem izpildi, ICSMS būtu jāuzlabo un jādara pieejama Komisijai, vienotajiem sadarbības birojiem, muitas dienestiem un tirgus uzraudzības iestādēm. Turklāt būtu jāizveido elektroniska saskarne, lai valstu muitas sistēmas un tirgus uzraudzības iestādes varētu efektīvi apmainīties ar informāciju. Attiecībā uz savstarpējas palīdzības lūgumiem vienotajiem sadarbības birojiem būtu jāsniedz attiecīgo iestāžu sadarbībai nepieciešamais atbalsts. Tāpēc ICSMS būtu jānodrošina funkcijas, kas ļauj automātiski paziņot vienotajiem sadarbības birojiem par neievērotu termiņu. Ja nozares tiesību aktos jau ir paredzētas elektroniskas sistēmas sadarbības un datu apmaiņai īstenošanai, kā tas ir, piemēram, EUDAMED gadījumā attiecībā uz medicīniskajām ierīcēm, šādas sistēmas attiecīgā gadījumā būtu jāturpina izmantot.

| (58) | Kopumā ICSMS būtu jāizmanto, lai apmainītos ar informāciju, kas uzskatāma par noderīgu citām tirgus uzraudzības iestādēm. Tā varētu ietvert pārbaudes, kas veiktas saistībā ar tirgus uzraudzības projektiem, neatkarīgi no testēšanas rezultātiem. Attiecībā uz ICSMS ievadāmo datu apjomu būtu jārod līdzsvars, lai tas, no vienas puses, neradītu pārmērīgu slogu, datu ievades darbam pārsniedzot ar faktisko pārbaužu veikšanu saistīto darbu, un, no otras puses, būtu pietiekami visaptverošs un veicinātu iestāžu lielāku efektivitāti un lietderību. Tādējādi ICSMS ievadītajiem datiem būtu jāaptver arī vienkāršākas pārbaudes, nevis tikai laboratorijas testi. Tomēr nebūtu vajadzīgs iekļaut tikai īsas vizuālas pārbaudes. Būtu jāvadās pēc tā, ka atsevišķi dokumentētas pārbaudes arī būtu jāievada ICSMS. |
| --- | --- |

(58)

Kopumā ICSMS būtu jāizmanto, lai apmainītos ar informāciju, kas uzskatāma par noderīgu citām tirgus uzraudzības iestādēm. Tā varētu ietvert pārbaudes, kas veiktas saistībā ar tirgus uzraudzības projektiem, neatkarīgi no testēšanas rezultātiem. Attiecībā uz ICSMS ievadāmo datu apjomu būtu jārod līdzsvars, lai tas, no vienas puses, neradītu pārmērīgu slogu, datu ievades darbam pārsniedzot ar faktisko pārbaužu veikšanu saistīto darbu, un, no otras puses, būtu pietiekami visaptverošs un veicinātu iestāžu lielāku efektivitāti un lietderību. Tādējādi ICSMS ievadītajiem datiem būtu jāaptver arī vienkāršākas pārbaudes, nevis tikai laboratorijas testi. Tomēr nebūtu vajadzīgs iekļaut tikai īsas vizuālas pārbaudes. Būtu jāvadās pēc tā, ka atsevišķi dokumentētas pārbaudes arī būtu jāievada ICSMS.

| (59) | Dalībvalstis tiek mudinātas izmantot ICSMS mijiedarbībai starp muitas dienestiem un tirgus uzraudzības iestādēm kā alternatīvu valsts sistēmām. Tai nebūtu jāaizstāj muitas dienestu izmantotā Kopienas riska pārvaldības sistēma (CRMS). Abas sistēmas varētu darboties līdztekus, jo tām ir dažādi papildinoši uzdevumi: ICSMS atvieglo saziņu starp muitas dienestiem un tirgus uzraudzības iestādēm, lai dotu iespēju netraucētai muitas deklarāciju apstrādei produktu drošības un atbilstības sistēmā, savukārt CRMS ir paredzēta muitas kopējai riska pārvaldībai un kontrolei. |
| --- | --- |

(59)

Dalībvalstis tiek mudinātas izmantot ICSMS mijiedarbībai starp muitas dienestiem un tirgus uzraudzības iestādēm kā alternatīvu valsts sistēmām. Tai nebūtu jāaizstāj muitas dienestu izmantotā Kopienas riska pārvaldības sistēma (CRMS). Abas sistēmas varētu darboties līdztekus, jo tām ir dažādi papildinoši uzdevumi: ICSMS atvieglo saziņu starp muitas dienestiem un tirgus uzraudzības iestādēm, lai dotu iespēju netraucētai muitas deklarāciju apstrādei produktu drošības un atbilstības sistēmā, savukārt CRMS ir paredzēta muitas kopējai riska pārvaldībai un kontrolei.

| (60) | Dati par neatbilstīgu produktu izraisītiem savainojumiem ir svarīga informācija tirgus uzraudzības iestādēm. Tāpēc ICSMS būtu jānodrošina saistīti datu lauki, lai tirgus uzraudzības iestādes varētu ievadīt viegli pieejamus ziņojumus, kas saņemti to veiktās izmeklēšanas gaitā, tādējādi atvieglinot vēlāku statistikas novērtējumu veikšanu. |
| --- | --- |

(60)

Dati par neatbilstīgu produktu izraisītiem savainojumiem ir svarīga informācija tirgus uzraudzības iestādēm. Tāpēc ICSMS būtu jānodrošina saistīti datu lauki, lai tirgus uzraudzības iestādes varētu ievadīt viegli pieejamus ziņojumus, kas saņemti to veiktās izmeklēšanas gaitā, tādējādi atvieglinot vēlāku statistikas novērtējumu veikšanu.

| (61) | Komisijai vajadzētu būt iespējai apmainīties ar tirgus uzraudzības informāciju ar trešo valstu regulatīvajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, lai nodrošinātu produktu atbilstību pirms to eksporta uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(61)

Komisijai vajadzētu būt iespējai apmainīties ar tirgus uzraudzības informāciju ar trešo valstu regulatīvajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, lai nodrošinātu produktu atbilstību pirms to eksporta uz Savienības tirgu.

| (62) | Lai panāktu augsta līmeņa atbilstību piemērojamiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem par produktiem, vienlaikus nodrošinot efektīvu resursu piešķiršanu un izmaksu ziņā efektīvu kontroli attiecībā uz produktiem, ko ieved Savienības tirgū, Komisijai būtu jāvar apstiprināt īpašas pirmseksporta kontroles sistēmas. Produkti, uz kuriem attiektos šādas apstiprinātas sistēmas, saistībā ar riska novērtējumu, ko veic par Savienības tirgū ievesto produktu kontroli atbildīgās iestādes, varētu baudīt lielāku uzticēšanos nekā salīdzināmi produkti, kuriem nav veikta pirmseksporta kontrole. |
| --- | --- |

(62)

Lai panāktu augsta līmeņa atbilstību piemērojamiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem par produktiem, vienlaikus nodrošinot efektīvu resursu piešķiršanu un izmaksu ziņā efektīvu kontroli attiecībā uz produktiem, ko ieved Savienības tirgū, Komisijai būtu jāvar apstiprināt īpašas pirmseksporta kontroles sistēmas. Produkti, uz kuriem attiektos šādas apstiprinātas sistēmas, saistībā ar riska novērtējumu, ko veic par Savienības tirgū ievesto produktu kontroli atbildīgās iestādes, varētu baudīt lielāku uzticēšanos nekā salīdzināmi produkti, kuriem nav veikta pirmseksporta kontrole.

| (63) | Komisijai būtu jāveic šīs regulas izvērtējums attiecībā pret tās mērķiem, ņemot vērā arī jaunākās tehnoloģiskās, ekonomiskās, komerciālās un juridiskās norises. Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (29) 22. punktu izvērtēšanai, kuras pamatā ir lietderība, efektivitāte, būtiskums, saskaņotība un pievienotā vērtība, būtu jāveido pamats ietekmes novērtējumiem par turpmākās rīcības iespējām, jo īpaši attiecībā uz šīs regulas darbības jomu, to noteikumu piemērošanu un izpildi, kuri ir saistīti ar uzdevumiem, kas jāpilda uzņēmējiem, kuri laiž produktus tirgū, un ar produktiem saistīto pirmseksporta kontroles sistēmu. |
| --- | --- |

(63)

Komisijai būtu jāveic šīs regulas izvērtējums attiecībā pret tās mērķiem, ņemot vērā arī jaunākās tehnoloģiskās, ekonomiskās, komerciālās un juridiskās norises. Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (29) 22. punktu izvērtēšanai, kuras pamatā ir lietderība, efektivitāte, būtiskums, saskaņotība un pievienotā vērtība, būtu jāveido pamats ietekmes novērtējumiem par turpmākās rīcības iespējām, jo īpaši attiecībā uz šīs regulas darbības jomu, to noteikumu piemērošanu un izpildi, kuri ir saistīti ar uzdevumiem, kas jāpilda uzņēmējiem, kuri laiž produktus tirgū, un ar produktiem saistīto pirmseksporta kontroles sistēmu.

| (64) | Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un – vajadzības gadījumā – administratīvus un finansiālus sodus. |
| --- | --- |

(64)

Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un – vajadzības gadījumā – administratīvus un finansiālus sodus.

| (65) | Sankciju dažādība Savienībā ir viens no galvenajiem nepietiekamas atturēšanas un nevienlīdzīgas aizsardzības iemesliem. Noteikumi par sankciju, tostarp naudassodu, piemērošanu ir valsts jurisdikcijā, un tāpēc būtu jānosaka ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(65)

Sankciju dažādība Savienībā ir viens no galvenajiem nepietiekamas atturēšanas un nevienlīdzīgas aizsardzības iemesliem. Noteikumi par sankciju, tostarp naudassodu, piemērošanu ir valsts jurisdikcijā, un tāpēc būtu jānosaka ar valsts tiesību aktiem.

| (66) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz: vienotu nosacījumu noteikšanu pārbaudēm, kritēriju noteikšanu pārbaužu biežumam un pārbaudāmo paraugu daudzumam attiecībā uz konkrētiem produktiem vai produktu kategorijām, ja ir pastāvīgi konstatēti specifiski riski vai Savienības saskaņošanas tiesību aktu nopietni pārkāpumi; procedūru noteikšanu Savienības testēšanas iestāžu izraudzīšanai, kritēriju un metožu noteikšanu pārbaudēm, pamatojoties uz kopēju risku analīzi Savienības līmenī; sīki izstrādātiem noteikumiem saistībā ar ar statistikas datiem par muitas dienestu veiktām to produktu kontrolēm, uz kuriem attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, sīki izstrādātiem noteikumiem par informācijas un saziņas sistēmas īstenošanas pasākumiem un datu definēšanu saistībā ar muitas dienestu sniegtiem datiem par muitas procedūras “laišana brīvā apgrozībā” piemērošanu produktiem; un ar produktiem saistītu konkrētu pirmseksporta kontroļu sistēmu apstiprināšanu un šādu apstiprinājumu atcelšanu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (30). |
| --- | --- |

(66)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz: vienotu nosacījumu noteikšanu pārbaudēm, kritēriju noteikšanu pārbaužu biežumam un pārbaudāmo paraugu daudzumam attiecībā uz konkrētiem produktiem vai produktu kategorijām, ja ir pastāvīgi konstatēti specifiski riski vai Savienības saskaņošanas tiesību aktu nopietni pārkāpumi; procedūru noteikšanu Savienības testēšanas iestāžu izraudzīšanai, kritēriju un metožu noteikšanu pārbaudēm, pamatojoties uz kopēju risku analīzi Savienības līmenī; sīki izstrādātiem noteikumiem saistībā ar ar statistikas datiem par muitas dienestu veiktām to produktu kontrolēm, uz kuriem attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, sīki izstrādātiem noteikumiem par informācijas un saziņas sistēmas īstenošanas pasākumiem un datu definēšanu saistībā ar muitas dienestu sniegtiem datiem par muitas procedūras “laišana brīvā apgrozībā” piemērošanu produktiem; un ar produktiem saistītu konkrētu pirmseksporta kontroļu sistēmu apstiprināšanu un šādu apstiprinājumu atcelšanu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (30).

| (67) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, uzlabot iekšējā tirgus darbību, pastiprinot to produktu tirgus uzraudzību, uz kuriem attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, jo ir nepieciešams, lai visu dalībvalstu visas kompetentās iestādes iesaistītos ļoti augsta līmeņa sadarbībā, mijiedarbībā un saskaņotā rīcībā, bet minēto mērķi tā vēriena un seku dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(67)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, uzlabot iekšējā tirgus darbību, pastiprinot to produktu tirgus uzraudzību, uz kuriem attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, jo ir nepieciešams, lai visu dalībvalstu visas kompetentās iestādes iesaistītos ļoti augsta līmeņa sadarbībā, mijiedarbībā un saskaņotā rīcībā, bet minēto mērķi tā vēriena un seku dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (68) | Šajā regulā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un pastāv dalībvalstu konstitucionālajās tradīcijās. Tādējādi šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, tostarp tiem, kas attiecas uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu. Konkrēti, šīs regulas nolūks ir pilnībā nodrošināt patērētāju tiesību aizsardzību, darījumdarbības brīvību, vārda un informācijas brīvību, tiesības uz īpašumu un tiesības uz personas datu aizsardzību, |
| --- | --- |

(68)

Šajā regulā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un pastāv dalībvalstu konstitucionālajās tradīcijās. Tādējādi šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, tostarp tiem, kas attiecas uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu. Konkrēti, šīs regulas nolūks ir pilnībā nodrošināt patērētāju tiesību aizsardzību, darījumdarbības brīvību, vārda un informācijas brīvību, tiesības uz īpašumu un tiesības uz personas datu aizsardzību,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Šīs regulas mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību, uzlabojot to produktu tirgus uzraudzību, uz kuriem attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, kā minēts 2. pantā, lai nodrošinātu, ka Savienības tirgū ir pieejami tikai tādi produkti, kas atbilst prasībām, ar kurām nodrošina sabiedrības interešu augsta līmeņa aizsardzību, piemēram, attiecībā uz veselību un drošību kā tādu, veselību un drošību darbavietā, patērētāju aizsardzību, vides un sabiedriskās drošības aizsardzību un visu citu to sabiedrības interešu aizsardzību, kuras aizsargā minētie tiesību akti.

2.   Ar šo regulu paredz uzņēmējiem piemērojamus noteikumus un procedūras attiecībā uz produktiem, uz ko attiecas konkrēti Savienības saskaņošanas tiesību akti, un izveido sistēmu sadarbībai ar uzņēmējiem.

3.   Tāpat ar šo regulu paredz sistēmu tādu produktu kontrolei, kurus ieved Savienības tirgū.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro produktiem, uz ko attiecas šīs regulas I pielikumā uzskaitītie Savienības saskaņošanas tiesību akti (“Savienības saskaņošanas tiesību akti”), ciktāl Savienības saskaņošanas tiesību aktos nav konkrētu noteikumu ar tādu pašu mērķi, kuri daudz precīzāk reglamentē konkrētus tirgus uzraudzības un izpildes aspektus.

2.   Regulas 25. līdz 28. pantu piemēro produktiem, uz kuriem attiecas Savienības tiesību akti, ciktāl citos Savienības tiesību aktos nav īpašu noteikumu par Savienības tirgū ievestu produktu kontroles organizēšanu.

3.   Šīs regulas piemērošana neierobežo tirgus uzraudzības iestāžu tiesības veikt specifiskākus pasākumus, kā paredzēts Direktīvā 2001/95/EK.

4.   Šī regula neskar Direktīvas 2000/31/EK 12., 13., 14. un 15. pantu.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “darīt pieejamu tirgū” nozīmē par maksu vai bez maksas piegādāt produktu izplatīšanai, patēriņam vai izmantošanai Savienības tirgū, veicot komercdarbību; |
| --- | --- |

1)

“darīt pieejamu tirgū” nozīmē par maksu vai bez maksas piegādāt produktu izplatīšanai, patēriņam vai izmantošanai Savienības tirgū, veicot komercdarbību;

| 2) | “laist tirgū” nozīmē produktu pirmo reizi darīt pieejamu Savienības tirgū; |
| --- | --- |

2)

“laist tirgū” nozīmē produktu pirmo reizi darīt pieejamu Savienības tirgū;

| 3) | “tirgus uzraudzība” ir darbības un pasākumi, ko tirgus uzraudzības iestādes veic, lai nodrošinātu, ka produkti atbilst prasībām, kas noteiktas piemērojamajos Savienības saskaņošanas tiesību aktos, un lai nodrošinātu to sabiedrības interešu aizsardzību, uz kurām attiecas minētie tiesību akti; |
| --- | --- |

3)

“tirgus uzraudzība” ir darbības un pasākumi, ko tirgus uzraudzības iestādes veic, lai nodrošinātu, ka produkti atbilst prasībām, kas noteiktas piemērojamajos Savienības saskaņošanas tiesību aktos, un lai nodrošinātu to sabiedrības interešu aizsardzību, uz kurām attiecas minētie tiesību akti;

| 4) | “tirgus uzraudzības iestāde” ir iestāde, ko dalībvalsts saskaņā ar 10. pantu ir izraudzījusies par iestādi, kura ir atbildīga par tirgus uzraudzības veikšanu minētās dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

4)

“tirgus uzraudzības iestāde” ir iestāde, ko dalībvalsts saskaņā ar 10. pantu ir izraudzījusies par iestādi, kura ir atbildīga par tirgus uzraudzības veikšanu minētās dalībvalsts teritorijā;

| 5) | “lūguma iesniedzēja iestāde” ir tirgus uzraudzības iestāde, kas iesniedz savstarpējas palīdzības lūgumu; |
| --- | --- |

5)

“lūguma iesniedzēja iestāde” ir tirgus uzraudzības iestāde, kas iesniedz savstarpējas palīdzības lūgumu;

| 6) | “lūguma saņēmēja iestāde” ir tirgus uzraudzības iestāde, kas saņem savstarpējas palīdzības lūgumu; |
| --- | --- |

6)

“lūguma saņēmēja iestāde” ir tirgus uzraudzības iestāde, kas saņem savstarpējas palīdzības lūgumu;

| 7) | “neatbilstība” ir jebkāda neatbilstība jebkādai Savienības saskaņošanas tiesību aktu vai šīs regulas prasībai; |
| --- | --- |

7)

“neatbilstība” ir jebkāda neatbilstība jebkādai Savienības saskaņošanas tiesību aktu vai šīs regulas prasībai;

| 8) | “ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo kādu produktu vai pasūtījusi šā produkta izveidi vai ražošanu un tirgo produktu ar savu nosaukumu, vārdu vai preču zīmi; |
| --- | --- |

8)

“ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo kādu produktu vai pasūtījusi šā produkta izveidi vai ražošanu un tirgo produktu ar savu nosaukumu, vārdu vai preču zīmi;

| 9) | “importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību un kas Savienības tirgū laiž kādas trešās valsts produktu; |
| --- | --- |

9)

“importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību un kas Savienības tirgū laiž kādas trešās valsts produktu;

| 10) | “izplatītājs” ir jebkura tāda fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, kas nav ražotājs vai importētājs un kas produktu dara pieejamu tirgū; |
| --- | --- |

10)

“izplatītājs” ir jebkura tāda fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, kas nav ražotājs vai importētājs un kas produktu dara pieejamu tirgū;

| 11) | “izpildes pakalpojumu sniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas, veicot komercdarbību, bez īpašumtiesībām uz iesaistītajiem produktiem sniedz vismaz divus no šādiem pakalpojumiem: glabāšana noliktavā, iesaiņošana, adresēšana un nosūtīšana, izņemot pasta pakalpojumus, kuri definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/67/EK (31) 2. panta 1. punktā, paku piegādes pakalpojumus, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/644 (32) 2. panta 2. punktā, un jebkādus citus pasta pakalpojumus vai kravas transporta pakalpojumus. |
| --- | --- |

11)

“izpildes pakalpojumu sniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas, veicot komercdarbību, bez īpašumtiesībām uz iesaistītajiem produktiem sniedz vismaz divus no šādiem pakalpojumiem: glabāšana noliktavā, iesaiņošana, adresēšana un nosūtīšana, izņemot pasta pakalpojumus, kuri definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/67/EK (31) 2. panta 1. punktā, paku piegādes pakalpojumus, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/644 (32) 2. panta 2. punktā, un jebkādus citus pasta pakalpojumus vai kravas transporta pakalpojumus.

31

32

| 12) | “pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību un ir saņēmusi rakstisku ražotāja pilnvaru rīkoties tā vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem, ņemot vērā ražotāja saistības saskaņā ar attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem vai šīs regulas prasībām; |
| --- | --- |

12)

“pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību un ir saņēmusi rakstisku ražotāja pilnvaru rīkoties tā vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem, ņemot vērā ražotāja saistības saskaņā ar attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem vai šīs regulas prasībām;

| 13) | “uzņēmējs” ir ražotājs, pilnvarotais pārstāvis, importētājs, izplatītājs, izpildes pakalpojumu sniedzējs vai jebkura cita fiziska vai juridiska persona, kurai ir pienākumi saistībā ar produktu ražošanu vai to, lai produktus darītu pieejamus tirgū vai nodotu ekspluatācijā, saskaņā ar attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

13)

“uzņēmējs” ir ražotājs, pilnvarotais pārstāvis, importētājs, izplatītājs, izpildes pakalpojumu sniedzējs vai jebkura cita fiziska vai juridiska persona, kurai ir pienākumi saistībā ar produktu ražošanu vai to, lai produktus darītu pieejamus tirgū vai nodotu ekspluatācijā, saskaņā ar attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem;

| 14) | “informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējs” ir persona, kas definētta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535 (33) 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

14)

“informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējs” ir persona, kas definētta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535 (33) 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

33

| 15) | “tiešsaistes saskarne” ir jebkura programmatūra, cita starpā tīmekļa vietne, tīmekļa vietnes daļa vai lietotne, ko uztur uzņēmējs vai kas tiek uzturēta uzņēmēja vārdā un ko izmanto, lai tiešajiem lietotājiem sniegtu piekļuvi uzņēmēja produktiem; |
| --- | --- |

15)

“tiešsaistes saskarne” ir jebkura programmatūra, cita starpā tīmekļa vietne, tīmekļa vietnes daļa vai lietotne, ko uztur uzņēmējs vai kas tiek uzturēta uzņēmēja vārdā un ko izmanto, lai tiešajiem lietotājiem sniegtu piekļuvi uzņēmēja produktiem;

| 16) | “korektīvs pasākums” ir jebkura rīcība, ko pēc tirgus uzraudzības iestādes pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas veic uzņēmējs, lai izbeigtu neatbilstību; |
| --- | --- |

16)

“korektīvs pasākums” ir jebkura rīcība, ko pēc tirgus uzraudzības iestādes pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas veic uzņēmējs, lai izbeigtu neatbilstību;

| 17) | “brīvprātīgs pasākums” ir korektīvs pasākums, ko nav pieprasījusi tirgus uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

17)

“brīvprātīgs pasākums” ir korektīvs pasākums, ko nav pieprasījusi tirgus uzraudzības iestāde;

| 18) | “risks” ir kombinācija no varbūtības, ka radīsies apdraudējums, kurš izraisīs kaitējumu, un minētā kaitējuma bīstamības pakāpes; |
| --- | --- |

18)

“risks” ir kombinācija no varbūtības, ka radīsies apdraudējums, kurš izraisīs kaitējumu, un minētā kaitējuma bīstamības pakāpes;

| 19) | “produkts, kas rada risku” ir produkts, kas cilvēku veselību un drošību kā tādu, veselību un drošību darbavietā, patērētāju aizsardzību, vidi, sabiedrisko drošību un citas sabiedrības intereses, kuras aizsargā piemērojamie Savienības saskaņošanas tiesību akti, var negatīvi ietekmēt tā, ka ir pārsniegta pakāpe, ko uzskata par saprātīgu un pieņemamu saistībā ar paredzēto produkta uzdevumu parastos vai saprātīgi paredzamos attiecīgā produkta lietošanas apstākļos, pie kā pieder arī tā lietošanas ilgums un attiecīgā gadījumā – prasības, kuras attiecas uz tā nodošanu ekspluatācijā, uzstādīšanu un apkopi; |
| --- | --- |

19)

“produkts, kas rada risku” ir produkts, kas cilvēku veselību un drošību kā tādu, veselību un drošību darbavietā, patērētāju aizsardzību, vidi, sabiedrisko drošību un citas sabiedrības intereses, kuras aizsargā piemērojamie Savienības saskaņošanas tiesību akti, var negatīvi ietekmēt tā, ka ir pārsniegta pakāpe, ko uzskata par saprātīgu un pieņemamu saistībā ar paredzēto produkta uzdevumu parastos vai saprātīgi paredzamos attiecīgā produkta lietošanas apstākļos, pie kā pieder arī tā lietošanas ilgums un attiecīgā gadījumā – prasības, kuras attiecas uz tā nodošanu ekspluatācijā, uzstādīšanu un apkopi;

| 20) | “produkts, kas rada nopietnu risku” ir produkts, kas rada risku, saistībā ar kuru, pamatojoties uz riska novērtējumu un ņemot vērā produkta parasto un paredzamo izmantošanu, varbūtības, ka radīsies apdraudējums, kas izraisīs kaitējumu, un minētā kaitējuma bīstamības pakāpes kombinācija ir uzskatāma par tādu, kur vajadzīga ātra tirgus uzraudzības iestāžu iejaukšanās, arī gadījumos, kad riska ietekme nav tūlītēja; |
| --- | --- |

20)

“produkts, kas rada nopietnu risku” ir produkts, kas rada risku, saistībā ar kuru, pamatojoties uz riska novērtējumu un ņemot vērā produkta parasto un paredzamo izmantošanu, varbūtības, ka radīsies apdraudējums, kas izraisīs kaitējumu, un minētā kaitējuma bīstamības pakāpes kombinācija ir uzskatāma par tādu, kur vajadzīga ātra tirgus uzraudzības iestāžu iejaukšanās, arī gadījumos, kad riska ietekme nav tūlītēja;

| 21) | “tiešais lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas pastāvīgi dzīvo vai veic uzņēmējdarbību Savienībā un kam produkts bijis darīts pieejams vai nu kā patērētājam, ārpus tā komercdarbības, darījumdarbības, amatnieciskās darbības vai profesijas, vai arī kā profesionālam tiešajam lietotājam tā rūpnieciskajā vai profesionālajā darbībā; |
| --- | --- |

21)

“tiešais lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas pastāvīgi dzīvo vai veic uzņēmējdarbību Savienībā un kam produkts bijis darīts pieejams vai nu kā patērētājam, ārpus tā komercdarbības, darījumdarbības, amatnieciskās darbības vai profesijas, vai arī kā profesionālam tiešajam lietotājam tā rūpnieciskajā vai profesionālajā darbībā;

| 22) | “atsaukšana” ir jebkāds pasākums, kura mērķis ir saņemt atpakaļ produktu, kas jau darīts pieejams tiešajam lietotājam; |
| --- | --- |

22)

“atsaukšana” ir jebkāds pasākums, kura mērķis ir saņemt atpakaļ produktu, kas jau darīts pieejams tiešajam lietotājam;

| 23) | “izņemšana” ir jebkāds pasākums, kas paredzēts, lai novērstu, ka produkts no piegādes ķēdes tiek darīts pieejams tirgū; |
| --- | --- |

23)

“izņemšana” ir jebkāds pasākums, kas paredzēts, lai novērstu, ka produkts no piegādes ķēdes tiek darīts pieejams tirgū;

| 24) | “muitas dienesti” ir muitas dienesti, kā definēts Regulas (ES) Nr. 952/2013 5. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

24)

“muitas dienesti” ir muitas dienesti, kā definēts Regulas (ES) Nr. 952/2013 5. panta 1. punktā;

| 25) | “laišana brīvā apgrozībā” ir procedūra, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 952/2013 201. pantā; |
| --- | --- |

25)

“laišana brīvā apgrozībā” ir procedūra, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 952/2013 201. pantā;

| 26) | “produkti, ko ieved Savienības tirgū” ir tādi produkti no trešām valstīm, ko paredzēts laist Savienības tirgū vai kas paredzēti privātai lietošanai vai patēriņam Savienības muitas teritorijā un kam piemērota muitas procedūra “laišana brīvā apgrozībā”. |
| --- | --- |

26)

“produkti, ko ieved Savienības tirgū” ir tādi produkti no trešām valstīm, ko paredzēts laist Savienības tirgū vai kas paredzēti privātai lietošanai vai patēriņam Savienības muitas teritorijā un kam piemērota muitas procedūra “laišana brīvā apgrozībā”.

II NODAĻA

UZŅĒMĒJU UZDEVUMI

4. pants

Uzņēmēju uzdevumi saistībā ar produktiem, uz kuriem attiecas konkrēti Savienības saskaņošanas tiesību akti

1.   Neatkarīgi no pienākumiem, kas noteikti piemērojamajos Savienības saskaņošanas tiesību aktos, produkts, uz kuru attiecas 5. punktā minētie tiesību akti, var tikt laists tirgū tikai tad, ja ir uzņēmējs, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību un kas ir atbildīgs par 3. punktā noteikto uzdevumu izpildi saistībā ar minēto produktu.

2.   Šā panta nolūkā 1. punktā minētais uzņēmējs ir jebkura no šādām personām:

| a) | ražotājs, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- |

a)

ražotājs, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā;

| b) | ja ražotājs neveic uzņēmējdarbību Savienībā – importētājs; |
| --- | --- |

b)

ja ražotājs neveic uzņēmējdarbību Savienībā – importētājs;

| c) | pilnvarotais pārstāvis, kam ir ražotāja rakstiska pilnvara, ar kuru norīko pilnvaroto pārstāvi veikt 3. punktā izklāstītos uzdevumus ražotāja vārdā; |
| --- | --- |

c)

pilnvarotais pārstāvis, kam ir ražotāja rakstiska pilnvara, ar kuru norīko pilnvaroto pārstāvi veikt 3. punktā izklāstītos uzdevumus ražotāja vārdā;

| d) | izpildes pakalpojumu sniedzējs, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, attiecībā uz produktiem, ar kuriem tas rīkojas, ja Savienībā uzņēmējdarbību neveic neviens cits no a), b) un c) apakšpunktā minētajiem uzņēmējiem. |
| --- | --- |

d)

izpildes pakalpojumu sniedzējs, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, attiecībā uz produktiem, ar kuriem tas rīkojas, ja Savienībā uzņēmējdarbību neveic neviens cits no a), b) un c) apakšpunktā minētajiem uzņēmējiem.

3.   Neskarot uzņēmēju pienākumus saskaņā ar piemērojamajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, 1. punktā minētais uzņēmējs veic šādus uzdevumus:

| a) | ja produktam piemērojamie Savienības saskaņošanas tiesību akti paredz ES atbilstības deklarāciju vai ekspluatācijas īpašību deklarāciju un tehnisko dokumentāciju, pārliecinās, ka ES atbilstības deklarācija vai ekspluatācijas īpašību deklarācija un tehniskā dokumentācija ir sagatavota, tirgus uzraudzības iestādes vajadzībām glabā atbilstības deklarāciju un ekspluatācijas īpašību deklarāciju tik ilgi, cik prasīts minētajos tiesību aktos, un nodrošina, ka tehniskā dokumentācija pēc pieprasījuma var tikt darīta pieejama minētajām iestādēm; |
| --- | --- |

a)

ja produktam piemērojamie Savienības saskaņošanas tiesību akti paredz ES atbilstības deklarāciju vai ekspluatācijas īpašību deklarāciju un tehnisko dokumentāciju, pārliecinās, ka ES atbilstības deklarācija vai ekspluatācijas īpašību deklarācija un tehniskā dokumentācija ir sagatavota, tirgus uzraudzības iestādes vajadzībām glabā atbilstības deklarāciju un ekspluatācijas īpašību deklarāciju tik ilgi, cik prasīts minētajos tiesību aktos, un nodrošina, ka tehniskā dokumentācija pēc pieprasījuma var tikt darīta pieejama minētajām iestādēm;

| b) | pēc tirgus uzraudzības iestādes pamatota pieprasījuma sniedz minētajai iestādei visu produkta atbilstības pierādīšanai nepieciešamo informāciju un dokumentāciju minētajai iestādei viegli saprotamā valodā; |
| --- | --- |

b)

pēc tirgus uzraudzības iestādes pamatota pieprasījuma sniedz minētajai iestādei visu produkta atbilstības pierādīšanai nepieciešamo informāciju un dokumentāciju minētajai iestādei viegli saprotamā valodā;

| c) | ja ir iemesls uzskatīt, ka attiecīgais produkts rada risku, informē par to tirgus uzraudzības iestādes; |
| --- | --- |

c)

ja ir iemesls uzskatīt, ka attiecīgais produkts rada risku, informē par to tirgus uzraudzības iestādes;

| d) | sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm, tostarp pēc pamatota pieprasījuma nodrošina, ka nekavējoties tiek veikts vajadzīgais korektīvais pasākums, lai novērstu neatbilstību prasībām, kas noteiktas attiecīgajam produktam piemērojamajos Savienības saskaņošanas tiesību aktos, vai, ja tas nav iespējams, lai pēc tirgus uzraudzības iestāžu pieprasījuma vai savas iniciatīvas mazinātu minētā produkta radītus riskus, ja 1. punktā minētais uznēmējs uzskata vai vai tam ir iemesls uzskatīt, ka attiecīgais produkts rada risku. |
| --- | --- |

d)

sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm, tostarp pēc pamatota pieprasījuma nodrošina, ka nekavējoties tiek veikts vajadzīgais korektīvais pasākums, lai novērstu neatbilstību prasībām, kas noteiktas attiecīgajam produktam piemērojamajos Savienības saskaņošanas tiesību aktos, vai, ja tas nav iespējams, lai pēc tirgus uzraudzības iestāžu pieprasījuma vai savas iniciatīvas mazinātu minētā produkta radītus riskus, ja 1. punktā minētais uznēmējs uzskata vai vai tam ir iemesls uzskatīt, ka attiecīgais produkts rada risku.

4.   Neskarot uzņēmēju attiecīgos pienākumus saskaņā ar piemērojamajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, 1. punktā minētā uzņēmēja vārdu un uzvārdu, reģistrēto nosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un kontaktinformāciju, tostarp pasta adresi, norāda uz produkta vai tā iepakojuma, pakas vai pavaddokumentā.

5.   Šo pantu piemēro tikai saistībā ar produktiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 305/2011 (34), (ES) 2016/425 (35) un (ES) 2016/426 (36) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/14/EK (37), 2006/42/EK (38), 2009/48/EK (39), 2009/125/EK (40), 2011/65/ES (41), 2013/29/ES (42), 2013/53/ES (43), 2014/29/ES (44), 2014/30/ES (45), 2014/31/ES (46), 2014/32/ES (47), 2014/34/ES (48), 2014/35/ES (49), 2014/53/ES (50) un 2014/68/ES (51).

5. pants

Pilnvarotais pārstāvis

1.   Regulas 4. panta 2. punkta c) apakšpunkta nolūkā ražotājs jebkuru šādu pilnvaroto pārstāvi pilnvaro veikt 4. panta 3. punktā norādītos uzdevumus neatkarīgi no jebkādiem citiem uzdevumiem, kurus tie ir pilnvaroti veikt saskaņā ar attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem.

2.   Pilnvarotais pārstāvis veic uzdevumus, kas noteikti pilnvarā. Tas pēc pieprasījuma tirgus uzraudzības iestādēm sniedz pilnvaras kopiju kādā no Savienības valodām, ko noteikusi attiecīgā tirgus uzraudzības iestāde.

3.   Pilnvarotajiem pārstāvjiem ir pieejami atbilstīgi līdzekļi, kas tiem ļauj izpildīt savus uzdevumus.

6. pants

Tālpārdošana

Produktus, ko piedāvā pārdošanai tiešsaistē vai izmantojot citus tālpārdošanas veidus, uzskata par darītiem pieejamiem tirgū, ja piedāvājums ir vērsts uz tiešajiem lietotājiem Savienībā. Piedāvājumu pārdošanai uzskata par vērstu uz tiešajiem lietotājiem Savienībā, ja attiecīgais uzņēmējs jebkādā veidā vērš savu darbību uz kādu no dalībvalstīm.

7. pants

Pienākums sadarboties

1.   Uzņēmēji sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm saistībā ar darbībām, kas varētu novērst vai mazināt to produktu radīto risku, kurus minētie uzņēmēji ir darījuši pieejamus tirgū.

2.   Informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji pēc tirgus uzraudzības iestāžu pieprasījuma un īpašos gadījumos sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm, lai atvieglotu darbības, kas tiek veiktas ar mērķi novērst vai, ja tas nav iespējams, mazināt risku, ko rada produkts, kurš ar to pakalpojumiem tiek vai ir ticis piedāvāts pārdošanai tiešsaistē.

III NODAĻA

PALĪDZĪBA UZŅĒMĒJIEM UN SADARBĪBA AR TIEM

8. pants

Informācija uzņēmējiem

1.   Komisija saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1724 nodrošina, ka portālā “Tava Eiropa” lietotājiem ir tiešsaistē viegli pieejama informācija par produktam noteiktajām prasībām un tiesībām, pienākumiem un noteikumiem, kas izriet no Savienības saskaņošanas tiesību aktiem.

2.   Dalībvalstis ievieš procedūras, ar ko uzņēmējiem pēc to pieprasījuma un bez maksas tiek sniegta informācija par produktiem piemērojamo Savienības saskaņošanas tiesību aktu transponēšanu valsts tiesību aktos un īstenošanu. Šajā nolūkā piemēro Regulas (ES) 2019/515 9. panta 1., 4. un 5. punktu.

9. pants

Kopīgas darbības atbilstības veicināšanai

1.   Tirgus uzraudzības iestādes var vienoties ar citām attiecīgām iestādēm, organizācijām, kas pārstāv uzņēmējus, vai tiešajiem lietotājiem par tādu kopīgu darbību veikšanu, kuru mērķis ir veicināt atbilstību, konstatēt neatbilstību, uzlabot informētību un sniegt norādījumus saistībā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem un attiecībā uz konkrētām produktu kategorijām – jo īpaši tādu produktu kategorijām, kuru gadījumā bieži tiek konstatēts, ka tās rada nopietnu risku –, tostarp produktiem, ko piedāvā pārdošanai tiešsaistē.

2.   Attiecīgā tirgus uzraudzības iestāde un 1. punktā minētās puses nodrošina, ka vienošanās par kopīgām darbībām nerada negodīgu konkurenci starp uzņēmējiem un neietekmē pušu objektivitāti, neatkarību un neitralitāti.

3.   Tirgus uzraudzības iestāde var izmantot jebkādu informāciju, kas iegūta, veicot kopīgas darbības kā daļu no izmeklēšanas, ko tā veic attiecībā uz neatbilstību.

4.   Attiecīgā tirgus uzraudzības iestāde vienošanos par kopīgām darbībām, tostarp iesaistīto pušu nosaukumus, dara pieejamu plašai sabiedrībai un ievada minēto līgumu informācijas un saziņas sistēmā, kas minēta 34. pantā. Pēc dalībvalsts lūguma Tīkls, kas izveidots saskaņā ar 29. pantu, palīdz sagatavot vienošanos par kopīgām darbībām.

IV NODAĻA

TIRGUS UZRAUDZĪBAS IESTĀŽU ORGANIZĀCIJA, DARBĪBAS UN PIENĀKUMI UN VIENOTAIS SADARBĪBAS BIROJS

10. pants

Tirgus uzraudzības iestāžu un vienoto sadarbības biroju izraudzīšanās

1.   Dalībvalstis organizē un īsteno tirgus uzraudzību, kā paredzēts šajā regulā.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā katra dalībvalsts savā teritorijā izraugās vienu vai vairākas tirgus uzraudzības iestādes. Katra dalībvalsts informē Komisiju un pārējās dalībvalstis, izmantojot 34. pantā minēto informācijas un saziņas sistēmu, par savām tirgus uzraudzības iestādēm un par katras minētās iestādes kompetences jomu.

3.   Katra dalībvalstis ieceļ vienu vienoto sadarbības biroju.

4.   Vienotais sadarbības birojs atbild vismaz par tirgus uzraudzības iestāžu un saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzīto iestāžu saskaņotās nostājas pārstāvēšanu un par 13. pantā noteikto valsts stratēģiju paziņošanu. Vienotais sadarbības birojs arī palīdz dažādu valstu tirgus uzraudzības iestāžu sadarbībā, kā noteikts VI nodaļā.

5.   Lai īstenotu tiešsaistē un bezsaistē pieejamu produktu tirgus uzraudzību vienādi efektīvi attiecībā uz visiem izplatīšanas kanāliem, dalībvalstis nodrošina, ka to tirgus uzraudzības iestāžu un vienotā sadarbības biroja rīcībā ir pienācīgai pienākumu izpildei nepieciešamie resursi, tostarp pietiekami budžeta un citi resursi, piemēram, pietiekams skaits kompetentu darbinieku, speciālās zināšanas, procedūras un citi pasākumi.

6.   Ja dalībvalstu teritorijā ir vairāk nekā viena tirgus uzraudzības iestāde, dalībvalstis nodrošina, ka minēto iestāžu attiecīgie pienākumi ir skaidri definēti un ka ir izveidoti piemēroti saziņas un koordinācijas mehānismi, kas minētajām iestādēm dod iespēju cieši sadarboties un efektīvi pildīt savus pienākumus.

11. pants

Tirgus uzraudzības iestāžu darbības

1.   Tirgus uzraudzības iestādes veic savas darbības, lai nodrošinātu, ka:

| a) | to teritorijā attiecībā uz produktiem, uz kuriem attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, tiek veikta efektīva tiešsaistē un bezsaistē pieejamu produktu tirgus uzraudzība; |
| --- | --- |

a)

to teritorijā attiecībā uz produktiem, uz kuriem attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, tiek veikta efektīva tiešsaistē un bezsaistē pieejamu produktu tirgus uzraudzība;

| b) | uzņēmēji veic pienācīgus un samērīgus korektīvos pasākumus saistībā ar atbilstību minētajiem tiesību aktiem un šai regulai; |
| --- | --- |

b)

uzņēmēji veic pienācīgus un samērīgus korektīvos pasākumus saistībā ar atbilstību minētajiem tiesību aktiem un šai regulai;

| c) | tiek veikti pienācīgi un samērīgi pasākumi, ja uzņēmēji neveic korektīvos pasākumus. |
| --- | --- |

c)

tiek veikti pienācīgi un samērīgi pasākumi, ja uzņēmēji neveic korektīvos pasākumus.

2.   Tirgus uzraudzības iestādes īsteno savas pilnvaras un pilda pienākumus neatkarīgi, neitrāli un objektīvi.

3.   Tirgus uzraudzības iestādes kā daļu no šā panta 1. punktā minētajām darbībām atbilstīgā apmērā veic pienācīgas produktu īpašību dokumentāras pārbaudes un attiecīgā gadījumā – fiziskas un laboratoriskas kontroles, pamatojoties uz atbilstīgiem paraugiem, nosakot prioritātes saviem resursiem un darbībām nolūkā nodrošināt efektīvu tirgus uzraudzību un ņemot vērā 13. pantā minēto valsts tirgus uzraudzības stratēģiju.

Lemjot par to, kādas pārbaudes, kāda veida produktiem un kādā apmērā jāveic, tirgus uzraudzības iestādes piemēro uz risku balstītu pieeju, ņemot vērā šādus faktorus:

| a) | ar produktu saistāmais iespējamais apdraudējums un neatbilstība un, ja ir šāda informācija, to izplatība tirgū; |
| --- | --- |

a)

ar produktu saistāmais iespējamais apdraudējums un neatbilstība un, ja ir šāda informācija, to izplatība tirgū;

| b) | pasākumi un darbības, kas ir uzņēmēja kontrolē; |
| --- | --- |

b)

pasākumi un darbības, kas ir uzņēmēja kontrolē;

| c) | dati par uzņēmēja iepriekšējo neatbilstību; |
| --- | --- |

c)

dati par uzņēmēja iepriekšējo neatbilstību;

| d) | attiecīgā gadījumā – riska profilēšana, ko veic saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzītās iestādes; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā – riska profilēšana, ko veic saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzītās iestādes;

| e) | patērētāju sūdzības un cita informācija, kas saņemta no citām iestādēm, uzņēmējiem, plašsaziņas līdzekļiem un citiem informācijas avotiem un kas var norādīt uz neatbilstību. |
| --- | --- |

e)

patērētāju sūdzības un cita informācija, kas saņemta no citām iestādēm, uzņēmējiem, plašsaziņas līdzekļiem un citiem informācijas avotiem un kas var norādīt uz neatbilstību.

4.   Komisija pēc apspriešanās ar Tīklu var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka vienotus pārbaužu nosacījumus, kritērijus pārbaužu biežuma noteikšanai un to paraugu daudzumu, kuri jāpārbauda saistībā ar dažiem produktiem vai produktu kategorijām, ja ir pastāvīgi konstatēti specifiski riski vai piemērojamo Savienības saskaņošanas tiesību aktu nopietni pārkāpumi, lai nodrošinātu veselības un drošības vai citu ar minētajiem tiesību aktiem aizsargātu sabiedrības interešu augsta līmeņa aizsardzību. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 43. panta 2. punktā.

5.   Ja uzņēmējiem ir testēšanas ziņojumi vai sertifikāti, kas apliecina to produktu atbilstību Savienības saskaņošanas tiesību aktiem un ko izsniegusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 akreditēta atbilstības novērtēšanas struktūra, tirgus uzraudzības iestādes pienācīgi ņem vērā minētos ziņojumus vai sertifikātus.

6.   Vienas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes izmantotos pierādījumus bez papildu formālām prasībām var izmantot kā daļu no citas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestāžu veiktas izmeklēšanas nolūkā pārbaudīt produkta atbilstību.

7.   Tirgus uzraudzības iestādes saistībā ar produktiem, uz kuriem attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, izstrādā šādas procedūras:

| a) | procedūras, kas paredzētas, lai izskatītu sūdzības vai ziņojumus par jautājumiem saistībā ar riskiem vai neatbilstību; |
| --- | --- |

a)

procedūras, kas paredzētas, lai izskatītu sūdzības vai ziņojumus par jautājumiem saistībā ar riskiem vai neatbilstību;

| b) | procedūras, ar kurām pārliecinās, ka tikuši veikti korektīvie pasākumi, kas jāveic uzņēmējiem. |
| --- | --- |

b)

procedūras, ar kurām pārliecinās, ka tikuši veikti korektīvie pasākumi, kas jāveic uzņēmējiem.

8.   Lai nodrošinātu saziņu un koordināciju ar attiecīgajām iestādēm citās dalībvalstīs, tirgus uzraudzības iestādes aktīvi piedalās 30. panta 2. punktā minētajās administratīvās sadarbības grupās.

9.   Neskarot Savienības aizsardzības procedūras saskaņā ar piemērojamajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, produktus, kas, pamatojoties uz vienas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes lēmumu, uzskatāmi par neatbilstīgiem, citas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestāde arī uzskata par neatbilstīgiem, ja vien attiecīgā citas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestāde nav secinājusi pretējo, pamatojoties uz savu izmeklēšanu un ņemot vērā uzņēmēja sniegto informāciju, ja tāda ir.

12. pants

Salīdzinošā izvērtēšana

1.   Tirgus uzraudzības iestādēm, kuras vēlas piedalīties salīdzinošā izvērtēšanā, organizē šādu izvērtēšanu, lai nostiprinātu tirgus uzraudzības darbību konsekvenci saistībā ar šīs regulas īstenošanu.

2.   Tīkls izstrādā metodiku un mainīgo plānu iesaistīto tirgus uzraudzības iestāžu salīdzinošajai izvērtēšanai. Sagatavojot metodiku un mainīgo plānu, Tīkls ņem vērā vismaz dalībvalstu tirgus uzraudzības iestāžu skaitu un lielumu, pieejamo darbinieku skaitu un citus resursus salīdzinošās izvērtēšanas veikšanai, kā arī citus attiecīgus kritērijus.

3.   Salīdzinošā izvērtēšana aptver dažu tirgus uzraudzības iestāžu izstrādāto paraugpraksi, kas var būt noderīga citām tirgus uzruadzības iestādēm, un citus attiecīgus aspektus saistībā ar tirgus uzraudzības darbību efektivitāti.

4.   Salīdzinošās izvērtēšanas rezultātus paziņo Tīklam.

13. pants

Valstu tirgus uzraudzības stratēģijas

1.   Katra dalībvalsts vismaz reizi četros gados izstrādā visaptverošu valsts tirgus uzraudzības stratēģiju. Pirmo šādu stratēģiju katra dalībvalsts izstrādā līdz 2022. gada 16. jūlijam. Valsts stratēģija veicina konsekventu, visaptverošu un integrētu pieeju tirgus uzraudzībai un Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpildei dalībvalsts teritorijā. Izstrādājot valsts tirgus uzraudzības stratēģiju, ņem vērā visas nozares, uz kurām attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, un visus produktu piegādes ķēdes posmus, ieskaitot importu un digitālās piegādes ķēdes. Var ņemt vērā arī prioritātes, kas ir noteiktas saskaņā ar 29. pantu izveidotā Tīkla darba programmā.

2.   Ja šī informācija neapdraud tirgus uzraudzības darbības, valsts tirgus uzraudzības stratēģija ietver vismaz šādus elementus:

| a) | pieejamā informācija par neatbilstīgu produktu parādīšanos, jo īpaši ņemot vērā pārbaudes un kontroles, kas minētas attiecīgi 11. panta 3. punktā un 25. panta 3. punktā, un attiecīgā gadījumā – tirgus tendences, kas var ietekmēt neatbilstības līmeni produktu kategorijās, un iespējamais apdraudējums un riski, kas saistīti ar jaunajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

a)

pieejamā informācija par neatbilstīgu produktu parādīšanos, jo īpaši ņemot vērā pārbaudes un kontroles, kas minētas attiecīgi 11. panta 3. punktā un 25. panta 3. punktā, un attiecīgā gadījumā – tirgus tendences, kas var ietekmēt neatbilstības līmeni produktu kategorijās, un iespējamais apdraudējums un riski, kas saistīti ar jaunajām tehnoloģijām;

| b) | jomas, ko Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpildes nolūkos dalībvalstis ir atzinušas par prioritātēm; |
| --- | --- |

b)

jomas, ko Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpildes nolūkos dalībvalstis ir atzinušas par prioritātēm;

| c) | izpildes darbības, kas plānotas, lai samazinātu neatbilstību jomās, kuras ir atzītas par prioritātēm, tostarp attiecīgā gadījumā minimālie kontroles līmeņi, kas paredzēti produktu kategorijām, kurām ir būtiski neatbilstības līmeņi; |
| --- | --- |

c)

izpildes darbības, kas plānotas, lai samazinātu neatbilstību jomās, kuras ir atzītas par prioritātēm, tostarp attiecīgā gadījumā minimālie kontroles līmeņi, kas paredzēti produktu kategorijām, kurām ir būtiski neatbilstības līmeņi;

| d) | regulas 11. panta 8. punktā un VI nodaļā minētās sadarbības ar citu dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm novērtējums. |
| --- | --- |

d)

regulas 11. panta 8. punktā un VI nodaļā minētās sadarbības ar citu dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm novērtējums.

3.   Dalībvalstis savu valsts tirgus uzraudzības stratēģiju paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm, izmantojot 34. pantā minēto informācijas un saziņas sistēmu. Katra dalībvalsts publicē savas stratēģijas kopsavilkumu.

V NODAĻA

TIRGUS UZRAUDZĪBAS PILNVARAS UN PASĀKUMI

14. pants

Tirgus uzraudzības iestāžu pilnvaras

1.   Dalībvalstis piešķir savām tirgus uzraudzības iestādēm tirgus uzraudzības, izmeklēšanas un izpildes pilnvaras, kas vajadzīgas, lai piemērotu šo regulu un Savienības saskaņošanas tiesību aktus.

2.   Tirgus uzraudzības iestādes īsteno savas šajā pantā noteiktās pilnvaras efektīvi, lietderīgi un saskaņā ar proporcionalitātes principu, ciktāl šāda īstenošana attiecas uz šo jomu un pasākumu mērķi un būtību, kā arī neatbilstības gadījuma izraisīto vispārējo faktisko vai potenciālo kaitējumu. Pilnvaras piešķirun īsteno saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartas principiem, kā arī valsts tiesību aktu principiem attiecībā uz vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, piemērojamām procesuālajām garantijām un Savienības noteikumiem par datu aizsardzību, jo īpaši Regulu (ES) 2016/679.

3.   Piešķirot pilnvaras saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis var paredzēt, ka pilnvaras var īstenot attiecīgi vienā no šādiem veidiem:

| a) | tirgus uzraudzības iestādēm tās īstenojot tieši, atbilstoši savai kompetencei; |
| --- | --- |

a)

tirgus uzraudzības iestādēm tās īstenojot tieši, atbilstoši savai kompetencei;

| b) | attiecīgos gadījumos ar citu valsts iestāžu palīdzību saskaņā ar pilnvaru sadalījumu un institucionālo un administratīvo organizāciju attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

attiecīgos gadījumos ar citu valsts iestāžu palīdzību saskaņā ar pilnvaru sadalījumu un institucionālo un administratīvo organizāciju attiecīgajā dalībvalstī;

| c) | vēršoties tiesās, kas ir kompetentas pieņemt minēto pilnvaru izmantošanas apstiprināšanai nepieciešamo lēmumu, tostarp attiecīgā gadījumā iesniedzot apelāciju, ja pieteikums pieņemt nepieciešamo lēmumu bija nesekmīgs. |
| --- | --- |

c)

vēršoties tiesās, kas ir kompetentas pieņemt minēto pilnvaru izmantošanas apstiprināšanai nepieciešamo lēmumu, tostarp attiecīgā gadījumā iesniedzot apelāciju, ja pieteikums pieņemt nepieciešamo lēmumu bija nesekmīgs.

4.   Tirgus uzraudzības iestādēm saskaņā ar 1. punktu piešķirtās pilnvaras ietver vismaz šādas:

| a) | pilnvaras pieprasīt uzņēmējiem sniegt attiecīgus dokumentus, tehniskās specifikācijas, datus vai informāciju par produkta atbilstību un tehniskajiem aspektiem, tostarp piekļuvi iegultai programmatūrai, ciktāl šāda piekļuve nepieciešama, lai novērtētu produkta atbilstību piemērojamajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem neatkarīgi no veida vai formāta un neatkarīgi no datu nesēja vai vietas, kurā šādi dokumenti, tehniskās specifikācijas, dati vai informācija tiek glabāti, un izgatavot vai iegūt to kopijas; |
| --- | --- |

a)

pilnvaras pieprasīt uzņēmējiem sniegt attiecīgus dokumentus, tehniskās specifikācijas, datus vai informāciju par produkta atbilstību un tehniskajiem aspektiem, tostarp piekļuvi iegultai programmatūrai, ciktāl šāda piekļuve nepieciešama, lai novērtētu produkta atbilstību piemērojamajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem neatkarīgi no veida vai formāta un neatkarīgi no datu nesēja vai vietas, kurā šādi dokumenti, tehniskās specifikācijas, dati vai informācija tiek glabāti, un izgatavot vai iegūt to kopijas;

| b) | pilnvaras pieprasīt uzņēmējiem sniegt būtisku informāciju par piegādes ķēdi, informāciju par izplatīšanas tīklu, par produktu daudzumiem tirgū un par citiem produktu modeļiem, kuriem ir tādas pašas tehniskās īpašības kā attiecīgajam produktam, ja tas ir svarīgi, lai nodrošinātu atbilstību piemērojamām prasībām saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

pilnvaras pieprasīt uzņēmējiem sniegt būtisku informāciju par piegādes ķēdi, informāciju par izplatīšanas tīklu, par produktu daudzumiem tirgū un par citiem produktu modeļiem, kuriem ir tādas pašas tehniskās īpašības kā attiecīgajam produktam, ja tas ir svarīgi, lai nodrošinātu atbilstību piemērojamām prasībām saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem;

| c) | pilnvaras pieprasīt uzņēmējiem sniegt būtisku informāciju, kas vajadzīga, lai noskaidrotu tīmekļa vietņu īpašniekus, ja attiecīgā informācija ir saistīta ar izmeklēšanas priekšmetu; |
| --- | --- |

c)

pilnvaras pieprasīt uzņēmējiem sniegt būtisku informāciju, kas vajadzīga, lai noskaidrotu tīmekļa vietņu īpašniekus, ja attiecīgā informācija ir saistīta ar izmeklēšanas priekšmetu;

| d) | pilnvaras veikt iepriekš nepieteiktas produktu pārbaudes uz vietas un fiziskas pārbaudes; |
| --- | --- |

d)

pilnvaras veikt iepriekš nepieteiktas produktu pārbaudes uz vietas un fiziskas pārbaudes;

| e) | pilnvaras iekļūt visās telpās, teritorijās vai transportlīdzekļos, ko attiecīgais uzņēmējs izmanto nolūkos, kas saistīti ar uzņēmēja komercdarbību, darījumdarbību, amatniecisko darbību vai profesionālo darbību, lai konstatētu neatbilstību un iegūtu pierādījumus; |
| --- | --- |

e)

pilnvaras iekļūt visās telpās, teritorijās vai transportlīdzekļos, ko attiecīgais uzņēmējs izmanto nolūkos, kas saistīti ar uzņēmēja komercdarbību, darījumdarbību, amatniecisko darbību vai profesionālo darbību, lai konstatētu neatbilstību un iegūtu pierādījumus;

| f) | pilnvaras pēc tirgus uzraudzības iestāžu pašu iniciatīvas sākt izmeklēšanas, lai konstatētu neatbilstību un panāktu to izbeigšanu; |
| --- | --- |

f)

pilnvaras pēc tirgus uzraudzības iestāžu pašu iniciatīvas sākt izmeklēšanas, lai konstatētu neatbilstību un panāktu to izbeigšanu;

| g) | pilnvaras pieprasīt uzņēmējiem veikt attiecīgus pasākumus, lai panāktu neatbilstības gadījuma vai riska izbeigšanu; |
| --- | --- |

g)

pilnvaras pieprasīt uzņēmējiem veikt attiecīgus pasākumus, lai panāktu neatbilstības gadījuma vai riska izbeigšanu;

| h) | pilnvaras veikt attiecīgus pasākumus, tostarp pilnvaras aizliegt vai ierobežot produkta pieejamību tirgū vai izdot rīkojumu par produkta izņemšanu vai atsaukšanu, ja uzņēmējs neveic atbilstošus korektīvos pasākumus vai ja neatbilstība vai risks joprojām pastāv; |
| --- | --- |

h)

pilnvaras veikt attiecīgus pasākumus, tostarp pilnvaras aizliegt vai ierobežot produkta pieejamību tirgū vai izdot rīkojumu par produkta izņemšanu vai atsaukšanu, ja uzņēmējs neveic atbilstošus korektīvos pasākumus vai ja neatbilstība vai risks joprojām pastāv;

| i) | pilnvaras uzlikt sodus saskaņā ar 41. pantu; |
| --- | --- |

i)

pilnvaras uzlikt sodus saskaņā ar 41. pantu;

| j) | pilnvaras iegūt produktu paraugus, tostarp izmantojot citu identitāti, pārbaudīt minētos paraugus un veikt reverso inženieriju, lai konstatētu neatbilstību un iegūtu pierādījumus; |
| --- | --- |

j)

pilnvaras iegūt produktu paraugus, tostarp izmantojot citu identitāti, pārbaudīt minētos paraugus un veikt reverso inženieriju, lai konstatētu neatbilstību un iegūtu pierādījumus;

| k) | ja nav pieejami citi efektīvi līdzekļi, lai novērstu nopietnu risku, pilnvaras:






  i) | pieprasīt izņemt no tiešsaistes saskarnes saturu, kurā ir atsauce uz saistītajiem produktiem, vai pieprasīt, lai tiktu ievietots skaidrs brīdinājums tiešajiem lietotājiem, ko viņi ierauga, kad piekļūst tiešsaistes saskarnei; vai |
| --- | --- | --- |

k)

ja nav pieejami citi efektīvi līdzekļi, lai novērstu nopietnu risku, pilnvaras:

i)

pieprasīt izņemt no tiešsaistes saskarnes saturu, kurā ir atsauce uz saistītajiem produktiem, vai pieprasīt, lai tiktu ievietots skaidrs brīdinājums tiešajiem lietotājiem, ko viņi ierauga, kad piekļūst tiešsaistes saskarnei; vai

| ii) | ja nav ievērots i) punktā minētais pieprasījums, pieprasīt informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem ierobežot piekļuvi tiešsaistes saskarnei, tostarp pieprasot attiecīgajai trešai personai īstenot šādus pasākumus. |
| --- | --- |

ii)

ja nav ievērots i) punktā minētais pieprasījums, pieprasīt informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem ierobežot piekļuvi tiešsaistes saskarnei, tostarp pieprasot attiecīgajai trešai personai īstenot šādus pasākumus.

5.   Tirgus uzraudzības iestādes izmeklēšanas nolūkos kā pierādījumu var izmantot jebkuru informāciju, dokumentu, konstatējumu, paziņojumu vai jebkurus izlūkdatus neatkarīgi no formāta un datu nesēja, kurā tie tiek glabāti.

15. pants

Tirgus uzraudzības iestāžu izmaksu atgūšana

1.   Dalībvalstis var atļaut savām tirgus uzraudzības iestādēm atgūt no attiecīgā uzņēmēja savu darbību izmaksas, kas radušās saistībā ar neatbilstības gadījumiem.

2.   Izmaksas, kas minētas šā panta 1. punktā, var ietvert izmaksas par testēšanu, izmaksas par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 28. panta 1. un 2. punktu, un izmaksas par uzglabāšanu, un izmaksas par darbībām saistībā ar produktiem, par kuriem ir konstatēts, ka tie ir neatbilstīgi un ka saistībā ar šiem produktiem ir jāveic korektīvi pasākumi pirms to laišanas brīvā apgrozībā vai laišanas tirgū.

16. pants

Tirgus uzraudzības pasākumi

1.   Tirgus uzraudzības iestādes veic atbilstīgus pasākumus, ja produkts, uz kuru attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, kad to lieto paredzētajam mērķim vai saprātīgi paredzamos apstākļos un kad tas ir pienācīgi uzstādīts un uzturēts:

| a) | var kaitēt lietotājiem vai viņu veselībai; vai |
| --- | --- |

a)

var kaitēt lietotājiem vai viņu veselībai; vai

| b) | neatbilst piemērojamiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

neatbilst piemērojamiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem.

2.   Ja tirgus uzraudzības iestādes izdara konstatējumus, kas minēti 1. punkta a) vai b) apakšpunktā, tās nekavējoties pieprasa attiecīgajam uzņēmējam veikt atbilstīgus un samērīgus korektīvus pasākumus, lai attiecīgo neatbilstību izbeigtu vai attiecīgo risku novērstu šo iestāžu noteiktā termiņā.

3.   Šā panta 2. punkta nolūkā korektīvs pasākums, kas jāveic uzņēmējam, cita starpā var ietvert šādas darbības:

| a) | panākt produkta atbilstību, tostarp labot formālo neatbilstību, kā noteikts piemērojamos Savienības saskaņošanas tiesību aktos, vai nodrošināt, ka produkts vairs nerada risku; |
| --- | --- |

a)

panākt produkta atbilstību, tostarp labot formālo neatbilstību, kā noteikts piemērojamos Savienības saskaņošanas tiesību aktos, vai nodrošināt, ka produkts vairs nerada risku;

| b) | nepieļaut, ka produkts tiek darīts pieejams tirgū; |
| --- | --- |

b)

nepieļaut, ka produkts tiek darīts pieejams tirgū;

| c) | nekavējoties izņemt vai atsaukt produktu un brīdināt sabiedrību par radušos risku; |
| --- | --- |

c)

nekavējoties izņemt vai atsaukt produktu un brīdināt sabiedrību par radušos risku;

| d) | iznīcināt produktu vai citādi darīt neizmantojamu; |
| --- | --- |

d)

iznīcināt produktu vai citādi darīt neizmantojamu;

| e) | produktam piestiprināt tādus piemērotus, skaidri formulētus, viegli saprotamus brīdinājumus par produkta radītiem varbūtējiem riskiem tās dalībvalsts noteiktajā valodā vai valodās, kurā produkts ir darīts pieejams tirgū; |
| --- | --- |

e)

produktam piestiprināt tādus piemērotus, skaidri formulētus, viegli saprotamus brīdinājumus par produkta radītiem varbūtējiem riskiem tās dalībvalsts noteiktajā valodā vai valodās, kurā produkts ir darīts pieejams tirgū;

| f) | izvirzīt priekšnoteikumus, pirms attiecīgais produkts ir darīts pieejams tirgū; |
| --- | --- |

f)

izvirzīt priekšnoteikumus, pirms attiecīgais produkts ir darīts pieejams tirgū;

| g) | piemērotā formā un nekavējoties brīdināt apdraudētos tiešos lietotājus, tostarp publicējot īpašus brīdinājumus tās dalībvalsts noteiktajā valodā vai valodās, kurā produkts ir darīts pieejams tirgū. |
| --- | --- |

g)

piemērotā formā un nekavējoties brīdināt apdraudētos tiešos lietotājus, tostarp publicējot īpašus brīdinājumus tās dalībvalsts noteiktajā valodā vai valodās, kurā produkts ir darīts pieejams tirgū.

4.   Pienākumu veikt šā panta 3. punkta e), f) un g) apakšpunktā minētos korektīvos pasākumus var noteikt vienīgi gadījumos, ja produkts var radīt risku tikai noteiktos apstākļos vai tikai konkrētiem tiešajiem lietotājiem.

5.   Ja uzņēmējs neveic 3. punktā minētos korektīvos pasākumus vai ja 1. punktā minētā neatbilstība vai risks saglabājas, tirgus uzraudzības iestādes nodrošina, ka produkts tiek izņemts vai atsaukts vai ka tā pieejamību tirgū aizliedz vai ierobežo, un ka sabiedrība, Komisija un pārējās dalībvalstis tiek attiecīgi informētas.

6.   Informāciju Komisijai un pārējām dalībvalstīm saskaņā ar šā panta 5. punktu paziņo, izmantojot 34. pantā minēto informācijas un saziņas sistēmu. Minēto informācijas paziņošanu arī uzskata par atbilstošu paziņošanas prasībām attiecībā uz piemērojamajām Savienības saskaņošanas tiesību aktu drošības procedūrām.

7.   Ja saskaņā ar piemērojamo drošības procedūru valsts pasākumu uzskata par pamatotu vai ja neviena citas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestāde nav secinājusi pretējo kā minēts 11. panta 9. punktu, kompetentās tirgus uzraudzības iestādes citās dalībvalstīs veic pasākumus, kas nepieciešami attiecībā uz neatbilstīgo produktu, un ievada attiecīgo informāciju 34. pantā minētajā informācijas un saziņas sistēmā.

17. pants

Informācijas izmantošana, dienesta noslēpums un komercnoslēpums

Tirgus uzraudzības iestādes veic savu darbību, ievērojot augsta līmeņa pārredzamību, un plašai sabiedrībai dara pieejamu visu informāciju, ko tās uzskata par būtisku, lai aizsargātu tiešo lietotāju intereses Savienībā. Tirgus uzraudzības iestādes ievēro konfidencialitātes principu un dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu un aizsargā personas datus saskaņā ar Savienības un valstu tiesību aktiem.

18. pants

Uzņēmēju procesuālās tiesības

1.   Jebkurš pasākums, lēmums vai rīkojums, ko tirgus uzraudzības iestādes pieņem vai veic saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem vai saskaņā ar šo regulu, ir precīzi pamatots.

2.   Par visiem šādiem pasākumiem, lēmumiem vai rīkojumiem nekavējoties informē attiecīgo uzņēmēju, kuru vienlaikus informē arī par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas tam pieejami saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, un par termiņiem, kādos minētie tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir spēkā.

3.   Pirms 1. punktā minētā pasākuma, lēmuma vai rīkojuma pieņemšanas attiecīgajam uzņēmējam dod iespēju atbilstīgā laikposmā, kas nav mazāks par 10 darba dienām, tikt uzklausītam, ja vien nav iespējams dot uzņēmējam šādu iespēju pasākuma, lēmuma vai rīkojuma neatliekamības dēļ sakarā ar veselības vai drošības prasībām vai citiem iemesliem, kas saistīti ar sabiedrības interesēm, uz kurām attiecas attiecīgie Savienības saskaņošanas tiesību akti.

Ja pasākumu veic vai lēmumu vai rīkojumu pieņem, nedodot uzņēmējam iespēju tikt uzklausītam, uzņēmējam šādu iespēju dod, cik vien drīz iespējams pēc tam, un iestāde šo pasākumu, lēmumu vai rīkojumu pēc tam nekavējoties pārskata.

19. pants

Produkti, kas rada nopietnu risku

1.   Tirgus uzraudzības iestādes nodrošina, ka produkti, kas rada nopietnu risku, tiek izņemti vai atsaukti, ja nav citu efektīvu līdzekļu, ar ko novērst nopietno risku, vai ka aizliegts tos darīt pieejamus tirgū. Tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties paziņo par to Komisijai saskaņā ar 20. pantu.

2.   Lēmumu par to, vai produkts rada nopietnu risku, pamato ar atbilstīgu riska novērtējumu, kurā ņem vērā apdraudējuma būtību un tā rašanās varbūtību. Augstāka drošuma līmeņa iegūšanas iespēja un tādu citu produktu pieejamība, kuru radītā riska pakāpe ir mazāka, nav pamats, lai uzskatītu, ka produkts rada nopietnu risku.

20. pants

Savienības ātrās brīdināšanas sistēma

1.   Ja tirgus uzraudzības iestāde veic vai plāno veikt pasākumu, ievērojot 19. pantu, un uzskata, ka iemesli, kuru dēļ pasākums bija vajadzīgs, vai pasākuma sekas iziet ārpus tās dalībvalsts teritorijas, tā saskaņā ar šā panta 4. punktu nekavējoties ziņo Komisijai par šo pasākumu. Tirgus uzraudzības iestāde arī tūlīt informē Komisiju par katra šāda pasākuma izmaiņām vai atsaukšanu.

2.   Ja tirgū ir darīts pieejams produkts, kas rada nopietnu risku, tirgus uzraudzības iestādes Komisijai nekavējoties dara zināmus visus uzņēmēja veiktos un tirgus uzraudzības iestādei paziņotos brīvprātīgos pasākumus.

3.   Saskaņā ar 1. un 2. punktu sniegtajā informācijā iekļauj visus zināmos faktus, jo īpaši datus, kas nepieciešami, lai identificētu produktu, tā izcelsmes un piegādes ķēdi, ar produktu saistīto risku, valsts veiktā pasākuma veidu un ilgumu un visus uzņēmēja veiktos brīvprātīgos pasākumus.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punkta nolūkā izmanto Direktīvas 2001/95/EK 12. pantā paredzēto Savienības ātrās brīdināšanas sistemu (RAPEX). Minētās direktīvas 12. panta 2., 3. un 4. punktu piemēro mutatis mutandis.

5.   Komisija nodrošina un uztur datu saskarni starp RAPEX un 34. pantā minēto informācijas un saziņas sistēmu, lai izvairītos no dubultas datu ievadīšanas.

21. pants

Savienības testēšanas iestādes

1.   Savienības testēšanas iestāžu uzdevums ir tirgus uzraudzības nolūkā Savienībā veicināt pietiekamu laboratorijas jaudu, kā arī nodrošināt testēšanas uzticamību un konsekvenci.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā Komisija var izraudzīties publisku dalībvalsts testēšanas iestādi par Savienības testēšanas iestādi attiecībā uz konkrētām produktu kategorijām vai konkrētiem riskiem, kas saistīti ar produktu kategoriju.

Komisija var arī izraudzīties kādu no savām testēšanas iestādēm par Savienības testēšanas iestādi konkrētām produktu kategorijām vai konkrētiem riskiem, kas saistīti ar produktu kategoriju, vai produktiem, kuru testēšanas jaudas nav vai tā ir nepietiekama.

3.   Savienības testēšanas iestādes ir akreditētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008.

4.   Savienības testēšanas iestāžu izraudzīšanās neietekmē tirgus uzraudzības iestāžu, Tīkla un Komisijas brīvību izvēlēties testēšanas iestādes savu darbību nolūkam.

5.   Izraudzītās Savienības testēšanas iestādes savus pakalpojumus sniedz tikai tirgus uzraudzības iestādēm, Tīklam, Komisijai un citām valdības vai starpvaldību struktūrām.

6.   Savienības testēšanas iestādes savā kompetences jomā veic šādas darbības:

| a) | veic produktu testēšanu pēc tirgus uzraudzības iestāžu, Tīkla vai Komisijas pieprasījuma; |
| --- | --- |

a)

veic produktu testēšanu pēc tirgus uzraudzības iestāžu, Tīkla vai Komisijas pieprasījuma;

| b) | sniedz neatkarīgas tehniskas vai zinātniskas konsultācijas pēc Tīkla pieprasījuma; |
| --- | --- |

b)

sniedz neatkarīgas tehniskas vai zinātniskas konsultācijas pēc Tīkla pieprasījuma;

| c) | izstrādā jaunus analīžu veikšanas paņēmienus un metodes. |
| --- | --- |

c)

izstrādā jaunus analīžu veikšanas paņēmienus un metodes.

7.   Šā panta 6. punktā minētās darbības veic par atlīdzību, un Savienība tās var finansēt saskaņā ar šīs regulas 36. panta 2. punktu.

8.   Savienības testēšanas iestādes var saņemt finansējumu no Savienības saskaņā ar 36. panta 2. punktu, lai palielinātu savu testēšanas jaudu vai radītu jaunu testēšanas jaudu konkrētām produktu kategorijām vai konkrētiem riskiem, kas saistīti ar tādu produktu kategoriju, kuru testēšanas jaudas nav vai tā ir nepietiekama.

9.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka Savienības testēšanas iestāžu izraudzīšanās procedūras. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 43. panta 2. punktā.

VI NODAĻA

PĀRROBEŽU SAVSTARPĒJĀ PALĪDZĪBA

22. pants

Savstarpējā palīdzība

1.   Starp dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm un starp tirgus uzraudzības iestādēm un Komisiju, un attiecīgajām Savienības aģentūrām notiek efektīva sadarbība un informācijas apmaiņa.

2.   Ja tirgus uzraudzības iestāde nevar pabeigt izmeklēšanu, jo tā nespēj iegūt noteiktu informāciju, lai gan tā ir veikusi visus atbilstošos pasākumus, lai iegūtu minēto informāciju, tā var iesniegt pamatotu pieprasījumu tirgus uzraudzības iestādei citā dalībvalstī, kur var panākt piekļuvi šai informācijai. Šādā gadījumā lūguma saņēmēja iestāde nekavējoties un jebkurā gadījumā 30 dienu laikā sniedz lūguma iesniedzējai iestādei jebkuru informāciju, ko lūguma saņēmēja iestāde uzskata par vajadzīgu, lai noteiktu, vai produkts ir neatbilstīgs.

3.   Lūguma saņēmēja iestāde veic pienācīgu izmeklēšanu vai jebkādus citus pasākumus, kas ir piemēroti, lai savāktu pieprasīto informāciju. Vajadzības gadījumā minēto izmeklēšanu veic, iesaistot citas tirgus uzraudzības iestādes.

4.   Lūguma iesniedzēja iestāde joprojām ir atbildīga parjebkuru izmeklēšanu, ko tā uzsākusi, ja vien lūguma saņēmēja iestāde nepiekrīt pārņemt atbildību.

5.   Pienācīgi pamatotos gadījumos lūguma saņēmēja iestāde var atteikties izpildīt 2. punktā paredzēto informācijas lūgumu, ja:

| a) | lūguma iesniedzēja iestāde nav pietiekami pamatojusi, ka pieprasītā informācija ir nepieciešama, lai konstatētu neatbilstību; |
| --- | --- |

a)

lūguma iesniedzēja iestāde nav pietiekami pamatojusi, ka pieprasītā informācija ir nepieciešama, lai konstatētu neatbilstību;

| b) | lūguma saņēmējai iestādei ir pamatoti iemesli, kas liecina, ka lūguma izpilde būtiski traucētu tai veikt pašai savas darbības. |
| --- | --- |

b)

lūguma saņēmējai iestādei ir pamatoti iemesli, kas liecina, ka lūguma izpilde būtiski traucētu tai veikt pašai savas darbības.

23. pants

Pieprasījumi veikt izpildes pasākumus

1.   Ja neatbilstības izbeigšanai attiecībā uz produktu ir nepieciešami pasākumi citas dalībvalsts jurisdikcijā un ja šādi pasākumi neizriet no 16. panta 7. punkta prasībām, lūguma iesniedzēja iestāde var iesniegt lūguma saņēmējai iestādei minētajā dalībvalstī pienācīgi pamatotu lūgumu veikt izpildes pasākumus minētajā citā dalībvalstī.

2.   Lūguma saņēmēja iestāde, izmantojot pilnvaras, kas tai piešķirtas ar šo regulu, nekavējoties veic visus pienācīgos un nepieciešamos izpildes pasākumus, lai izbeigtu neatbilstības gadījumu, īstenojot 14. pantā noteiktās pilnvaras un jebkādas papildu pilnvaras, kuras tai piešķirtas saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

3.   Lūguma saņēmēja iestāde informē lūguma iesniedzēju iestādi par 2. punktā minētajiem pasākumiem, kas ir veikti vai ko plāno veikt.

Lūguma saņēmēja iestāde var atteikties veikt pieprasīto izpildes pasākumu jebkurā no šādām situācijām:

| a) | ja lūguma saņēmēja iestāde secina, ka lūguma iesniedzēja iestāde nav sniegusi pietiekamu informāciju; |
| --- | --- |

a)

ja lūguma saņēmēja iestāde secina, ka lūguma iesniedzēja iestāde nav sniegusi pietiekamu informāciju;

| b) | ja lūguma saņēmēja iestāde uzskata, ka pieprasījums ir pretrunā Savienības saskaņošanas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

ja lūguma saņēmēja iestāde uzskata, ka pieprasījums ir pretrunā Savienības saskaņošanas tiesību aktiem;

| c) | ja lūguma saņēmējai iestāde skaidri parāda pamatotus iemeslus, kas apliecina, ka lūguma izpilde būtiski traucētu tai veikt pašai savas darbības. |
| --- | --- |

c)

ja lūguma saņēmējai iestāde skaidri parāda pamatotus iemeslus, kas apliecina, ka lūguma izpilde būtiski traucētu tai veikt pašai savas darbības.

24. pants

Procedūra savstarpējas palīdzības lūgumiem

1.   Pirms lūguma iesniegšanas saskaņā ar 22. vai 23. pantu lūguma iesniedzēja iestāde cenšas pati veikt visas pamatoti iespējamās izmeklēšanas.

2.   Iesniedzot lūgumu saskaņā ar 22. vai 23. pantu, lūguma iesniedzēja iestāde sniedz visu pieejamo informāciju, lai lūguma saņēmēja iestāde varētu lūgumu izpildīt, tostarp visus vajadzīgos pierādījumus, kas iegūstami tikai lūguma iesniedzējas iestādes dalībvalstī.

3.   Lūgumus saskaņā ar 22. vai 23. pantu un visu ar tiem saistīto saziņu veic, lietojot elektroniskas standarta veidlapas un izmantojot 34. pantā minēto informācijas un saziņas sistēmu.

4.   Saziņa notiek tieši starp iesaistītajām tirgus uzraudzības iestādēm vai ar attiecīgo dalībvalstu vienoto sadarbības biroju starpniecību.

5.   Attiecīgās tirgus uzraudzības iestādes vienojas par valodām, kas tiks lietotas lūgumos saskaņā ar 22. un 23. pantu un visā ar tiem saistītajā saziņā.

6.   Ja attiecīgās tirgus uzraudzības iestādes nevar panākt vienošanos par valodām, lūgumus saskaņā ar 22. vai 23. pantu sūta lūguma iesniedzējas iestādes dalībvalsts oficiālajā valodā, bet atbildes uz šādiem lūgumiem sūta lūguma saņēmējas iestādes dalībvalsts oficiālajā valodā. Šādā gadījumā lūguma iesniedzēja iestāde un lūguma saņēmēja iestāde nodrošina no otras iestādes saņemto lūgumu, atbilžu vai citu dokumentu tulkošanu.

7.   Informacijas un saziņas sistēma, kas minēta 34. pantā, nodrošina strukturētu informāciju attiecīgajiem vienotajiem sadarbības birojiem par savstarpējās palīdzības gadījumiem. Izmantojot šo informāciju, vienotie sadarbības biroji sniedz jebkādu atbalstu, kas nepieciešams, lai atvieglotu palīdzību.

VII NODAĻA

PRODUKTI, KO IEVED SAVIENĪBAS TIRGŪ

25. pants

Savienības tirgū ievesto produktu kontrole

1.   Dalībvalstis par iestādēm, kas ir atbildīgas par Savienības tirgū ievesto produktu kontroli, izraugās muitas dienestus, vienu vai vairākas tirgus uzraudzības iestādes vai jebkuru citu iestādi savā teritorijā.

Katra dalībvalsts, izmantojot 34. pantā minēto informācijas un saziņas sistēmu, informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar pirmo daļu, un par to kompetences jomām.

2.   Saskaņā ar 1. punktu izraudzītajām iestādēm ir pilnvaras un resursi, kas tām nepieciešami, lai pienācīgi pildītu savus uzdevumus, kā paredzēts minētajā punktā.

3.   Produktus, uz kuriem attiecas Savienības tiesību akti un kuriem jāpiemēro muitas procedūra “laišana brīvā apgrozībā”, kontrolē iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar šā panta 1. punktu. Šīs iestādes veic minētās kontroles, pamatojoties uz riska analīzi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 46. un 47. pantu un vajadzības gadījumā pamatojoties uz pieeju, kas balstīta uz risku, kā minēts šīs regulas 11. panta 3. punkta otrajā daļā.

4.   Ar risku saistītas informācijas apmaiņa notiek starp:

| a) | iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar šā panta 1. punktu, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 952/2013 47. panta 2. punktam; un |
| --- | --- |

a)

iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar šā panta 1. punktu, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 952/2013 47. panta 2. punktam; un

| b) | muitas dienestiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 46. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

b)

muitas dienestiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 46. panta 5. punktu.

Ja saistībā ar produktiem, uz kuriem attiecas Savienības tiesību akti un kuri nodoti pagaidu glabāšanā vai kuriem piemērota muitas procedūra, kas nav “laišana brīvā apgrozībā”, muitas dienestiem pirmajā ievešanas vietā ir pamats uzskatīt, ka minētie produkti neatbilst piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem vai rada risku, tie nodod visu attiecīgo informāciju galamērķa kompetentajai muitas iestādei.

5.   Tirgus uzraudzības iestādes sniedz saskaņā ar 1. punktu izraudzītajām iestādēm informāciju par to produktu kategorijām vai to uzņēmēju identitāti, attiecībā uz kuriem ir konstatēts lielāks neatbilstības risks.

6.   Dalībvalstis katru gadu līdz 31. martam iesniedz Komisijai detalizētus statistikas datus par kontrolēm, ko iepriekšējā kalendārajā gadā saistībā ar produktiem, uz kuriem attiecas Savienības tiesību akti, veikušas saskaņā ar 1. punktu izraudzītās iestādes. Statistikas datos iekļauj iejaukšanos skaitu nolūkā veikt šādu produktu kontroles attiecībā uz produktu drošumu un atbilstību.

Komisija katru gadu līdz 30. jūnijam sagatavo ziņojumu, kurā ietverta dalībvalstu sniegtā informācija par iepriekšējo kalendāro gadu un iesniegto datu analīze. Ziņojumu publicē 34. pantā minētajā informācijas un saziņas sistēmā.

7.   Ja Komisijai kļūst zināms par nopietnu risku, ko rada no trešās valsts importēti produkti, uz kuriem attiecas Savienības tiesību akti, tā iesaka attiecīgajai dalībvalstij veikt atbilstošus tirgus uzraudzības pasākumus.

8.   Komisija pēc apspriešanās ar Tīklu var pieņemt īstenošanas aktus, lai, pamatojoties uz kopēju riska analīzi Savienības līmenī, noteiktu kritērijus un pārbaudes metodes nolūkā nodrošināt Savienības tiesību aktu konsekventu izpildi, stiprināt Savienības tirgū ievesto produktu kontroli un nodrošināt šādu kontroļu efektīvu un vienotu līmeni. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 43. panta 2. punktā.

9.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai sīkāk noteiktu datus, kas jāiesniedz saskaņā ar šā panta 6. punktu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 43. panta 2. punktā.

26. pants

Laišanas brīvā apgrozībā apturēšana

1.   Saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzītās iestādes aptur produkta laišanu brīvā apgrozībā, ja, veicot kontroles saskaņā ar 25. panta 3. punktu, ir konstatēts, ka:

| a) | produktam nav pievienota dokumentācija, ko prasa tam piemērojamie Savienības tiesību akti, vai ir pamatotas šaubas par šādas dokumentācijas autentiskumu, precizitāti vai pilnīgumu; |
| --- | --- |

a)

produktam nav pievienota dokumentācija, ko prasa tam piemērojamie Savienības tiesību akti, vai ir pamatotas šaubas par šādas dokumentācijas autentiskumu, precizitāti vai pilnīgumu;

| b) | produkts nav marķēts vai etiķetēts saskaņā ar tai piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

produkts nav marķēts vai etiķetēts saskaņā ar tai piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem;

| c) | produktam ir CE zīme vai cita tai piemērojamajos Savienības tiesību aktos prasīta zīme, kas piestiprināta nepareizi vai maldinoši; |
| --- | --- |

c)

produktam ir CE zīme vai cita tai piemērojamajos Savienības tiesību aktos prasīta zīme, kas piestiprināta nepareizi vai maldinoši;

| d) | uzņēmējam, kas veic uzdevumus saistībā ar produkta, uz kuru attiecas konkrēti Savienības saskaņošanas tiesību akti, nosaukums, reģistrētais tirdzniecības nosaukums vai reģistrētā preču zīme un kontaktinformācija, tostarp pasta adrese, nav norādīta vai identificējama saskaņā ar 4. panta 4. punktu; vai |
| --- | --- |

d)

uzņēmējam, kas veic uzdevumus saistībā ar produkta, uz kuru attiecas konkrēti Savienības saskaņošanas tiesību akti, nosaukums, reģistrētais tirdzniecības nosaukums vai reģistrētā preču zīme un kontaktinformācija, tostarp pasta adrese, nav norādīta vai identificējama saskaņā ar 4. panta 4. punktu; vai

| e) | jebkura cita iemesla dēļ, ja ir pamats uzskatīt, ka produkts neatbilst tam piemērojamajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, vai tas rada nopietnu risku veselībai, drošumam, videi vai citām sabiedrības interesēm, kas minētas 1. pantā. |
| --- | --- |

e)

jebkura cita iemesla dēļ, ja ir pamats uzskatīt, ka produkts neatbilst tam piemērojamajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, vai tas rada nopietnu risku veselībai, drošumam, videi vai citām sabiedrības interesēm, kas minētas 1. pantā.

2.   Iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar 25. panta 1. punktu, nekavējoties informē tirgus uzraudzības iestādes par visiem šā panta 1. punktā minētajiem gadījumiem, kad tiek apturēta laišana brīvā apgrozībā.

3.   Ja tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams pamats uzskatīt, ka produkts neatbilst tam piemērojamajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem vai rada nopietnu risku, tās pieprasa, lai saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzītās iestādes aptur minētā produkta laišanu brīvā apgrozībā.

4.   Paziņojumus saskaņā ar 2. punktu un lūgumus saskaņā ar šā panta 3. punktu var iesniegt 34. pantā minētajā informācijas un saziņas sistēmā, tostarp izmantojot elektronisko saskarni starp šo sistēmu un sistēmām, ko izmanto muitas dienesti, ja tās ir pieejamas.

27. pants

Laišana brīvā apgrozībā

Ja produkta laišanu brīvā apgrozībā aptur saskaņā ar 26. pantu, minēto produktu laiž brīvā apgrozībā tad, kad visas pārējās prasības un formalitātes, kas attiecas uz tādu laišanu brīvā apgrozībā, ir izpildītas un kad ir izpildīts kāds no šādiem nosacījumiem:

| a) | četru darba dienu laikā pēc apturēšanas saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzītās iestādes nav saņēmušas pieprasījumu no tirgus uzraudzības iestādēm saglabāt minēto apturēšanu; |
| --- | --- |

a)

četru darba dienu laikā pēc apturēšanas saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzītās iestādes nav saņēmušas pieprasījumu no tirgus uzraudzības iestādēm saglabāt minēto apturēšanu;

| b) | tirgus uzraudzības iestādes ir informējušas saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzītās iestādes par apstiprinājumu laišanai brīvā apgrozībā. |
| --- | --- |

b)

tirgus uzraudzības iestādes ir informējušas saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzītās iestādes par apstiprinājumu laišanai brīvā apgrozībā.

Laišanu brīvā apgrozībā neuzskata par pierādījumu atbilstībai Savienības tiesību aktiem.

28. pants

Atteikums laist brīvā apgrozībā

1.   Ja tirgus uzraudzības iestādes secina, ka produkts rada nopietnu risku, tās veic pasākumus, lai aizliegtu produkta laišanu tirgū, un lūdz, lai saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzītās iestādes minēto produktu nelaiž brīvā apgrozībā. Tās arī lūdz, lai šīs iestādes turpmāk norādīto paziņojumu iekļauj muitas datu apstrādes sistēmā un attiecīgā gadījumā produktam pievienotajā komercrēķinā un jebkurā citā attiecīgā pavaddokumentā:

“Bīstams produkts – laišana brīvā apgrozībā nav atļauta – Regula (ES) 2019/1020”.

Tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties ievada šo informāciju 34. pantā minētajā informācijas un saziņas sistēmā.

2.   Ja tirgus uzraudzības iestādes secina, ka produktu nedrīkst laist tirgū, jo tas neatbilst tam piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem, tās veic pasākumus, lai aizliegtu produkta laišanu tirgū, un lūdz, lai saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzītās iestādes minēto produktu nelaiž brīvā apgrozībā. Tās arī lūdz, lai šīs iestādes turpmāk norādīto paziņojumu iekļauj muitas datu apstrādes sistēmā un attiecīgā gadījumā produktam pievienotajā komercrēķinā un jebkurā citā attiecīgā pavaddokumentā:

“Neatbilstīgs produkts – laišana brīvā apgrozībā nav atļauta – Regula (ES) 2019/1020”.

Tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties ievada minēto informāciju 34. pantā minētajā informācijas un saziņas sistēmā.

3.   Ja 1. vai 2. punktā minēto produktu pēc tam deklarē muitas procedūrā, kas nav laišana brīvā apgrozībā, un ar noteikumu, ka tirgus uzraudzības iestādes pret to neiebilst, tad saistībā ar šo procedūru izmantojamajos dokumentos iekļauj arī 1. vai 2. punktā prasītos paziņojumus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā prasīts 1. vai 2. punktā.

4.   Saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzītās iestādes var iznīcināt vai citādi padarīt neizmantojamus produktus, kas rada risku tiešo lietotāju veselībai un drošībai, ja attiecīgā iestāde šādu rīcību uzskata par nepieciešamu un samērīgu. Šāda pasākuma izmaksas sedz fiziska vai juridiska persona, kas produktu deklarējusi laišanai brīvā apgrozībā.

Attiecīgi piemēro Regulas (ES) Nr. 952/2013 197. un 198. pantu.

VIII NODAĻA

KOORDINĒTAS IZPILDES PANĀKŠANA UN STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA

29. pants

Savienības produktu atbilstības tīkls

1.   Ar šo tiek izveidots Savienības produktu atbilstības tīkls (“Tīkls”).

2.   Tīkla mērķis ir kalpot par platformu strukturētai koordinācijai un sadarbībai starp dalībvalstu izpildiestādēm un Komisiju un racionalizēt tirgus uzraudzības prakses Savienībā, tādējādi padarot tirgus uzraudzību efektīvāku.

30. pants

Tīkla sastāvs un darbība

1.   Tīkla sastāvā ir katras dalībvalsts pārstāvji, tostarp katra 10. pantā minētā vienotā sadarbības biroja pārstāvis un fakultatīvs valsts eksperts, ADCO priekšsēdētāji un Komisijas pārstāvji.

2.   Savienības saskaņošanas tiesību aktu vienotai piemērošanai izveido atsevišķas vai kopīgas ADCO. ADCO sastāvā ir valstu tirgus uzraudzības iestāžu pārstāvji un vajadzības gadījumā arī vienoto sadarbības biroju pārstāvji.

ADCO sanāksmes ir paredzētas tikai tirgus uzraudzības iestāžu pārstāvjiem un Komisijai.

Attiecīgās ieinteresētās personas, piemēram, organizācijas, kas Savienības līmenī pārstāv rūpniecības intereses, mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), patērētājus, testēšanas laboratorijas un standartizācijas un atbilstības novērtēšanas struktūras, var uzaicināt piedalīties ADCO sanāksmēs atkarībā no diskusiju priekšmeta.

3.   Komisija atbalsta un veicina sadarbību starp tirgus uzraudzības iestādēm, izmantojot Tīklu, un piedalās Tīkla, tā apakšgrupu un ADCO sanāksmēs.

4.   Tīkla sanāksmes notiek regulāri un vajadzības gadījumā pēc Komisijas vai dalībvalsts pienācīgi pamatota pieprasījuma.

5.   Tīkls var izveidot pastāvīgas vai pagaidu apakšgrupas, kas risina konkrētus jautājumus un uzdevumus.

6.   Tīkls var uzaicināt ekspertus un citas trešās personas, tostarp organizācijas, kas pārstāv ražotājus, MVU, patērētājus, testēšanas laboratorijas un standartizācijas un atbilstības novērtēšanas struktūras Savienības līmenī, piedalīties sanāksmēs kā novērotājiem vai sniegt viedokli rakstiski.

7.   Tīkls dara visu iespējamo, lai panāktu vienprātību. Tīkla lēmumi ir juridiski nesaistoši ieteikumi.

8.   Tīkls pieņem savu reglamentu.

31. pants

Tīkla loma un uzdevumi

1.   Veicot 2. punktā noteiktos uzdevumus, Tīkls risina vispārīgus horizontālos tirgus uzraudzības jautājumus, lai veicinātu sadarbību starp vienotajiem sadarbības birojiem, kā arī Komisiju.

2.   Tīklam ir šādi uzdevumi:

| a) | sagatavot un pieņemt darba programmu un uzraudzīt tās īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

sagatavot un pieņemt darba programmu un uzraudzīt tās īstenošanu;

| b) | veicināt kopīgu prioritāšu apzināšanu tirgus uzraudzības darbībām un informācijas apmaiņu starp nozarēm par produktu novērtēšanu, tostarp riska novērtējumu, testēšanas metodēm un rezultātiem, jaunākajām zinātnes atziņām un jaunajām tehnoloģijām, jauniem riskiem un citiem aspektiem, kas attiecas uz kontroles darbībām un valsts tirgus uzraudzības stratēģiju un darbību īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

veicināt kopīgu prioritāšu apzināšanu tirgus uzraudzības darbībām un informācijas apmaiņu starp nozarēm par produktu novērtēšanu, tostarp riska novērtējumu, testēšanas metodēm un rezultātiem, jaunākajām zinātnes atziņām un jaunajām tehnoloģijām, jauniem riskiem un citiem aspektiem, kas attiecas uz kontroles darbībām un valsts tirgus uzraudzības stratēģiju un darbību īstenošanu;

| c) | koordinēt ADCO un to darbību; |
| --- | --- |

c)

koordinēt ADCO un to darbību;

| d) | organizēt kopīgus starpnozaru tirgus uzraudzības un testēšanas projektus un noteikt to prioritātes; |
| --- | --- |

d)

organizēt kopīgus starpnozaru tirgus uzraudzības un testēšanas projektus un noteikt to prioritātes;

| e) | apmainīties ar zināšanām un paraugpraksi, jo īpaši attiecībā uz valsts tirgus uzraudzības stratēģiju īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

apmainīties ar zināšanām un paraugpraksi, jo īpaši attiecībā uz valsts tirgus uzraudzības stratēģiju īstenošanu;

| f) | veicināt apmācības programmu un darbinieku apmaiņas organizēšanu; |
| --- | --- |

f)

veicināt apmācības programmu un darbinieku apmaiņas organizēšanu;

| g) | sadarbībā ar Komisiju organizēt informācijas kampaņas un brīvprātīgas savstarpēju apmeklējumu programmas starp tirgus uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

g)

sadarbībā ar Komisiju organizēt informācijas kampaņas un brīvprātīgas savstarpēju apmeklējumu programmas starp tirgus uzraudzības iestādēm;

| h) | apspriest jautājumus, kas izriet no pārrobežu savstarpējās palīdzības mehānisma; |
| --- | --- |

h)

apspriest jautājumus, kas izriet no pārrobežu savstarpējās palīdzības mehānisma;

| i) | palīdzēt tādu norādījumu izveidē, kas nodrošina šīs regulas efektīvu un vienotu piemērošanu; |
| --- | --- |

i)

palīdzēt tādu norādījumu izveidē, kas nodrošina šīs regulas efektīvu un vienotu piemērošanu;

| j) | sniegt priekšlikumus par 36. pantā minēto darbību finansēšanu; |
| --- | --- |

j)

sniegt priekšlikumus par 36. pantā minēto darbību finansēšanu;

| k) | palīdzēt veidot vienādu administratīvu praksi attiecībā uz tirgus uzraudzību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

k)

palīdzēt veidot vienādu administratīvu praksi attiecībā uz tirgus uzraudzību dalībvalstīs;

| l) | konsultēt Komisiju un palīdzēt tai jautājumos, kas saistīti ar RAPEX un 34. pantā minētās informācijas un saziņas sistēmas turpmāku pilnveidošanu; |
| --- | --- |

l)

konsultēt Komisiju un palīdzēt tai jautājumos, kas saistīti ar RAPEX un 34. pantā minētās informācijas un saziņas sistēmas turpmāku pilnveidošanu;

| m) | veicināt sadarbību un apmaiņu ar zināšanām un paraugpraksi starp tirgus uzraudzības iestādēm un iestādēm, kuras atbild par kontroli uz Savienības ārējām robežām; |
| --- | --- |

m)

veicināt sadarbību un apmaiņu ar zināšanām un paraugpraksi starp tirgus uzraudzības iestādēm un iestādēm, kuras atbild par kontroli uz Savienības ārējām robežām;

| n) | veicināt un atbalstīt sadarbību ar citiem attiecīgajiem tīkliem un grupām, lai izvērtētu iespējas izmantot jaunās tehnoloģijas tirgus uzraudzības un produktu izsekojamības vajadzībām; |
| --- | --- |

n)

veicināt un atbalstīt sadarbību ar citiem attiecīgajiem tīkliem un grupām, lai izvērtētu iespējas izmantot jaunās tehnoloģijas tirgus uzraudzības un produktu izsekojamības vajadzībām;

| o) | regulāri izvērtēt valsts tirgus uzraudzības stratēģijas, pirmo šādu izvērtējumu veicot līdz 2024. gada 16. jūlijam; |
| --- | --- |

o)

regulāri izvērtēt valsts tirgus uzraudzības stratēģijas, pirmo šādu izvērtējumu veicot līdz 2024. gada 16. jūlijam;

| p) | izskatīt citus jautājumus, kuri ietilpst Tīkla darbības jomā un kuru mērķis ir veicināt tirgus uzraudzības efektīvu darbību Savienībā. |
| --- | --- |

p)

izskatīt citus jautājumus, kuri ietilpst Tīkla darbības jomā un kuru mērķis ir veicināt tirgus uzraudzības efektīvu darbību Savienībā.

32. pants

Administratīvās sadarbības grupu loma un uzdevumi

1.   Veicot 2. punktā noteiktos uzdevumus, ADCO pievēršas konkrētiem tirgus uzraudzības un nozaru jautājumiem.

2.   
  ADCO uzdevumi ir šādi:

| a) | veicināt Savienības saskaņošanas tiesību aktu vienādu piemērošanu savā kompetences jomā, lai palielinātu tirgus uzraudzības efektivitāti visā iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

a)

veicināt Savienības saskaņošanas tiesību aktu vienādu piemērošanu savā kompetences jomā, lai palielinātu tirgus uzraudzības efektivitāti visā iekšējā tirgū;

| b) | veicināt saziņu starp valstu tirgus uzraudzības iestādēm un Tīklu un attīstīt savstarpēju uzticēšanos starp tirgus uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

b)

veicināt saziņu starp valstu tirgus uzraudzības iestādēm un Tīklu un attīstīt savstarpēju uzticēšanos starp tirgus uzraudzības iestādēm;

| c) | izveidot un koordinēt kopīgus projektus, piemēram, kopīgas pārrobežu tirgus uzraudzības darbības; |
| --- | --- |

c)

izveidot un koordinēt kopīgus projektus, piemēram, kopīgas pārrobežu tirgus uzraudzības darbības;

| d) | izstrādāt vienotu praksi un metodes efektīvai tirgus uzraudzībai; |
| --- | --- |

d)

izstrādāt vienotu praksi un metodes efektīvai tirgus uzraudzībai;

| e) | informēt citai citu par valsts tirgus uzraudzības metodēm un darbībām un izstrādāt un popularizēt paraugpraksi; |
| --- | --- |

e)

informēt citai citu par valsts tirgus uzraudzības metodēm un darbībām un izstrādāt un popularizēt paraugpraksi;

| f) | apzināt kopīgo interešu jautājumus, kas saistīti ar tirgus uzraudzību, un ierosināt kopīgu pieeju, kas jāpieņem; |
| --- | --- |

f)

apzināt kopīgo interešu jautājumus, kas saistīti ar tirgus uzraudzību, un ierosināt kopīgu pieeju, kas jāpieņem;

| g) | veicināt konkrētu nozaru produktu novērtējumus, tostarp riska novērtēšanu, testēšanas metodes un rezultātus, jaunākās zinātnes atziņas un citus aspektus, kas skar kontroles darbību. |
| --- | --- |

g)

veicināt konkrētu nozaru produktu novērtējumus, tostarp riska novērtēšanu, testēšanas metodes un rezultātus, jaunākās zinātnes atziņas un citus aspektus, kas skar kontroles darbību.

33. pants

Komisijas loma un uzdevumi

Komisijai ir šādi uzdevumi:

| a) | palīdzēt tīklam, tā apakšgrupām un ADCO, izmantojot izpildsekretariātu, kas sniedz tehnisko un loģistikas atbalstu; |
| --- | --- |

a)

palīdzēt tīklam, tā apakšgrupām un ADCO, izmantojot izpildsekretariātu, kas sniedz tehnisko un loģistikas atbalstu;

ADCO

| b) | uzturēt un darīt pieejamu vienotajiem sadarbības birojiem un ADCO priekšsēdētājiem atjauninātu sarakstu ar ADCO priekšsēdētājiem, tostarp to kontaktinformāciju; |
| --- | --- |

b)

uzturēt un darīt pieejamu vienotajiem sadarbības birojiem un ADCO priekšsēdētājiem atjauninātu sarakstu ar ADCO priekšsēdētājiem, tostarp to kontaktinformāciju;

ADCO

ADCO

| c) | palīdzēt tīklam sagatavot un uzraudzīt darba programmu; |
| --- | --- |

c)

palīdzēt tīklam sagatavot un uzraudzīt darba programmu;

| d) | atbalstīt tādu produktu informācijas punktu darbību, kuriem dalībvalstis ir noteikušas pienākumus saistībā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

d)

atbalstīt tādu produktu informācijas punktu darbību, kuriem dalībvalstis ir noteikušas pienākumus saistībā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem;

| e) | apspriežoties ar Tīklu, noteikt vajadzību pēc papildu testēšanas jaudas un ierosināt risinājumus minētajam nolūkam saskaņā ar 21. pantu; |
| --- | --- |

e)

apspriežoties ar Tīklu, noteikt vajadzību pēc papildu testēšanas jaudas un ierosināt risinājumus minētajam nolūkam saskaņā ar 21. pantu;

| f) | piemērot 35. pantā minētos starptautiskās sadarbības instrumentus; |
| --- | --- |

f)

piemērot 35. pantā minētos starptautiskās sadarbības instrumentus;

| g) | sniegt atbalstu atsevišķu vai kopīgu ADCO izveidošanai; |
| --- | --- |

g)

sniegt atbalstu atsevišķu vai kopīgu ADCO izveidošanai;

ADCO

| h) | izstrādāt un uzturēt 34. pantā minēto informācijas un saziņas sistēmu, tostarp 34. panta 7. punktā minēto saskarni, kā arī valstu tirgus uzraudzības datubāžu saskarni, un, izmantojot šo sistēmu, sniegt informāciju plašai sabiedrībai; |
| --- | --- |

h)

izstrādāt un uzturēt 34. pantā minēto informācijas un saziņas sistēmu, tostarp 34. panta 7. punktā minēto saskarni, kā arī valstu tirgus uzraudzības datubāžu saskarni, un, izmantojot šo sistēmu, sniegt informāciju plašai sabiedrībai;

| i) | palīdzēt Tīklam veikt priekšdarbus vai palīgdarbus attiecībā uz tādu tirgus uzraudzības darbību īstenošanu, kas saistītas ar Savienības saskaņošanas tiesību aktu piemērošanu, tādām kā pētījumi, programmas, izvērtējumi, salīdzinošā analīze, savstarpēji kopīgi apmeklējumi un apmeklējumu programmas, personāla apmaiņa, pētniecības darbs, laboratorijas darbs, kvalifikācijas pārbaude, starplaboratoriju pārbaudes un atbilstības novērtēšanas darbs; |
| --- | --- |

i)

palīdzēt Tīklam veikt priekšdarbus vai palīgdarbus attiecībā uz tādu tirgus uzraudzības darbību īstenošanu, kas saistītas ar Savienības saskaņošanas tiesību aktu piemērošanu, tādām kā pētījumi, programmas, izvērtējumi, salīdzinošā analīze, savstarpēji kopīgi apmeklējumi un apmeklējumu programmas, personāla apmaiņa, pētniecības darbs, laboratorijas darbs, kvalifikācijas pārbaude, starplaboratoriju pārbaudes un atbilstības novērtēšanas darbs;

| j) | sagatavot un palīdzēt īstenot Savienības tirgus uzraudzības kampaņas un līdzīgas darbības; |
| --- | --- |

j)

sagatavot un palīdzēt īstenot Savienības tirgus uzraudzības kampaņas un līdzīgas darbības;

| k) | organizēt kopīgus tirgus uzraudzības un testēšanas projektus, salīdzinošu izvērtēšanu, kopīgas mācību programmas, veicināt personāla apmaiņu starp tirgus uzraudzības iestādēm un attiecīgā gadījumā ar trešo valstu tirgus uzraudzības iestādēm vai starptautiskām organizācijām un organizēt informācijas kampaņas un brīvprātīgas savstarpēju apmeklējumu programmas starp tirgus uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

k)

organizēt kopīgus tirgus uzraudzības un testēšanas projektus, salīdzinošu izvērtēšanu, kopīgas mācību programmas, veicināt personāla apmaiņu starp tirgus uzraudzības iestādēm un attiecīgā gadījumā ar trešo valstu tirgus uzraudzības iestādēm vai starptautiskām organizācijām un organizēt informācijas kampaņas un brīvprātīgas savstarpēju apmeklējumu programmas starp tirgus uzraudzības iestādēm;

| l) | veikt darbības saskaņā ar programmām, kas paredz tehnisko palīdzību, sadarbību ar trešām valstīm un Savienības tirgus uzraudzības politikas un sistēmu paplašināšanu un popularizēšanu ieinteresēto personu vidū Savienībā un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

l)

veikt darbības saskaņā ar programmām, kas paredz tehnisko palīdzību, sadarbību ar trešām valstīm un Savienības tirgus uzraudzības politikas un sistēmu paplašināšanu un popularizēšanu ieinteresēto personu vidū Savienībā un starptautiskā mērogā;

| m) | veicināt tehnisko vai zinātnisko kompetenci nolūkā īstenot tirgus uzraudzības administratīvo sadarbību; |
| --- | --- |

m)

veicināt tehnisko vai zinātnisko kompetenci nolūkā īstenot tirgus uzraudzības administratīvo sadarbību;

| n) | pēc Tīkla pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus, kas attiecas uz šīs regulas piemērošanu, un nākt klajā ar vadlīnijām, ieteikumiem un paraugpraksi, lai veicinātu šīs regulas konsekventu piemērošanu. |
| --- | --- |

n)

pēc Tīkla pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus, kas attiecas uz šīs regulas piemērošanu, un nākt klajā ar vadlīnijām, ieteikumiem un paraugpraksi, lai veicinātu šīs regulas konsekventu piemērošanu.

34. pants

Informācijas un saziņas sistēma

1.   Komisija izveido un aizvien pilnveido informācijas un saziņas sistēmu tādas informācijas vākšanai, apstrādei un glabāšanai strukturētā veidā, kas attiecas uz Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpildes jautājumiem, lai uzlabotu datu apmaiņu starp dalībvalstīm, tostarp informācijas pieprasījumu nolūkā, kas sniedz visaptverošu pārskatu par tirgus uzraudzības darbībām, rezultātiem un tendencēm. Komisijai, tirgus uzraudzības iestādēm, vienotajiem sadarbības birojiem un iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar 25. panta 1. punktu, ir piekļuve minētajai sistēmai. Komisija izstrādā un uztur šīs sistēmas publisko lietotāja saskarni, kurā sniedz būtisku informāciju tiešajiem lietotājiem par tirgus uzraudzības darbībām.

2.   Komisija turpina izstrādāt un uzturēt elektroniskas saskarnes starp 1. punktā minēto sistēmu un valstu tirgus uzraudzības sistēmām.

3.   Vienotie sadarbības biroji informācijas un saziņas sistēmā ievada šādu informāciju:

| a) | savas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestāžu identitāti un šo iestāžu kompetences jomas saskaņā ar 10. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

savas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestāžu identitāti un šo iestāžu kompetences jomas saskaņā ar 10. panta 2. punktu;

| b) | saskanā ar 25. panta 1. punktu izraudzītoiestāžu identitāti; |
| --- | --- |

b)

saskanā ar 25. panta 1. punktu izraudzītoiestāžu identitāti;

| c) | dalībvalsts saskaņā ar 13. pantu izstrādāto valsts tirgus uzraudzības stratēģiju un dalībvalsts izstrādātās tirgus uzraudzības stratēģijas pārskatīšanas un novērtēšanas rezultātus. |
| --- | --- |

c)

dalībvalsts saskaņā ar 13. pantu izstrādāto valsts tirgus uzraudzības stratēģiju un dalībvalsts izstrādātās tirgus uzraudzības stratēģijas pārskatīšanas un novērtēšanas rezultātus.

4.   Tirgus uzraudzības iestādes informācijas un saziņas sistēmā ievada šādu informāciju saistībā ar produktiem, kas darīti pieejami tirgū un kam veikta padziļināta atbilstības pārbaude, neskarot Direktīvas 2001/95/EK 12. pantu un šīs regulas 20. pantu, un attiecīgā gadījumā saistībā ar produktiem, kurus ieved Savienības tirgū un kuriem saskaņā ar šīs regulas 26. pantu ir apturēts process laišanai brīvā apgrozībā, šādu informāciju:

| a) | šīs tirgus uzraudzības iestādes veiktie pasākumi saskaņā ar 16. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

šīs tirgus uzraudzības iestādes veiktie pasākumi saskaņā ar 16. panta 5. punktu;

| b) | ziņojumi par veikto testēšanu; |
| --- | --- |

b)

ziņojumi par veikto testēšanu;

| c) | korektīvie pasākumi, ko veikuši attiecīgie uzņēmēji; |
| --- | --- |

c)

korektīvie pasākumi, ko veikuši attiecīgie uzņēmēji;

| d) | viegli pieejami ziņojumi par attiecīgā produkta radītajiem savainojumiem; |
| --- | --- |

d)

viegli pieejami ziņojumi par attiecīgā produkta radītajiem savainojumiem;

| e) | visi dalībvalsts iebildumi, kas pausti saskaņā ar piemērojamo drošības procedūru, kas paredzēta Savienības saskaņošanas tiesību aktos, kuri piemērojami attiecīgajam produktam, kā arī visas turpmākās saistītās darbības; |
| --- | --- |

e)

visi dalībvalsts iebildumi, kas pausti saskaņā ar piemērojamo drošības procedūru, kas paredzēta Savienības saskaņošanas tiesību aktos, kuri piemērojami attiecīgajam produktam, kā arī visas turpmākās saistītās darbības;

| f) | informācija, ka pilnvarotie pārstāvji neievēro 5. panta 2. punktu, ja tā ir pieejama; |
| --- | --- |

f)

informācija, ka pilnvarotie pārstāvji neievēro 5. panta 2. punktu, ja tā ir pieejama;

| g) | informācija, ka ražotāji neievēro 5. panta 1. punktu, ja tā ir pieejama. |
| --- | --- |

g)

informācija, ka ražotāji neievēro 5. panta 1. punktu, ja tā ir pieejama.

5.   Ja tirgus uzraudzības iestādes to uzskata par lietderīgu, tās var ievadīt informācijas un saziņas sistēmā jebkādu papildu informāciju saistībā ar pārbaudēm, ko tās veic, un rezultātiem testos, ko tās veikušas vai kas veikti pēc to pieprasījuma.

6.   Ja nepieciešams Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpildei un nolūkā mazināt risku, muitas dienesti no valsts muitas sistēmām iegūst informāciju, kas saistīta ar muitas procedūras “laišana brīvā apgrozībā” piemērošanu produktiem saistībā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktu izpildi un nosūta to informācijas un saziņas sistēmai.

7.   Komisija izveido elektronisku saskarni, lai varētu pārraidīt datus starp valstu muitas sistēmām un informācijas un saziņas sistēmu. Šo saskarni ievieš četru gadu laikā pēc 8. punktā minētā attiecīgā īstenošanas akta pieņemšanas dienas.

8.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros sīki nosaka šā panta 1. līdz 7. punkta īstenošanas pasākumus, un jo īpaši datu apstrādi, ko piemēros datiem, kuri savākti saskaņā ar šā panta 1. punktu, un nosaka, kādi dati jānosūta saskaņā ar šā panta 6. un 7. punktu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 43. panta 2. punktā.

35. pants

Starptautiskā sadarbība

1.   Lai uzlabotu tirgus uzraudzības efektivitāti Savienībā, Komisija var sadarboties un apmainīties ar informāciju, kas saistīta ar tirgus uzraudzību, ar trešo valstu regulatīvajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām, ievērojot nolīgumus, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. Visi šādi nolīgumi ir balstīti uz savstarpību, ietver noteikumus par konfidencialitāti, kas atbilst Savienībā piemērojamiem noteikumiem, un nodrošina, ka jebkāda informācijas apmaiņa ir saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem.

2.   Sadarbība vai informācijas apmaiņa inter alia var attiekties uz:

| a) | riska novērtēšanas metodēm un produktu testēšanas rezultātiem; |
| --- | --- |

a)

riska novērtēšanas metodēm un produktu testēšanas rezultātiem;

| b) | saskaņotām produktu atsaukšanām vai citām līdzīgām darbībām; |
| --- | --- |

b)

saskaņotām produktu atsaukšanām vai citām līdzīgām darbībām;

| c) | pasākumiem, ko tirgus uzraudzības iestādes veikušas saskaņā ar 16. pantu. |
| --- | --- |

c)

pasākumiem, ko tirgus uzraudzības iestādes veikušas saskaņā ar 16. pantu.

3.   Komisija var apstiprināt tādu īpašu ar produktiem saistītu pirmseksporta kontroļu sistēmu, ko trešā valsts veic produktiem tieši pirms to eksportēšanas uz Savienību, lai pārliecinātos, ka minētie produkti atbilst tiem piemērojamajām Savienības saskaņošanas tiesību aktu prasībām. Apstiprinājumu var piešķirt attiecībā uz vienu vai vairākiem produktiem, attiecībā uz vienu vai vairākām produktu kategorijām vai attiecībā uz produktiem vai produktu kategorijām, ko ražojuši konkrēti ražotāji.

4.   Komisija sagatavo un uztur tādu produktu vai produktu kategoriju sarakstu, attiecībā uz ko ir piešķirts apstiprinājums, kā minēts 3. punktā, un dara šo sarakstu pieejamu sabiedrībai.

5.   Trešai valstij apstiprinājumu saskaņā ar 3. punktu var piešķirt tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | trešās valsts rīcībā ir efektīva pārbaudes sistēma attiecībā uz to produktu atbilstību, kurus eksportē uz Savienību, un pārbaudes, kas veiktas minētajā trešā valstī, ir pietiekami efektīvas un lietderīgas, lai aizstātu vai samazinātu importa kontroli; |
| --- | --- |

a)

trešās valsts rīcībā ir efektīva pārbaudes sistēma attiecībā uz to produktu atbilstību, kurus eksportē uz Savienību, un pārbaudes, kas veiktas minētajā trešā valstī, ir pietiekami efektīvas un lietderīgas, lai aizstātu vai samazinātu importa kontroli;

| b) | revīzijas Savienībā un attiecīgā gadījumā trešā valstī pierāda, ka no minētās trešās valsts uz Savienību eksportētie produkti atbilst Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

b)

revīzijas Savienībā un attiecīgā gadījumā trešā valstī pierāda, ka no minētās trešās valsts uz Savienību eksportētie produkti atbilst Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām prasībām.

6.   Ja šāds apstiprinājums ir piešķirts, attiecībā uz šiem produktiem vai produktu kategorijām, ko ieved Savienības tirgū, 3. punktā minēto importa kontroļu riska novērtējumā iekļauj piešķirtos apstiprinājumus.

Tomēr saskaņā ar 25. panta 1. punktu izraudzītās iestādes var veikt kontroles pasākumus tiem produktiem vai produktu kategorijām, ko ieved Savienības tirgū, tostarp lai nodrošinātu, ka pirmseksporta kontroles, ko veic trešā valsts, ir efektīvas, lai noteiktu atbilstību Savienības saskaņošanas tiesību aktiem.

7.   Šā panta 3. punktā minētajā apstiprinājumā norāda trešās valsts kompetento iestādi, kuras atbildībā ir jāveic pirmseksporta kontroles, un šī kompetentā iestāde ir partneris visa veida saziņai ar Savienību.

8.   Šā panta 7. punktā minētā kompetentā iestāde nodrošina oficiālās produktu pārbaudes pirms to ievešanas Savienībā.

9.   Ja Savienības tirgū ievedamo produktu kontrolēs, kas minētas šā panta 3. punktā, atklājas būtiskas neatbilstības, tirgus uzraudzības iestādes par to nekavējoties ziņo Komisijai, izmantojot 34. pantā minēto informācijas un saziņas sistēmu, un pielāgo šādu produktu kontroļu līmeni.

10.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai apstiprinātu katru konkrēto sistēmu produktu pirmseksporta kontrolēm, kas minētas šā panta 3. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 43. panta 2. punktā.

11.   Komisija regulāri uzrauga saskaņā ar šā panta 3. punktu piešķirta apstiprinājuma pareizu darbību. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai atsauktu minēto apstiprinājumu, ja tiek konstatēts, ka produkti, ko ieved Savienības tirgū, ievērojamā skaitā gadījumu neatbilst Savienības saskaņošanas tiesību aktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 43. panta 2. punktā. Komisija nekavējoties par to informē attiecīgo trešo valsti.

12.   Ar produktu saistītas pirmseksporta kontroles sistēmu novērtē saskaņā ar 42. panta 4. punktu.

IX NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

36. pants

Darbību finansēšana

1.   Savienība finansē 31. pantā minētā Tīkla uzdevumu izpildi un 12. pantā minētās salīdzinošās izvērtēšanas.

2.   Saistībā ar šīs regulas piemērošanu Savienība var finansēt:

| a) | produktu informācijas punktu darbību; |
| --- | --- |

a)

produktu informācijas punktu darbību;

| b) | 21. pantā minēto Savienības testēšanas iestāžu izveidi un darbību; |
| --- | --- |

b)

21. pantā minēto Savienības testēšanas iestāžu izveidi un darbību;

| c) | 35. pantā minēto starptautiskās sadarbības instrumentu izstrādi; |
| --- | --- |

c)

35. pantā minēto starptautiskās sadarbības instrumentu izstrādi;

| d) | dalību tirgus uzraudzības vadlīniju izstrādāšanā un atjaunināšanā; |
| --- | --- |

d)

dalību tirgus uzraudzības vadlīniju izstrādāšanā un atjaunināšanā;

| e) | tehnikas un zinātnes atziņu nodošanu Komisijai, lai tai palīdzētu īstenot tirgus uzraudzības administratīvo sadarbību; |
| --- | --- |

e)

tehnikas un zinātnes atziņu nodošanu Komisijai, lai tai palīdzētu īstenot tirgus uzraudzības administratīvo sadarbību;

| f) | 13. pantā minēto valsts tirgus uzraudzības stratēģiju īstenošanu; |
| --- | --- |

f)

13. pantā minēto valsts tirgus uzraudzības stratēģiju īstenošanu;

| g) | dalībvalstu un Savienības tirgus uzraudzības kampaņas un saistītas darbības, tostarp resursus un aprīkojumu, IT rīkus un apmācību; |
| --- | --- |

g)

dalībvalstu un Savienības tirgus uzraudzības kampaņas un saistītas darbības, tostarp resursus un aprīkojumu, IT rīkus un apmācību;

| h) | priekšdarbu un palīgdarbu veikšanu attiecībā uz tādu tirgus uzraudzības darbību īstenošanu, kas saistītas ar Savienības saskaņošanas tiesību aktu piemērošanu, tādu kā pētījumi, programmas, izvērtējumi, vadlīnijas, salīdzinošā analīze, savstarpēji kopīgi apmeklējumi un apmeklējumu programmas, personāla apmaiņa, pētniecības darbs, apmācības darbības, laboratorijas darbs, kvalifikācijas pārbaude, starplaboratoriju pārbaudes un atbilstības novērtēšanas darbs; |
| --- | --- |

h)

priekšdarbu un palīgdarbu veikšanu attiecībā uz tādu tirgus uzraudzības darbību īstenošanu, kas saistītas ar Savienības saskaņošanas tiesību aktu piemērošanu, tādu kā pētījumi, programmas, izvērtējumi, vadlīnijas, salīdzinošā analīze, savstarpēji kopīgi apmeklējumi un apmeklējumu programmas, personāla apmaiņa, pētniecības darbs, apmācības darbības, laboratorijas darbs, kvalifikācijas pārbaude, starplaboratoriju pārbaudes un atbilstības novērtēšanas darbs;

| i) | darbības saskaņā ar programmām, kas paredz tehnisko palīdzību, sadarbību ar trešām valstīm un Savienības tirgus uzraudzības politikas un sistēmu paplašināšanu un popularizēšanu ieinteresēto personu vidū Savienības un starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

i)

darbības saskaņā ar programmām, kas paredz tehnisko palīdzību, sadarbību ar trešām valstīm un Savienības tirgus uzraudzības politikas un sistēmu paplašināšanu un popularizēšanu ieinteresēto personu vidū Savienības un starptautiskā mērogā.

3.   Savienība finansē 34. panta 7. punktā minēto elektronisko saskarni, tostarp 34. pantā minētās informācijas un saziņas sistēmas izstrādi, kas rada iespēju tai saņemt elektronisku datu automātiskas plūsmas no valstu muitas sistēmām.

4.   Savienība finansē elektroniskās saskarnes, kas minētas 34. panta 2. punktā un kas rada iespēju apmainīties ar datiem starp 34. pantā minēto informācijas un saziņas sistēmu un valstu tirgus uzraudzības sistēmām.

5.   Savienības finansiālo palīdzību šajā regulā norādīto darbību atbalstam īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (52) vai nu tieši, vai uzticot budžeta īstenošanas uzdevumus minētās regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā norādītajām struktūrām.

6.   Apropriācijas, ko piešķir šajā regulā minētajām darbībām, katru gadu nosaka budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi spēkā esošajai finanšu shēmai.

7.   Apropriācijas, ko budžeta lēmējinstitūcija nosaka tirgus uzraudzības darbību finansēšanai, var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras vajadzīgas to darbību pārvaldībai, kas noteiktas šajā regulā, un šo darbību mērķu sasniegšanai. Šie izdevumi ietver izdevumus par pētījumu veikšanu, ekspertu sanāksmju organizēšanu, informēšanu un komunikācijas darbībām, tostarp korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm tiktāl, ciktāl tās ir saistītas ar tirgus uzraudzības darbību vispārīgajiem mērķiem, izdevumus saistībā ar informācijas tehnoloģiju tīkliem, kas paredzēti galvenokārt informācijas apstrādei un apmaiņai, kopā ar visiem citiem tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumiem, kas radušies Komisijai.

37. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

1.   Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus.

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, darbuzņēmējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus saskaņā ar šo regulu.

3.   Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanas, tostarp kontroles uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (53) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (54) paredzētajiem noteikumiem un procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas finansēts atbilstoši šai regulai, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas prettiesiskas darbības, kas skar Savienības finansiālās intereses.

4.   Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un ar starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, ar kuriem nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras saskaņā ar to attiecīgajām kompetences jomām veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu.

X NODAĻA

GROZĪJUMI

38. pants

Direktīvas 2004/42/EK grozījumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/42/EK (55) 6. un 7. pantu svītro.

55

39. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 765/2008

1.   Regulu (EK) Nr. 765/2008 groza šādi:

| 1) | nosakumu aizstāj ar šādu:

  “Eiropas Parlamenta un Padmes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka preasības akreditācijai un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93”; |
| --- | --- |

1)

nosakumu aizstāj ar šādu:

“Eiropas Parlamenta un Padmes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka preasības akreditācijai un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93”;

| 2) | regulas 1. panta 2. un 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

2)

regulas 1. panta 2. un 3. punktu svītro;

| 3) | regulas 2. panta 1., 2., 14., 15., 17., 18. un 19. punktu svītro; |
| --- | --- |

3)

regulas 2. panta 1., 2., 14., 15., 17., 18. un 19. punktu svītro;

| 4) | III nodaļu, kurā ir 15. līdz 29. pants svītro; |
| --- | --- |

4)

III nodaļu, kurā ir 15. līdz 29. pants svītro;

| 5) | regulas 32. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar sādu:






  “c) | pamatnostādņu materiāla sagatavošana un atjaunināšana akreditācijas jomās, paziņošana Komisijai par atbilstības novērtēšanas struktūrām un atbilstības novērtēšana;”; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

regulas 32. panta 1. punktu groza šādi:

a)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar sādu:

“c)

| b) | punkta d) un e) apakspunktu svītro; |
| --- | --- |

b)

punkta d) un e) apakspunktu svītro;

| c) | punkta f) un g) apakšpunktus aizstāj ar šādiem:






  “f) | priekšdarbu un palīgdarbu izpilde saistībā ar atbilstības novērtēšanas īstenošanu, metroloģija un akreditācijas darbības, kas saistītas ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu, piemēram, pētījumi, programmas, izvērtējumi, pamatnostādnes, salīdzinošās analīzes, abpusēji kopīgi apmeklējumi, pētniecības darbs, datu bāzes izstrāde un uzturēšana, apmācība, laboratorijas darbs, kvalifikācijas pārbaude, starplaboratoriju pārbaudes un atbilstības novērtēšanas darbs; |
| --- | --- | --- |

c)

punkta f) un g) apakšpunktus aizstāj ar šādiem:

“f)

priekšdarbu un palīgdarbu izpilde saistībā ar atbilstības novērtēšanas īstenošanu, metroloģija un akreditācijas darbības, kas saistītas ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu, piemēram, pētījumi, programmas, izvērtējumi, pamatnostādnes, salīdzinošās analīzes, abpusēji kopīgi apmeklējumi, pētniecības darbs, datu bāzes izstrāde un uzturēšana, apmācība, laboratorijas darbs, kvalifikācijas pārbaude, starplaboratoriju pārbaudes un atbilstības novērtēšanas darbs;

| g) | darbības, kuras veic saskaņā ar tehniskās palīdzības programmām, sadarbību ar trešām valstīm un Eiropas atbilstības novērtēšanas veicināšanu un pilnveidi un akreditācijas politiku un sistēmas ieinteresēto personu vidū Kopienā un starptautiskā mērogā.” |
| --- | --- |

g)

darbības, kuras veic saskaņā ar tehniskās palīdzības programmām, sadarbību ar trešām valstīm un Eiropas atbilstības novērtēšanas veicināšanu un pilnveidi un akreditācijas politiku un sistēmas ieinteresēto personu vidū Kopienā un starptautiskā mērogā.”

2.   Atsauces uz Regulas (EK) Nr. 765/2008 svītrotajiem noteikumiem uzskata par atsaucēm uz šīs regulas noteikumiem, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu šīs regulas III pielikumā.

40. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 305/2011

Regulas (ES) Nr. 305/2011 56. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka būvizstrādājums, uz kuru attiecas saskaņots standarts vai par kuru ir izdots Eiropas tehniskais novērtējums, neatbilst deklarētajām ekspluatācijas īpašībām un apdraud to pamatprasību būvēm ievērošanu, uz kurām attiecas šī regula, tās veic attiecīgā izstrādājuma novērtējumu, aptverot šajā regulā noteiktās attiecīgās prasības. Attiecīgie uzņēmēji pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm.”

XI NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

41. pants

Sankcijas

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas un par II pielikumā uzskaitīto Savienības saskaņošanas tiesību aktu noteikumu, ar kuriem nosaka uzņēmēju pienākumus, pārkāpumiem un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

2.   Paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas.

3.   Dalībvalstis līdz 2021. gada 16. oktobrim minētos noteikumus dara zināmus Komisijai, ja tie nav darīti zināmi iepriekš, un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

42. pants

Novērtēšana, pārskatīšana un vadlīnijas

1.   Līdz 2026. gada 31. decembrim un pēc tam reizi piecos gados Komisija veic šīs regulas izvērtēšanu attiecībā pret tās mērķiem un iesniedz ziņojumu par to Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.

2.   Ziņojumā novērtē, vai ir sasniegti šīs regulas mērķi, jo īpaši attiecībā uz neatbilstošu produktu skaita samazināšanu Savienības tirgū, efektīvu un iedarbīgu Savienības saskaņošanas tiesību aktu ieviešanu Savienībā, kompetento iestāžu sadarbības uzlabošanu un to produktu kontroles uzlabošanu, ko ieved Savienības tirgū, vienlaikus ņemot vērā ietekmi uz uzņēmējdarbību un jo īpaši uz MVU. Turklāt izvērtēšanā arī novērtē šīs regulas darbības jomu, to, cik efektīva ir salīdzinošās izvērtēšanas sistēma un Savienības finansējumu saņemošās tirgus uzraudzības darbības, ņemot vērā Savienības rīcībpolitikas un tiesību aktu prasības, kā arī iespējas vēl vairāk uzlabot sadarbību starp tirgus uzraudzības iestādēm un muitas dienestiem.

3.   Līdz 2023. gada 16. jūlijam Komisija sagatavo novērtējuma ziņojumu par 4. panta noteikumu īstenošanu. Ziņojumā jo īpaši novērtē minētā panta piemērošanas jomu, tā ietekmi un saistīto noteikumu izmaksas un ieguvumus. Attiecīgā gadījumā ziņojumam pievieno izskatīšanai leģislatīva akta priekšlikumu.

4.   Četru gadu laikā pēc tam, kad pirmo reizi apstiprināta konkrēta ar produktu saistītas pirmseksporta kontroles sistēma saskaņā ar 35. panta 3. punktu, Komisija veic tās ietekmes un izmaksu efektivitātes novērtējumu.

5.   Lai veicinātu šīs regulas īstenošanu, Komisija izstrādā vadlīnijas 4. panta praktiskai īstenošanai tirgus uzraudzības iestāžu un uzņēmēju vajadzībām.

43. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu attiecībā uz šīs regulas 11. panta 4. punktā, 21. panta 9. punktā, 25. panta 8. punktā un 35. panta 10. un 11. punktā minētajām īstenošanas pilnvarām, un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

44. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 16. jūlija. Tomēr 29., 30., 31., 32., 33. un 36. pantu piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 20. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  
  OV C 283, 10.8.2018., 19. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 14. jūnija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1223/2009 (2009. gada 30. novembris) par kosmētikas līdzekļiem (OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/746 (2017. gada 5. aprīlis) par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un ar ko atceļ Direktīvu 98/79/EK un Komisijas Lēmumu 2010/227/ES (OV L 117, 5.5.2017., 176. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/95/EK (2001. gada 3. decembris) par produktu vispārēju drošību (OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

9

REACH

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/33/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz liftiem un liftu drošības sastāvdaļām (OV L 96, 29.3.2014., 251. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2009 (2009. gada 25. novembris) par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem (OV L 342, 22.12.2009., 46. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1369 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko izveido energomarķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (OV L 198, 28.7.2017., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 608/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003 (OV L 181, 29.6.2013., 15. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 648/2004 (2004. gada 31. marts) par mazgāšanas līdzekļiem (OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 167/2013 (2013. gada 5. februāris) par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 168/2013 (2013. gada 15. janvāris) par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 52. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/28/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību (OV L 96, 29.3.2014., 1. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/90/ES (2014. gada 23. jūlijs) par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (OV L 257, 28.8.2014., 146. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1628 (2016. gada 14. septembris) par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu 97/68/EK (OV L 252, 16.9.2016., 53. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/424 (2016. gada 9. marts) par trošu ceļu iekārtām un ar ko atceļ Direktīvu 2000/9/EK (OV L 81, 31.3.2016., 1. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1724 (2018. gada 2. oktobris), ar ko izveido vienotu digitālo vārteju, lai sniegtu piekļuvi informācijai, procedūrām un palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumiem, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (OV L 295, 21.11.2018., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/515 (2019. gada 19. marts) par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu produktu savstarpēju atzīšanu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 764/2008 (OV L 91, 29.3.2019., 1. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

28

(29)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/67/EK (1997. gada 15. decembris) par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (OV L 15, 21.1.1998., 14. lpp.).

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/644 (2018. gada 18. aprīlis) par pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem (OV L 112, 2.5.2018., 19. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 305/2011 (2011. gada 9. marts), ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

34

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/425 (2016. gada 9. marts) par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK (OV L 81, 31.3.2016., 51. lpp.).

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/426 (2016. gada 9. marts) par gāzveida kurināmā iekārtām un ar ko atceļ Direktīvu 2009/142/EK (OV L 81, 31.3.2016., 99. lpp.).

36

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/14/EK (2000. gada 8. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trokšņa emisiju vidē no iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām (OV L 162, 3.7.2000., 1. lpp.).

37

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/42/EK (2006. gada 17. maijs) par mašīnām, un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp.).

38

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/48/EK (2009. gada 18. jūnijs) par rotaļlietu drošumu (OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.).

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.).

40

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/65/ES (2011. gada 8. jūnijs) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.).

41

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/29/ES (2013. gada 12. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija) (OV L 178, 28.6.2013., 27. lpp.).

42

(43)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/53/ES (2013. gada 20. novembris) par atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem un ar ko atceļ Direktīvu 94/25/EK (OV L 354, 28.12.2013., 90. lpp.).

43

(44)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/29/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz vienkāršu spiedtvertņu pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 45. lpp.).

44

(45)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/30/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (pārstrādāta versija) (OV L 96, 29.3.2014., 79. lpp.).

45

(46)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/31/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz neautomātisko svaru pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 107. lpp.).

46

(47)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/32/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija) (OV L 96, 29.3.2014., 149. lpp.).

47

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/34/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (pārstrādāta redakcija) (OV L 96, 29.3.2014., 309. lpp.).

48

(49)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/35/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (OV L 96, 29.3.2014., 357. lpp.).

49

(50)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/53/ES (2014. gada 16. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/5/EK (OV L 153, 22.5.2014., 62. lpp.).

50

(51)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/68/ES (2014. gada 15. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz spiedieniekārtu pieejamību tirgū (OV L 189, 27.6.2014., 164. lpp.).

51

(52)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un ar ko atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

52

(53)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

53

OLAF

(54)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

54

(55)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/42/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas, kuras rada organisko šķīdinātāju izmatošana noteiktās krāsās, lakās un transportlīdzekļu galīgās apdares materiālos, un ar ko groza Direktīvu 1999/13/EK (OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.).

55

---

I PIELIKUMS

Savienības saskaņošanas tiesību aktu saraksts

| 1. | Padomes Direktīva 69/493/EEK (1969. gada 15. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kristāla stiklu (OV L 326, 29.12.1969., 36. lpp.). |
| --- | --- |

1.

Padomes Direktīva 69/493/EEK (1969. gada 15. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kristāla stiklu (OV L 326, 29.12.1969., 36. lpp.).

| 2. | Padomes Direktīva 70/157/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņu līmeni un izplūdes gāzu sistēmu (OV L 42, 23.2.1970., 16. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Padomes Direktīva 70/157/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņu līmeni un izplūdes gāzu sistēmu (OV L 42, 23.2.1970., 16. lpp.).

| 3. | Padomes Direktīva 75/107/EEK (1974. gada 19. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pudelēm, ko izmanto kā mērtraukus (OV L 42, 15.2.1975., 14. lpp.). |
| --- | --- |

3.

Padomes Direktīva 75/107/EEK (1974. gada 19. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pudelēm, ko izmanto kā mērtraukus (OV L 42, 15.2.1975., 14. lpp.).

| 4. | Padomes Direktīva 75/324/EEK (1975. gada 20. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz aerosola izsmidzinātājiem (OV L 147, 9.6.1975., 40. lpp.). |
| --- | --- |

4.

Padomes Direktīva 75/324/EEK (1975. gada 20. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz aerosola izsmidzinātājiem (OV L 147, 9.6.1975., 40. lpp.).

| 5. | Padomes Direktīva 76/211/EEK (1976. gada 20. janvāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu fasētu produktu pildīšanu pēc svara vai tilpuma (OV L 46, 21.2.1976., 1. lpp.). |
| --- | --- |

5.

Padomes Direktīva 76/211/EEK (1976. gada 20. janvāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu fasētu produktu pildīšanu pēc svara vai tilpuma (OV L 46, 21.2.1976., 1. lpp.).

| 6. | Padomes Direktīva 80/181/EEK (1979. gada 20. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām un par Direktīvas 71/354/EEK atcelšanu (OV L 39, 15.2.1980., 40. lpp.). |
| --- | --- |

6.

Padomes Direktīva 80/181/EEK (1979. gada 20. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām un par Direktīvas 71/354/EEK atcelšanu (OV L 39, 15.2.1980., 40. lpp.).

| 7. | Padomes Direktīva 92/42/EEK (1992. gada 21. maijs) par efektivitātes prasībām jauniem karstā ūdens apkures katliem, kas tiek kurināti ar šķidriem vai gāzveida kurināmiem (OV L 167, 22.6.1992., 17. lpp.). |
| --- | --- |

7.

Padomes Direktīva 92/42/EEK (1992. gada 21. maijs) par efektivitātes prasībām jauniem karstā ūdens apkures katliem, kas tiek kurināti ar šķidriem vai gāzveida kurināmiem (OV L 167, 22.6.1992., 17. lpp.).

| 8. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/11/EK (1994. gada 23. marts) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tādu materiālu norādīšanu marķējumā, kurus izmanto patērētājiem paredzētu apavu galvenajās sastāvdaļās (OV L 100, 19.4.1994., 37. lpp.). |
| --- | --- |

8.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/11/EK (1994. gada 23. marts) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tādu materiālu norādīšanu marķējumā, kurus izmanto patērētājiem paredzētu apavu galvenajās sastāvdaļās (OV L 100, 19.4.1994., 37. lpp.).

| 9. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.). |
| --- | --- |

9.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.).

| 10. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/79/EK (1998. gada 27. oktobris) par medicīnas ierīcēm, ko lieto in vitro diagnostikā (OV L 331, 7.12.1998., 1. lpp.). |
| --- | --- |

10.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/79/EK (1998. gada 27. oktobris) par medicīnas ierīcēm, ko lieto in vitro diagnostikā (OV L 331, 7.12.1998., 1. lpp.).

| 11. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/70/EK (1998. gada 13. oktobris), kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.). |
| --- | --- |

11.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/70/EK (1998. gada 13. oktobris), kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.).

| 12. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/14/EK (2000. gada 8. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trokšņa emisiju vidē no iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām (OV L 162, 3.7.2000., 1. lpp.). |
| --- | --- |

12.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/14/EK (2000. gada 8. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trokšņa emisiju vidē no iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām (OV L 162, 3.7.2000., 1. lpp.).

| 13. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/53/EK (2000. gada 18. septembris) par nolietotiem transportlīdzekļiem (OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp.). |
| --- | --- |

13.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/53/EK (2000. gada 18. septembris) par nolietotiem transportlīdzekļiem (OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp.).

| 14. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2003/2003 (2003. gada 13. oktobris) par mēslošanas līdzekļiem (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.). |
| --- | --- |

14.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2003/2003 (2003. gada 13. oktobris) par mēslošanas līdzekļiem (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

| 15. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 648/2004 (2004. gada 31. marts) par mazgāšanas līdzekļiem (OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.). |
| --- | --- |

15.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 648/2004 (2004. gada 31. marts) par mazgāšanas līdzekļiem (OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.).

| 16. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 850/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.). |
| --- | --- |

16.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 850/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.).

| 17. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/42/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas, kuras rada organisko šķīdinātāju izmatošana noteiktās krāsās, lakās un transportlīdzekļu galīgās apdares materiālos, un ar ko groza Direktīvu 1999/13/EK (OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.). |
| --- | --- |

17.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/42/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas, kuras rada organisko šķīdinātāju izmatošana noteiktās krāsās, lakās un transportlīdzekļu galīgās apdares materiālos, un ar ko groza Direktīvu 1999/13/EK (OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.).

| 18. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/64/EK (2005. gada 26. oktobris) par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu attiecībā uz to otrreizēju izmantojamību, pārstrādājamību un reģenerējamību, un ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK (OV L 310, 25.11.2005., 10. lpp.). |
| --- | --- |

18.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/64/EK (2005. gada 26. oktobris) par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu attiecībā uz to otrreizēju izmantojamību, pārstrādājamību un reģenerējamību, un ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK (OV L 310, 25.11.2005., 10. lpp.).

| 19. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/42/EK (2006. gada 17. maijs) par mašīnām, un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp.). |
| --- | --- |

19.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/42/EK (2006. gada 17. maijs) par mašīnām, un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp.).

| 20. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/40/EK (2006. gada 17. maijs) par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām un par grozījumiem Padomes Direktīvā 70/156/EEK (OV L 161, 14.6.2006., 12. lpp.). |
| --- | --- |

20.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/40/EK (2006. gada 17. maijs) par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām un par grozījumiem Padomes Direktīvā 70/156/EEK (OV L 161, 14.6.2006., 12. lpp.).

| 21. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/66/EK (2006. gada 6. septembris) par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (OV L 266, 26.9.2006., 1. lpp.). |
| --- | --- |

21.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/66/EK (2006. gada 6. septembris) par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (OV L 266, 26.9.2006., 1. lpp.).

| 22. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.). |
| --- | --- |

22.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

| 23. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2007 (2007. gada 20. jūnijs) par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.). |
| --- | --- |

23.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2007 (2007. gada 20. jūnijs) par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.).

| 24. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/45/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko paredz noteikumus par fasētu produktu nominālajiem daudzumiem, atceļ Padomes Direktīvas 75/106/EEK un 80/232/EEK un groza Padomes Direktīvu 76/211/EEK (OV L 247, 21.9.2007., 17. lpp.). |
| --- | --- |

24.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/45/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko paredz noteikumus par fasētu produktu nominālajiem daudzumiem, atceļ Padomes Direktīvas 75/106/EEK un 80/232/EEK un groza Padomes Direktīvu 76/211/EEK (OV L 247, 21.9.2007., 17. lpp.).

| 25. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.). |
| --- | --- |

25.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

| 26. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 78/2009 (2009. gada 14. janvāris) par mehānisko transportlīdzekļu tipu apstiprināšanu attiecībā uz gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību, ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 2003/102/EK un 2005/66/EK (OV L 35, 4.2.2009., 1. lpp.). |
| --- | --- |

26.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 78/2009 (2009. gada 14. janvāris) par mehānisko transportlīdzekļu tipu apstiprināšanu attiecībā uz gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību, ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 2003/102/EK un 2005/66/EK (OV L 35, 4.2.2009., 1. lpp.).

| 27. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 79/2009 (2009. gada 14. janvāris), kas attiecas uz tipa apstiprinājumu ar ūdeņradi darbināmiem mehāniskiem transportlīdzekļiem un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK (OV L 35, 4.2.2009., 32. lpp.). |
| --- | --- |

27.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 79/2009 (2009. gada 14. janvāris), kas attiecas uz tipa apstiprinājumu ar ūdeņradi darbināmiem mehāniskiem transportlīdzekļiem un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK (OV L 35, 4.2.2009., 32. lpp.).

| 28. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/34/EK (2009. gada 23. aprīlis) attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm (OV L 106, 28.4.2009., 7. lpp.). |
| --- | --- |

28.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/34/EK (2009. gada 23. aprīlis) attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm (OV L 106, 28.4.2009., 7. lpp.).

| 29. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/48/EK (2009. gada 18. jūnijs) par rotaļlietu drošumu (OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.). |
| --- | --- |

29.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/48/EK (2009. gada 18. jūnijs) par rotaļlietu drošumu (OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.).

| 30. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 595/2009 (2009. gada 18. jūnijs) par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.). |
| --- | --- |

30.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 595/2009 (2009. gada 18. jūnijs) par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.).

| 31. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 661/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.). |
| --- | --- |

31.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 661/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.).

| 32. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.). |
| --- | --- |

32.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.).

| 33. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2009 (2009. gada 16. septembris) par ozona slāni noārdošām vielām (OV L 286, 31.10.2009., 1. lpp.). |
| --- | --- |

33.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2009 (2009. gada 16. septembris) par ozona slāni noārdošām vielām (OV L 286, 31.10.2009., 1. lpp.).

| 34. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2009 (2009. gada 25. novembris) par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem (OV L 342, 22.12.2009., 46. lpp.). |
| --- | --- |

34.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2009 (2009. gada 25. novembris) par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem (OV L 342, 22.12.2009., 46. lpp.).

| 35. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1223/2009 (2009. gada 30. novembris) par kosmētikas līdzekļiem (OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.). |
| --- | --- |

35.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1223/2009 (2009. gada 30. novembris) par kosmētikas līdzekļiem (OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.).

| 36. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 66/2010 (2009. gada 25. novembris) par ES ekomarķējumu (OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- |

36.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 66/2010 (2009. gada 25. novembris) par ES ekomarķējumu (OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.).

| 37. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- |

37.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.).

| 38. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 305/2011 (2011. gada 9. marts), ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.). |
| --- | --- |

38.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 305/2011 (2011. gada 9. marts), ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

| 39. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/65/ES (2011. gada 8. jūnijs) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.). |
| --- | --- |

39.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/65/ES (2011. gada 8. jūnijs) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.).

| 40. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1007/2011 (2011. gada 27. septembris) par tekstilšķiedru nosaukumiem un par tekstilizstrādājumu šķiedru sastāva etiķetēšanu un marķēšanu saistībā ar tiem un par Padomes Direktīvas 73/44/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/73/EK un 2008/121/EK atcelšanu (OV L 272, 18.10.2011., 1. lpp.). |
| --- | --- |

40.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1007/2011 (2011. gada 27. septembris) par tekstilšķiedru nosaukumiem un par tekstilizstrādājumu šķiedru sastāva etiķetēšanu un marķēšanu saistībā ar tiem un par Padomes Direktīvas 73/44/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/73/EK un 2008/121/EK atcelšanu (OV L 272, 18.10.2011., 1. lpp.).

| 41. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.). |
| --- | --- |

41.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.).

| 42. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/19/ES (2012. gada 4. jūlijs) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 197, 24.7.2012., 38. lpp.). |
| --- | --- |

42.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/19/ES (2012. gada 4. jūlijs) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 197, 24.7.2012., 38. lpp.).

| 43. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 167/2013 (2013. gada 5. februāris) par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 1. lpp.). |
| --- | --- |

43.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 167/2013 (2013. gada 5. februāris) par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 1. lpp.).

| 44. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 168/2013 (2013. gada 15. janvāris) par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 52. lpp.). |
| --- | --- |

44.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 168/2013 (2013. gada 15. janvāris) par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 52. lpp.).

| 45. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/29/ES (2013. gada 12. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (OV L 178, 28.6.2013., 27. lpp.). |
| --- | --- |

45.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/29/ES (2013. gada 12. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (OV L 178, 28.6.2013., 27. lpp.).

| 46. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/53/ES (2013. gada 20. novembris) par atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem un ar ko atceļ Direktīvu 94/25/EK (OV L 354, 28.12.2013., 90. lpp.). |
| --- | --- |

46.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/53/ES (2013. gada 20. novembris) par atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem un ar ko atceļ Direktīvu 94/25/EK (OV L 354, 28.12.2013., 90. lpp.).

| 47. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/28/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību (OV L 96, 29.3.2014., 1. lpp.). |
| --- | --- |

47.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/28/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību (OV L 96, 29.3.2014., 1. lpp.).

| 48. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/29/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz vienkāršu spiedtvertņu pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 45. lpp.). |
| --- | --- |

48.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/29/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz vienkāršu spiedtvertņu pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 45. lpp.).

| 49. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/30/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (OV L 96, 29.3.2014., 79. lpp.). |
| --- | --- |

49.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/30/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (OV L 96, 29.3.2014., 79. lpp.).

| 50. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/31/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz neautomātisko svaru pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 107. lpp.). |
| --- | --- |

50.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/31/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz neautomātisko svaru pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 107. lpp.).

| 51. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/32/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 149. lpp.). |
| --- | --- |

51.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/32/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 149. lpp.).

| 52. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/33/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz liftiem un liftu drošības sastāvdaļām (OV L 96, 29.3.2014., 251. lpp.). |
| --- | --- |

52.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/33/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz liftiem un liftu drošības sastāvdaļām (OV L 96, 29.3.2014., 251. lpp.).

| 53. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/34/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (OV L 96, 29.3.2014., 309. lpp.). |
| --- | --- |

53.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/34/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (OV L 96, 29.3.2014., 309. lpp.).

| 54. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/35/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (OV L 96, 29.3.2014., 357. lpp.). |
| --- | --- |

54.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/35/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (OV L 96, 29.3.2014., 357. lpp.).

| 55. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES (2014. gada 3. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK (OV L 127, 29.4.2014, 1. lpp.). |
| --- | --- |

55.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES (2014. gada 3. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK (OV L 127, 29.4.2014, 1. lpp.).

| 56. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/53/ES (2014. gada 16. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/5/EK (OV L 153, 22.5.2014., 62. lpp.). |
| --- | --- |

56.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/53/ES (2014. gada 16. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/5/EK (OV L 153, 22.5.2014., 62. lpp.).

| 57. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/68/ES (2014. gada 15. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz spiedieniekārtu pieejamību tirgū (OV L 189, 27.6.2014., 164. lpp.). |
| --- | --- |

57.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/68/ES (2014. gada 15. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz spiedieniekārtu pieejamību tirgū (OV L 189, 27.6.2014., 164. lpp.).

| 58. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/90/ES (2014. gada 23. jūlijs) par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (OV L 257, 28.8.2014., 146. lpp.). |
| --- | --- |

58.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/90/ES (2014. gada 23. jūlijs) par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (OV L 257, 28.8.2014., 146. lpp.).

| 59. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 517/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 842/2006 (OV L 150, 20.5.2014., 195. lpp.). |
| --- | --- |

59.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 517/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 842/2006 (OV L 150, 20.5.2014., 195. lpp.).

| 60. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 540/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām, un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 70/157/EEK (OV L 158, 27.5.2014., 131. lpp.). |
| --- | --- |

60.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 540/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām, un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 70/157/EEK (OV L 158, 27.5.2014., 131. lpp.).

| 61. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/424 (2016. gada 9. marts) par trošu ceļu iekārtām un ar ko atceļ Direktīvu 2000/9/EK (OV L 81, 31.3.2016., 1. lpp.). |
| --- | --- |

61.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/424 (2016. gada 9. marts) par trošu ceļu iekārtām un ar ko atceļ Direktīvu 2000/9/EK (OV L 81, 31.3.2016., 1. lpp.).

| 62. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/425 (2016. gada 9. marts) par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK (OV L 81, 31.3.2016., 51. lpp.). |
| --- | --- |

62.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/425 (2016. gada 9. marts) par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK (OV L 81, 31.3.2016., 51. lpp.).

| 63. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/426 (2016. gada 9. marts) par gāzveida kurināmā iekārtām un ar ko atceļ Direktīvu 2009/142/EK (OV L 81, 31.3.2016., 99. lpp.). |
| --- | --- |

63.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/426 (2016. gada 9. marts) par gāzveida kurināmā iekārtām un ar ko atceļ Direktīvu 2009/142/EK (OV L 81, 31.3.2016., 99. lpp.).

| 64. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1628 (2016. gada 14. septembris) par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu 97/68/EK (OV L 252, 16.9.2016., 53. lpp.). |
| --- | --- |

64.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1628 (2016. gada 14. septembris) par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu 97/68/EK (OV L 252, 16.9.2016., 53. lpp.).

| 65. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.). |
| --- | --- |

65.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).

| 66. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/746 (2017. gada 5. aprīlis) par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un ar ko atceļ Direktīvu 98/79/EK un Komisijas Lēmumu 2010/227/ES (OV L 117, 5.5.2017., 176. lpp.). |
| --- | --- |

66.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/746 (2017. gada 5. aprīlis) par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un ar ko atceļ Direktīvu 98/79/EK un Komisijas Lēmumu 2010/227/ES (OV L 117, 5.5.2017., 176. lpp.).

| 67. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/852 (2017. gada 17. maijs) par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1102/2008 (OV L 137, 24.5.2017., 1. lpp.). |
| --- | --- |

67.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/852 (2017. gada 17. maijs) par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1102/2008 (OV L 137, 24.5.2017., 1. lpp.).

| 68. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1369 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko izveido energomarķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (OV L 198, 28.7.2017., 1. lpp.). |
| --- | --- |

68.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1369 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko izveido energomarķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (OV L 198, 28.7.2017., 1. lpp.).

| 69. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.). |
| --- | --- |

69.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

| 70. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES, un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (OV L 212, 22.8.2018, 1. lpp.), ciktāl tā attiecas uz tās 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto gaisa kuģu konstruēšanu, ražošanu un laišanu tirgū, kur tas attiecas uz bezpilota gaisa kuģiem un to dzinējiem, propelleriem, daļām un iekārtām to attālinātai kontrolēšanai. |
| --- | --- |

70.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES, un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (OV L 212, 22.8.2018, 1. lpp.), ciktāl tā attiecas uz tās 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto gaisa kuģu konstruēšanu, ražošanu un laišanu tirgū, kur tas attiecas uz bezpilota gaisa kuģiem un to dzinējiem, propelleriem, daļām un iekārtām to attālinātai kontrolēšanai.

---

II PIELIKUMS

Savienības saskaņošanas tiesību aktu bez noteikumiem par sodiem saraksts

| 1. | Padomes Direktīva 69/493/EEK (1969. gada 15. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kristāla stiklu (OV L 326, 29.12.1969., 36. lpp.). |
| --- | --- |

1.

Padomes Direktīva 69/493/EEK (1969. gada 15. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kristāla stiklu (OV L 326, 29.12.1969., 36. lpp.).

| 2. | Padomes Direktīva 70/157/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņu līmeni un izplūdes gāzu sistēmu (OV L 42, 23.2.1970., 16. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Padomes Direktīva 70/157/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņu līmeni un izplūdes gāzu sistēmu (OV L 42, 23.2.1970., 16. lpp.).

| 3. | Padomes Direktīva 75/107/EEK (1974. gada 19. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pudelēm, ko izmanto kā mērtraukus (OV L 42, 15.2.1975., 14. lpp.). |
| --- | --- |

3.

Padomes Direktīva 75/107/EEK (1974. gada 19. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pudelēm, ko izmanto kā mērtraukus (OV L 42, 15.2.1975., 14. lpp.).

| 4. | Padomes Direktīva 75/324/EEK (1975. gada 20. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz aerosola izsmidzinātājiem (OV L 147, 9.6.1975., 40. lpp.). |
| --- | --- |

4.

Padomes Direktīva 75/324/EEK (1975. gada 20. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz aerosola izsmidzinātājiem (OV L 147, 9.6.1975., 40. lpp.).

| 5. | Padomes Direktīva 76/211/EEK (1976. gada 20. janvāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu fasētu produktu pildīšanu pēc svara vai tilpuma (OV L 46, 21.2.1976., 1. lpp.). |
| --- | --- |

5.

Padomes Direktīva 76/211/EEK (1976. gada 20. janvāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu fasētu produktu pildīšanu pēc svara vai tilpuma (OV L 46, 21.2.1976., 1. lpp.).

| 6. | Padomes Direktīva 92/42/EEK (1992. gada 21. maijs) par efektivitātes prasībām jauniem karstā ūdens apkures katliem, kas tiek kurināti ar šķidriem vai gāzveida kurināmiem (OV L 167, 22.6.1992., 17. lpp.). |
| --- | --- |

6.

Padomes Direktīva 92/42/EEK (1992. gada 21. maijs) par efektivitātes prasībām jauniem karstā ūdens apkures katliem, kas tiek kurināti ar šķidriem vai gāzveida kurināmiem (OV L 167, 22.6.1992., 17. lpp.).

| 7. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/11/EK (1994. gada 23. marts) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tādu materiālu norādīšanu marķējumā, kurus izmanto patērētājiem paredzētu apavu galvenajās sastāvdaļās (OV L 100, 19.4.1994., 37. lpp.). |
| --- | --- |

7.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/11/EK (1994. gada 23. marts) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tādu materiālu norādīšanu marķējumā, kurus izmanto patērētājiem paredzētu apavu galvenajās sastāvdaļās (OV L 100, 19.4.1994., 37. lpp.).

| 8. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.). |
| --- | --- |

8.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.).

| 9. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/14/EK (2000. gada 8. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trokšņa emisiju vidē no iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām (OV L 162, 3.7.2000., 1. lpp.). |
| --- | --- |

9.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/14/EK (2000. gada 8. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trokšņa emisiju vidē no iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām (OV L 162, 3.7.2000., 1. lpp.).

| 10. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/53/EK (2000. gada 18. septembris) par nolietotiem transportlīdzekļiem (OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp.). |
| --- | --- |

10.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/53/EK (2000. gada 18. septembris) par nolietotiem transportlīdzekļiem (OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp.).

| 11. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/64/EK (2005. gada 26. oktobris) par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu attiecībā uz to otrreizēju izmantojamību, pārstrādājamību un reģenerējamību, un ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK (OV L 310, 25.11.2005., 10. lpp.); |
| --- | --- |

11.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/64/EK (2005. gada 26. oktobris) par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu attiecībā uz to otrreizēju izmantojamību, pārstrādājamību un reģenerējamību, un ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK (OV L 310, 25.11.2005., 10. lpp.);

| 12. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/40/EK (2006. gada 17. maijs) par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām un par grozījumiem Padomes Direktīvā 70/156/EEK (OV L 161, 14.6.2006., 12. lpp.). |
| --- | --- |

12.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/40/EK (2006. gada 17. maijs) par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām un par grozījumiem Padomes Direktīvā 70/156/EEK (OV L 161, 14.6.2006., 12. lpp.).

| 13. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/45/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko paredz noteikumus par fasētu produktu nominālajiem daudzumiem, atceļ Padomes Direktīvas 75/106/EEK un 80/232/EEK un groza Padomes Direktīvu 76/211/EEK (OV L 247, 21.9.2007., 17. lpp.). |
| --- | --- |

13.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/45/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko paredz noteikumus par fasētu produktu nominālajiem daudzumiem, atceļ Padomes Direktīvas 75/106/EEK un 80/232/EEK un groza Padomes Direktīvu 76/211/EEK (OV L 247, 21.9.2007., 17. lpp.).

| 14. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2009 (2009. gada 25. novembris) par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem (OV L 342, 22.12.2009., 46. lpp.). |
| --- | --- |

14.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2009 (2009. gada 25. novembris) par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem (OV L 342, 22.12.2009., 46. lpp.).

| 15. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- |

15.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.).

| 16. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 305/2011 (2011. gada 9. marts), ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.). |
| --- | --- |

16.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 305/2011 (2011. gada 9. marts), ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

| 17. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1007/2011 (2011. gada 27. septembris) par tekstilšķiedru nosaukumiem un par tekstilizstrādājumu šķiedru sastāva etiķetēšanu un marķēšanu saistībā ar tiem un par Padomes Direktīvas 73/44/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/73/EK un 2008/121/EK atcelšanu (OV L 272, 18.10.2011., 1. lpp.). |
| --- | --- |

17.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1007/2011 (2011. gada 27. septembris) par tekstilšķiedru nosaukumiem un par tekstilizstrādājumu šķiedru sastāva etiķetēšanu un marķēšanu saistībā ar tiem un par Padomes Direktīvas 73/44/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/73/EK un 2008/121/EK atcelšanu (OV L 272, 18.10.2011., 1. lpp.).

| 18. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/90/ES (2014. gada 23. jūlijs) par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (OV L 257, 28.8.2014., 146. lpp.). |
| --- | --- |

18.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/90/ES (2014. gada 23. jūlijs) par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (OV L 257, 28.8.2014., 146. lpp.).

| 19. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 540/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām, un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 70/157/EEK (OV L 158, 27.5.2014., 131. lpp.). |
| --- | --- |

19.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 540/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām, un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 70/157/EEK (OV L 158, 27.5.2014., 131. lpp.).

---

III PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 765/2008 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 2. punkts | 1. panta 1. punkts |
| 1. panta 3. punkts | 1. panta 3. punkts |
| 2. panta 1. punkts | 3. panta 1. punkts |
| 2. panta 2. punkts | 3. panta 2. punkts |
| 2. panta 14. punkts | 3. panta 22. punkts |
| 2. panta 15. punkts | 3. panta 23. punkts |
| 2. panta 17. punkts | 3. panta 3. punkts |
| 2. panta 18. punkts | 3. panta 4. punkts |
| 2. panta 19. punkts | 3. panta 25. punkts |
| 15. panta 1. un 2. punkts | 2. panta 1. punkts |
| 15. panta 3. punkts | 2. panta 3. punkts |
| 15. panta 4. punkts | — |
| 15. panta 5. punkts | 2. panta 2. punkts |
| 16. panta 1. punkts | 10. panta 1. punkts |
| 16. panta 2. punkts | 16. panta 5. punkts |
| 16. panta 3. punkts | — |
| 16. panta 4. punkts | — |
| 17. panta 1. punkts | 10. panta 2. punkts |
| 17. panta 2. punkts | 34. panta 1. punkta pēdējais teikums un 34. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| 18. panta 1. punkts | 10. panta 6. punkts |
| 18. panta 2. punkta a) apakšpunkts | 11. panta 7. punkta a) apakšpunkts |
| 18. panta 2. punkta b) apakšpunkts | — |
| 18. panta 2. punkta c) apakšpunkts | 11. panta 7. punkta b) apakšpunkts |
| 18. panta 2. punkta d) apakšpunkts | — |
| 18. panta 3. punkts | 10. panta 5. punkts un 14. panta 1. punkts |
| 18. panta 4. punkts | 14. panta 2. punkts |
| 18. panta 5. punkts | 13. pants |
| 18. panta 6. punkts | 31. panta 2. punkta o) apakšpunkts |
| 19. panta 1. punkta pirmā daļa | 11. panta 3. punkts |
| 19. panta 1. punkta otrā daļa | 14. panta 4. punkta a), b), e) un j) apakšpunkts |
| 19. panta 1. punkta trešā daļa | 11. panta 5. punkts |
| 19. panta 2. punkts | 16. panta 3. punkta g) apakšpunkts |
| 19. panta 3. punkts | 18. panta 2. punkts |
| 19. panta 4. punkts | 11. panta 2. punkts |
| 19. panta 5. punkts | 17. pants |
| 20. panta 1. punkts | 19. panta 1. punkts |
| 20. panta 2. punkts | 19. panta 2. punkts |
| 21. panta 1. punkts | 18. panta 1. punkts |
| 21. panta 2. punkts | 18. panta 2. punkts |
| 21. panta 3. punkts | 18. panta 3. punkts |
| 21. panta 4. punkts | — |
| 22. panta 1. punkts | 20. panta 1. punkts |
| 22. panta 2. punkts | 20. panta 2. punkts |
| 22. panta 3. punkts | 20. panta 3. punkts |
| 22. panta 4. punkts | 20. panta 4. punkts |
| 23. panta 1. un 3. punkts | 34. panta 1. punkts |
| 23. panta 2. punkts | 34. panta 4. punkts |
| 24. panta 1. punkts | 22. panta 1. punkts |
| 24. panta 2. punkts | 22. panta 2. līdz 5. punkts |
| 24. panta 3. punkts | — |
| 24. panta 4. punkts | — |
| 25. panta 1. punkts; | — |
| 25. panta 2. punkta a) apakšpunkts | 31. panta 2. punkta f) apakšpunkts un 33. panta 1. punkta i) un k) apakšpunkts |
| 25. panta 2. punkta b) apakšpunkts | 31. panta 2. punkta g) un m) apakšpunkts un 33. panta 1. punkta i) un k) apakšpunkts |
| 25. panta 3. punkts | — |
| 26. pants | — |
| 27. panta 1. punkta pirmais teikums | 25. panta 2. punkts |
| 27. panta 1. punkta otrais teikums | 25. panta 3. punkts |
| 27. panta 2. punkts | 25. panta 4. punkts |
| 27. panta 3. punkta pirmā daļa | 26. panta 1. punkts |
| 27. panta 3. punkta otrā daļa | 26. panta 2. punkts |
| 27. panta 4. punkts | — |
| 27. panta 5. punkts; | — |
| 28. panta 1. punkts | 27. panta pirmās daļas a) punkts |
| 28. panta 2. punkts | 27. panta pirmās daļas b) punkts |
| 29. panta 1. punkts; | 28. panta 1. punkts |
| 29. panta 2. punkts | 28. panta 2. punkts |
| 29. panta 3. punkts | 28. panta 3. punkts |
| 29. panta 4. punkts | 28. panta 4. punkts |
| 29. panta 5. punkts | 25. panta 5. punkts |
| 32. panta 1. punkta d) apakšpunkts | — |
| 32. panta 1. punkta e) apakšpunkts | 36. panta 2. punkta e) apakšpunkts |

Regula (EK) Nr. 765/2008

Šī regula

1. panta 2. punkts

1. panta 1. punkts

1. panta 3. punkts

1. panta 3. punkts

2. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts

2. panta 2. punkts

3. panta 2. punkts

2. panta 14. punkts

3. panta 22. punkts

2. panta 15. punkts

3. panta 23. punkts

2. panta 17. punkts

3. panta 3. punkts

2. panta 18. punkts

3. panta 4. punkts

2. panta 19. punkts

3. panta 25. punkts

15. panta 1. un 2. punkts

2. panta 1. punkts

15. panta 3. punkts

2. panta 3. punkts

15. panta 4. punkts

—

15. panta 5. punkts

2. panta 2. punkts

16. panta 1. punkts

10. panta 1. punkts

16. panta 2. punkts

16. panta 5. punkts

16. panta 3. punkts

—

16. panta 4. punkts

—

17. panta 1. punkts

10. panta 2. punkts

17. panta 2. punkts

34. panta 1. punkta pēdējais teikums un 34. panta 3. punkta a) apakšpunkts

18. panta 1. punkts

10. panta 6. punkts

18. panta 2. punkta a) apakšpunkts

11. panta 7. punkta a) apakšpunkts

18. panta 2. punkta b) apakšpunkts

—

18. panta 2. punkta c) apakšpunkts

11. panta 7. punkta b) apakšpunkts

18. panta 2. punkta d) apakšpunkts

—

18. panta 3. punkts

10. panta 5. punkts un 14. panta 1. punkts

18. panta 4. punkts

14. panta 2. punkts

18. panta 5. punkts

13. pants

18. panta 6. punkts

31. panta 2. punkta o) apakšpunkts

19. panta 1. punkta pirmā daļa

11. panta 3. punkts

19. panta 1. punkta otrā daļa

14. panta 4. punkta a), b), e) un j) apakšpunkts

19. panta 1. punkta trešā daļa

11. panta 5. punkts

19. panta 2. punkts

16. panta 3. punkta g) apakšpunkts

19. panta 3. punkts

18. panta 2. punkts

19. panta 4. punkts

11. panta 2. punkts

19. panta 5. punkts

17. pants

20. panta 1. punkts

19. panta 1. punkts

20. panta 2. punkts

19. panta 2. punkts

21. panta 1. punkts

18. panta 1. punkts

21. panta 2. punkts

18. panta 2. punkts

21. panta 3. punkts

18. panta 3. punkts

21. panta 4. punkts

—

22. panta 1. punkts

20. panta 1. punkts

22. panta 2. punkts

20. panta 2. punkts

22. panta 3. punkts

20. panta 3. punkts

22. panta 4. punkts

20. panta 4. punkts

23. panta 1. un 3. punkts

34. panta 1. punkts

23. panta 2. punkts

34. panta 4. punkts

24. panta 1. punkts

22. panta 1. punkts

24. panta 2. punkts

22. panta 2. līdz 5. punkts

24. panta 3. punkts

—

24. panta 4. punkts

—

25. panta 1. punkts;

—

25. panta 2. punkta a) apakšpunkts

31. panta 2. punkta f) apakšpunkts un 33. panta 1. punkta i) un k) apakšpunkts

25. panta 2. punkta b) apakšpunkts

31. panta 2. punkta g) un m) apakšpunkts un 33. panta 1. punkta i) un k) apakšpunkts

25. panta 3. punkts

—

26. pants

—

27. panta 1. punkta pirmais teikums

25. panta 2. punkts

27. panta 1. punkta otrais teikums

25. panta 3. punkts

27. panta 2. punkts

25. panta 4. punkts

27. panta 3. punkta pirmā daļa

26. panta 1. punkts

27. panta 3. punkta otrā daļa

26. panta 2. punkts

27. panta 4. punkts

—

27. panta 5. punkts;

—

28. panta 1. punkts

27. panta pirmās daļas a) punkts

28. panta 2. punkts

27. panta pirmās daļas b) punkts

29. panta 1. punkts;

28. panta 1. punkts

29. panta 2. punkts

28. panta 2. punkts

29. panta 3. punkts

28. panta 3. punkts

29. panta 4. punkts

28. panta 4. punkts

29. panta 5. punkts

25. panta 5. punkts

32. panta 1. punkta d) apakšpunkts

—

32. panta 1. punkta e) apakšpunkts

36. panta 2. punkta e) apakšpunkts

---

| 25.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/45 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/45

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/1021

(2019. gada 20. jūnijs)

par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem

(pārstrādāta redakcija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 850/2004 (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta. Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, minētā regula skaidrības labad būtu jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 850/2004 (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta. Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, minētā regula skaidrības labad būtu jāpārstrādā.

| (2) | Savienībai ir nopietnas bažas par noturīgu organisko piesārņotāju (“NOP”) nepārtraukto izplūdi vidē. Minētās ķīmiskās vielas izplatās pāri starptautiskajām robežām tālu no to avotiem, un tās ir noturīgas vidē, bioakumulējas caur barošanās tīkliem un apdraud cilvēka veselību un vidi. Tādēļ ir jāveic turpmāki pasākumi, lai no norādītajiem piesārņotājiem aizsargātu cilvēka veselību un vidi. |
| --- | --- |

(2)

Savienībai ir nopietnas bažas par noturīgu organisko piesārņotāju (“NOP”) nepārtraukto izplūdi vidē. Minētās ķīmiskās vielas izplatās pāri starptautiskajām robežām tālu no to avotiem, un tās ir noturīgas vidē, bioakumulējas caur barošanās tīkliem un apdraud cilvēka veselību un vidi. Tādēļ ir jāveic turpmāki pasākumi, lai no norādītajiem piesārņotājiem aizsargātu cilvēka veselību un vidi.

| (3) | Ņemot vērā Savienības atbildību par vides aizsardzību, tā 2004. gada 19. februārī apstiprināja 1979. gada Konvencijas par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu protokolu par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (4) (“Protokols”) un 2004. gada 14. oktobrī apstiprināja Stokholmas konvenciju par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (5) (“Konvencija”). |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā Savienības atbildību par vides aizsardzību, tā 2004. gada 19. februārī apstiprināja 1979. gada Konvencijas par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu protokolu par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (4) (“Protokols”) un 2004. gada 14. oktobrī apstiprināja Stokholmas konvenciju par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (5) (“Konvencija”).

| (4) | Lai nodrošinātu Protokolam un Konvencijai atbilstošo Savienības saistību saskaņotu un efektīvu īstenošanu, jāizveido kopīgs tiesiskais satvars, kurā veikt pasākumus, kas paredzēti jo īpaši tam, lai novērstu apzināti iegūtu NOP ražošanu, laišanu tirgū un lietošanu. Turklāt NOP īpašības būtu jāņem vērā attiecīgu Savienības vērtēšanas un atļauju shēmu satvarā. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu Protokolam un Konvencijai atbilstošo Savienības saistību saskaņotu un efektīvu īstenošanu, jāizveido kopīgs tiesiskais satvars, kurā veikt pasākumus, kas paredzēti jo īpaši tam, lai novērstu apzināti iegūtu NOP ražošanu, laišanu tirgū un lietošanu. Turklāt NOP īpašības būtu jāņem vērā attiecīgu Savienības vērtēšanas un atļauju shēmu satvarā.

| (5) | Savienības līmenī īstenojot Konvencijas normas, ir jānodrošina arī koordinācija un saskanība ar noteikumiem, kas ietverti Roterdamas konvencijā par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, ko Savienība apstiprināja 2002. gada 19. decembrī (6), un noteikumiem, kas ietverti Bāzeles konvencijā par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu, ko Savienība apstiprināja 1993. gada 1. februārī (7), un Minamatas konvencijā par dzīvsudrabu, ko Savienība apstiprināja 2017. gada 11. maijā (8). Šī koordinācija un saskanība būtu arī jāievēro, kā dalībniekiem Apvienoto Nāciju Organizācijas satvarā īstenojot un tālāk attīstot Dubaijas Pirmajā starptautiskajā ķīmisko vielu apsaimniekošanas konferencē 2006. gada 6. februārī pieņemto Starptautiskas ķīmisko vielu pārvaldības stratēģisko pieeju (SAICM) un ķīmisko vielu un atkritumu pareizu apsaimniekošanu pēc 2020. gada. |
| --- | --- |

(5)

Savienības līmenī īstenojot Konvencijas normas, ir jānodrošina arī koordinācija un saskanība ar noteikumiem, kas ietverti Roterdamas konvencijā par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, ko Savienība apstiprināja 2002. gada 19. decembrī (6), un noteikumiem, kas ietverti Bāzeles konvencijā par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu, ko Savienība apstiprināja 1993. gada 1. februārī (7), un Minamatas konvencijā par dzīvsudrabu, ko Savienība apstiprināja 2017. gada 11. maijā (8). Šī koordinācija un saskanība būtu arī jāievēro, kā dalībniekiem Apvienoto Nāciju Organizācijas satvarā īstenojot un tālāk attīstot Dubaijas Pirmajā starptautiskajā ķīmisko vielu apsaimniekošanas konferencē 2006. gada 6. februārī pieņemto Starptautiskas ķīmisko vielu pārvaldības stratēģisko pieeju (SAICM) un ķīmisko vielu un atkritumu pareizu apsaimniekošanu pēc 2020. gada.

| (6) | Turklāt, ņemot vērā, ka šīs regulas noteikumu pamatā ir Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) izklāstītais piesardzības princips, un ievērojot Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācijas 15. principā detalizēti aprakstīto piesardzības pieeju vides aizsardzībai, kā arī paturot prātā mērķi, ja praktiski iespējams, novērst NOP izplūdi vidē, dažos gadījumos ir lietderīgi noteikt stingrākus kontroles pasākumus par Protokolā un Konvencijā paredzētajiem. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt, ņemot vērā, ka šīs regulas noteikumu pamatā ir Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) izklāstītais piesardzības princips, un ievērojot Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācijas 15. principā detalizēti aprakstīto piesardzības pieeju vides aizsardzībai, kā arī paturot prātā mērķi, ja praktiski iespējams, novērst NOP izplūdi vidē, dažos gadījumos ir lietderīgi noteikt stingrākus kontroles pasākumus par Protokolā un Konvencijā paredzētajiem.

| (7) | Savienībā lielāko daļu Protokola vai Konvencijas sarakstā minēto NOP laišana tirgū un lietošana jau ir pakāpeniski samazināta aizliegumu dēļ, kas cita starpā noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1907/2006 (9), (EK) Nr. 1107/2009 (10) un (ES) Nr. 528/2012 (11). Tomēr, lai izpildītu Savienības saistības, kas izriet no Protokola un Konvencijas, un lai samazinātu NOP izplūdi, ir nepieciešami un lietderīgi arī aizliegt minēto vielu ražošanu un izņēmumus ierobežot līdz minimumam ar gadījumiem, kur viela pilda būtisku funkciju īpašā lietojumā. |
| --- | --- |

(7)

Savienībā lielāko daļu Protokola vai Konvencijas sarakstā minēto NOP laišana tirgū un lietošana jau ir pakāpeniski samazināta aizliegumu dēļ, kas cita starpā noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1907/2006 (9), (EK) Nr. 1107/2009 (10) un (ES) Nr. 528/2012 (11). Tomēr, lai izpildītu Savienības saistības, kas izriet no Protokola un Konvencijas, un lai samazinātu NOP izplūdi, ir nepieciešami un lietderīgi arī aizliegt minēto vielu ražošanu un izņēmumus ierobežot līdz minimumam ar gadījumiem, kur viela pilda būtisku funkciju īpašā lietojumā.

| (8) | Lai panāktu skaidrību un saskaņotību ar citiem attiecīgiem Savienības leģislatīvajiem aktiem, noteiktas definīcijas būtu jākonkretizē, terminus pieskaņojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 un Direktīvā 2008/98/EK (12) lietotajiem terminiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai panāktu skaidrību un saskaņotību ar citiem attiecīgiem Savienības leģislatīvajiem aktiem, noteiktas definīcijas būtu jākonkretizē, terminus pieskaņojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 un Direktīvā 2008/98/EK (12) lietotajiem terminiem.

| (9) | Vielu, uz ko attiecas Konvencija, eksportu reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 649/2012 (13), tāpēc tās ar šo regulu vairs nav jāreglamentē. |
| --- | --- |

(9)

Vielu, uz ko attiecas Konvencija, eksportu reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 649/2012 (13), tāpēc tās ar šo regulu vairs nav jāreglamentē.

| (10) | Novecojuši vai pavirši apsaimniekoti NOP krājumi var nopietni apdraudēt vidi un cilvēka veselību, piemēram, caur augsnes un pazemes ūdeņu kontamināciju. Tādēļ attiecībā uz šādu krājumu apsaimniekošanu ir lietderīgi pieņemt noteikumus, kas ir stingrāki par Konvencijas noteikumiem. Ar aizliegtu vielu krājumiem jārīkojas kā ar atkritumiem, bet par to vielu krājumiem, kuru ražošana vai lietošana vēl ir atļauta, būtu jāpaziņo iestādēm, un tie būtu pienācīgi jāuzrauga. Jo īpaši kā atkritumi iespējami drīz jāapsaimnieko krājumi, kas sastāv no aizliegtiem NOP vai tos satur. Ja nākotnē aizliegs citas vielas, to krājumi arī būtu nekavējoties jālikvidē un nedrīkstētu veidot jaunus krājumus. |
| --- | --- |

(10)

Novecojuši vai pavirši apsaimniekoti NOP krājumi var nopietni apdraudēt vidi un cilvēka veselību, piemēram, caur augsnes un pazemes ūdeņu kontamināciju. Tādēļ attiecībā uz šādu krājumu apsaimniekošanu ir lietderīgi pieņemt noteikumus, kas ir stingrāki par Konvencijas noteikumiem. Ar aizliegtu vielu krājumiem jārīkojas kā ar atkritumiem, bet par to vielu krājumiem, kuru ražošana vai lietošana vēl ir atļauta, būtu jāpaziņo iestādēm, un tie būtu pienācīgi jāuzrauga. Jo īpaši kā atkritumi iespējami drīz jāapsaimnieko krājumi, kas sastāv no aizliegtiem NOP vai tos satur. Ja nākotnē aizliegs citas vielas, to krājumi arī būtu nekavējoties jālikvidē un nedrīkstētu veidot jaunus krājumus.

| (11) | Protokols un Konvencija nosaka, ka tādu NOP izplūdes, kuri ir negribēti rūpniecisko procesu blakusprodukti, būtu jāidentificē un tās iespējami drīz jāsamazina ar galamērķi novērst, ja iespējams. Lai varētu pastāvīgi un izmaksefektīvi samazināt šādas izplūdes, attiecīgā gadījumā iespējami drīzāk būtu jāizstrādā, jāatjaunina un jāīsteno attiecīgi valstu rīcības plāni, kas aptvertu visus avotus un pasākumus, arī tos, kuri paredzēti jau esošajos Savienības tiesību aktos. Tālab Konvencijas satvarā jāizstrādā attiecīgi instrumenti. |
| --- | --- |

(11)

Protokols un Konvencija nosaka, ka tādu NOP izplūdes, kuri ir negribēti rūpniecisko procesu blakusprodukti, būtu jāidentificē un tās iespējami drīz jāsamazina ar galamērķi novērst, ja iespējams. Lai varētu pastāvīgi un izmaksefektīvi samazināt šādas izplūdes, attiecīgā gadījumā iespējami drīzāk būtu jāizstrādā, jāatjaunina un jāīsteno attiecīgi valstu rīcības plāni, kas aptvertu visus avotus un pasākumus, arī tos, kuri paredzēti jau esošajos Savienības tiesību aktos. Tālab Konvencijas satvarā jāizstrādā attiecīgi instrumenti.

| (12) | Kad tiek izskatīti priekšlikumi būvēt jaunus objektus vai būtiski pārveidot esošus objektus, izmantojot procesus, kuros izplūst šīs regulas III pielikumā minētās ķīmiskās vielas, būtu jāizmanto Vadlīnijas par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem un Pagaidu norādījumi par labāko vides praksi saistībā ar 5. pantu un C pielikumu Stokholmas Konvencijā par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, kas pieņemta saskaņā ar Stokholmas konvenciju. |
| --- | --- |

(12)

Kad tiek izskatīti priekšlikumi būvēt jaunus objektus vai būtiski pārveidot esošus objektus, izmantojot procesus, kuros izplūst šīs regulas III pielikumā minētās ķīmiskās vielas, būtu jāizmanto Vadlīnijas par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem un Pagaidu norādījumi par labāko vides praksi saistībā ar 5. pantu un C pielikumu Stokholmas Konvencijā par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, kas pieņemta saskaņā ar Stokholmas konvenciju.

| (13) | Būtu jāizveido vai attiecīgi jāuztur atbilstošas programmas un mehānismi, kas nodrošinātu pareizus pārraudzības datus par III pielikuma A daļā minēto vielu klātbūtni vidē. Tomēr ir jānodrošina, lai būtu pieejami attiecīgi instrumenti un lai tos varētu izmantot ar ekonomiski un tehniski reālistiskiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jāizveido vai attiecīgi jāuztur atbilstošas programmas un mehānismi, kas nodrošinātu pareizus pārraudzības datus par III pielikuma A daļā minēto vielu klātbūtni vidē. Tomēr ir jānodrošina, lai būtu pieejami attiecīgi instrumenti un lai tos varētu izmantot ar ekonomiski un tehniski reālistiskiem nosacījumiem.

| (14) | Saskaņā ar Konvenciju NOP, kas ir atkritumos, ir jāiznīcina vai neatgriezeniski jāpārvērš vielās, kurām nepiemīt līdzīgas īpašības, ja vien citas darbības nav vidiski vēlamākas. Lai Savienība varētu pildīt no Konvencijas izrietošās saistības, par minētajām vielām jānosaka īpaši noteikumi. Lai nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni, attiecībā uz vielām atkritumos būtu jānosaka, jāpārrauga un jāīsteno kopīgās robežkoncentrācijas. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Konvenciju NOP, kas ir atkritumos, ir jāiznīcina vai neatgriezeniski jāpārvērš vielās, kurām nepiemīt līdzīgas īpašības, ja vien citas darbības nav vidiski vēlamākas. Lai Savienība varētu pildīt no Konvencijas izrietošās saistības, par minētajām vielām jānosaka īpaši noteikumi. Lai nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni, attiecībā uz vielām atkritumos būtu jānosaka, jāpārrauga un jāīsteno kopīgās robežkoncentrācijas.

| (15) | Attiecībā uz šajā regulā uzskaitītajiem bromdifenilēteriem, tostarp dekabromdifenilēteri, minēto vielu summārā robežkoncentrācija atkritumos ir noteikta 1 000 mg/kg. Ņemot vērā zinātnes un tehnikas straujo attīstību, Komisijai būtu jāpārskata minētā robežkoncentrācija un attiecīgā gadījumā jāpieņem tiesību akta priekšlikums, lai minēto vērtību samazinātu līdz 500 mg/kg. Komisijai būtu jārīkojas iespējami drīzāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2021. gada 16. jūlijā. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz šajā regulā uzskaitītajiem bromdifenilēteriem, tostarp dekabromdifenilēteri, minēto vielu summārā robežkoncentrācija atkritumos ir noteikta 1 000 mg/kg. Ņemot vērā zinātnes un tehnikas straujo attīstību, Komisijai būtu jāpārskata minētā robežkoncentrācija un attiecīgā gadījumā jāpieņem tiesību akta priekšlikums, lai minēto vērtību samazinātu līdz 500 mg/kg. Komisijai būtu jārīkojas iespējami drīzāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2021. gada 16. jūlijā.

| (16) | Lai NOP izplatīšanos uz citiem atkritumiem samazinātu līdz minimumam, tādus atkritumus, kas no minētajām ķīmiskajām vielām sastāv, tās satur vai ir ar tām kontaminēti, ir svarīgi identificēt un atdalīt rašanās avotā. Direktīva 2008/98/EK iedibina Savienības noteikumus par bīstamo atkritumu pārzināšanu, kas dalībvalstīm uzliek pienākumu veikt vajadzīgos pasākumus, kuri prasa, lai iestādes un uzņēmumi, kas apglabā, atgūst, savāc vai transportē bīstamos atkritumus, nejauktu dažādu kategoriju bīstamos atkritumus vai bīstamos atkritumus nejauktu ar atkritumiem, kuri nav bīstami. |
| --- | --- |

(16)

Lai NOP izplatīšanos uz citiem atkritumiem samazinātu līdz minimumam, tādus atkritumus, kas no minētajām ķīmiskajām vielām sastāv, tās satur vai ir ar tām kontaminēti, ir svarīgi identificēt un atdalīt rašanās avotā. Direktīva 2008/98/EK iedibina Savienības noteikumus par bīstamo atkritumu pārzināšanu, kas dalībvalstīm uzliek pienākumu veikt vajadzīgos pasākumus, kuri prasa, lai iestādes un uzņēmumi, kas apglabā, atgūst, savāc vai transportē bīstamos atkritumus, nejauktu dažādu kategoriju bīstamos atkritumus vai bīstamos atkritumus nejauktu ar atkritumiem, kuri nav bīstami.

| (17) | Lai veicinātu NOP saturošu atkritumu izsekojamību un nodrošinātu kontroli, noteikumi par saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 17. pantu izveidoto uzskaites sistēmu būtu jāpiemēro arī NOP saturošiem atkritumiem, kuri saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2014/955/ES (14) nav definēti kā bīstamie atkritumi. |
| --- | --- |

(17)

Lai veicinātu NOP saturošu atkritumu izsekojamību un nodrošinātu kontroli, noteikumi par saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 17. pantu izveidoto uzskaites sistēmu būtu jāpiemēro arī NOP saturošiem atkritumiem, kuri saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2014/955/ES (14) nav definēti kā bīstamie atkritumi.

| (18) | Ir jānodrošina šīs regulas tehnisko un administratīvo aspektu efektīva koordinēšana un pārvaldība Savienības līmenī. Ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 izveidotā Eiropas Ķimikāliju aģentūra (“Aģentūra”) ir kompetenta un pieredzējusi tādu Savienības tiesību aktu un starptautisku nolīgumu īstenošanā, kas reglamentē ķīmiskās vielas. Tāpēc ar šīs regulas izpildes administratīvajiem, tehniskajiem un zinātniskajiem aspektiem un attiecīgās informācijas apmaiņu saistītie uzdevumi būtu jāveic dalībvalstīm un Aģentūrai. Aģentūras uzdevumos vajadzētu iekļaut tehniskās dokumentācijas sagatavošanu un pārbaudīšanu, tostarp konsultēšanos ar ieinteresētajām personām, un tādu atzinumu izstrādāšanu, kas Komisijai būtu jāizmanto, apsverot, vai kādu vielu ierosināt Konvencijas vai Protokola sarakstā norādīt kā NOP. Turklāt Komisijai, dalībvalstīm un Aģentūrai būtu jāsadarbojas, lai tiktu efektīvi īstenotas Savienības starptautiskās saistības, kas izriet no Konvencijas. |
| --- | --- |

(18)

Ir jānodrošina šīs regulas tehnisko un administratīvo aspektu efektīva koordinēšana un pārvaldība Savienības līmenī. Ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 izveidotā Eiropas Ķimikāliju aģentūra (“Aģentūra”) ir kompetenta un pieredzējusi tādu Savienības tiesību aktu un starptautisku nolīgumu īstenošanā, kas reglamentē ķīmiskās vielas. Tāpēc ar šīs regulas izpildes administratīvajiem, tehniskajiem un zinātniskajiem aspektiem un attiecīgās informācijas apmaiņu saistītie uzdevumi būtu jāveic dalībvalstīm un Aģentūrai. Aģentūras uzdevumos vajadzētu iekļaut tehniskās dokumentācijas sagatavošanu un pārbaudīšanu, tostarp konsultēšanos ar ieinteresētajām personām, un tādu atzinumu izstrādāšanu, kas Komisijai būtu jāizmanto, apsverot, vai kādu vielu ierosināt Konvencijas vai Protokola sarakstā norādīt kā NOP. Turklāt Komisijai, dalībvalstīm un Aģentūrai būtu jāsadarbojas, lai tiktu efektīvi īstenotas Savienības starptautiskās saistības, kas izriet no Konvencijas.

| (19) | Konvencija paredz, ka katrai pusei ir jāizveido, jāatjaunina un jācenšas attiecīgi īstenot no Konvencijas izrietošo saistību īstenošanas plāns. Dalībvalstīm būtu jānodrošina iespējas sabiedrības līdzdalībai īstenošanas plānu izstrādē, ieviešanā un atjaunināšanā. Tā kā Savienība un dalībvalstis šajā ziņā dala kompetenci, īstenošanas plāni būtu jāizstrādā un jāatjaunina gan nacionālā, gan Savienības līmenī. Būtu jāveicina sadarbība un informācijas apmaiņa, tostarp par vietām ar NOP kontamināciju, starp Komisiju, Aģentūru un dalībvalstu iestādēm. |
| --- | --- |

(19)

Konvencija paredz, ka katrai pusei ir jāizveido, jāatjaunina un jācenšas attiecīgi īstenot no Konvencijas izrietošo saistību īstenošanas plāns. Dalībvalstīm būtu jānodrošina iespējas sabiedrības līdzdalībai īstenošanas plānu izstrādē, ieviešanā un atjaunināšanā. Tā kā Savienība un dalībvalstis šajā ziņā dala kompetenci, īstenošanas plāni būtu jāizstrādā un jāatjaunina gan nacionālā, gan Savienības līmenī. Būtu jāveicina sadarbība un informācijas apmaiņa, tostarp par vietām ar NOP kontamināciju, starp Komisiju, Aģentūru un dalībvalstu iestādēm.

| (20) | Šīs regulas I pielikuma A daļas vai II pielikuma A daļas sarakstā norādītās vielas ražot un lietot par slēgtā sistēmā bez vietas maiņas pieļaujamu starpproduktu būtu jāatļauj tikai tad, ja attiecīgajā pielikumā ir speciāli ierakstīta attiecīga norāde un ja ražotājs attiecīgajai dalībvalstij pierāda, ka vielu ražo un lieto tikai stingri kontrolētos apstākļos. |
| --- | --- |

(20)

Šīs regulas I pielikuma A daļas vai II pielikuma A daļas sarakstā norādītās vielas ražot un lietot par slēgtā sistēmā bez vietas maiņas pieļaujamu starpproduktu būtu jāatļauj tikai tad, ja attiecīgajā pielikumā ir speciāli ierakstīta attiecīga norāde un ja ražotājs attiecīgajai dalībvalstij pierāda, ka vielu ražo un lieto tikai stingri kontrolētos apstākļos.

| (21) | Saskaņā ar Konvenciju un Protokolu informācija par NOP būtu jāsniedz citām šo nolīgumu pusēm. Būtu jāveicina arī informācijas apmaiņa ar trešām valstīm, kas nav šo nolīgumu puses. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Konvenciju un Protokolu informācija par NOP būtu jāsniedz citām šo nolīgumu pusēm. Būtu jāveicina arī informācijas apmaiņa ar trešām valstīm, kas nav šo nolīgumu puses.

| (22) | Jo īpaši jaunattīstības valstīs sabiedrībai bieži nav informācijas par apdraudējumu, ko NOP rada tagadējās paaudzes un nākamo paaudžu veselībai un videi, tādēļ ir vajadzīga plaša informēšana, lai palielinātu piesardzību un vairotu sabiedrības izpratni par ierobežojumu un aizliegumu pamatojumu. Saskaņā ar Konvenciju attiecīgi būtu jāveicina un jāatbalsta sabiedrības, jo īpaši vismazāk aizsargāto grupu, informēšanas programmas par minētajām vielām attiecībā uz to ietekmi uz veselību un vidi, kā arī strādājošo, zinātnieku, izglītības darbinieku, tehniskā un vadības personāla apmācība. Savienībai būtu jānodrošina piekļuve informācijai, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (15) un (EK) Nr. 1367/2006 (16) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (17). |
| --- | --- |

(22)

Jo īpaši jaunattīstības valstīs sabiedrībai bieži nav informācijas par apdraudējumu, ko NOP rada tagadējās paaudzes un nākamo paaudžu veselībai un videi, tādēļ ir vajadzīga plaša informēšana, lai palielinātu piesardzību un vairotu sabiedrības izpratni par ierobežojumu un aizliegumu pamatojumu. Saskaņā ar Konvenciju attiecīgi būtu jāveicina un jāatbalsta sabiedrības, jo īpaši vismazāk aizsargāto grupu, informēšanas programmas par minētajām vielām attiecībā uz to ietekmi uz veselību un vidi, kā arī strādājošo, zinātnieku, izglītības darbinieku, tehniskā un vadības personāla apmācība. Savienībai būtu jānodrošina piekļuve informācijai, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (15) un (EK) Nr. 1367/2006 (16) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (17).

| (23) | Lai sekmētu to, ka atbilstoši vispārējai Savienības vides rīcības programmai līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (7. VRP) (18) tiek izstrādāta vispusīga zināšanu bāze par eksponētību ķīmiskajām vielām un to toksicitāti, Komisija ir izveidojusi Ķīmiskā monitoringa informācijas platformu. Minētās platformas izmantošana būtu jāsekmē, jo tā sniedz dalībvalstīm iespēju izpildīt to pienākumus, proti, ziņot datus par ķīmisko vielu sastopamību, kā arī sniedz iespēju vienkāršot un mazināt ziņošanas pienākumus. |
| --- | --- |

(23)

Lai sekmētu to, ka atbilstoši vispārējai Savienības vides rīcības programmai līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (7. VRP) (18) tiek izstrādāta vispusīga zināšanu bāze par eksponētību ķīmiskajām vielām un to toksicitāti, Komisija ir izveidojusi Ķīmiskā monitoringa informācijas platformu. Minētās platformas izmantošana būtu jāsekmē, jo tā sniedz dalībvalstīm iespēju izpildīt to pienākumus, proti, ziņot datus par ķīmisko vielu sastopamību, kā arī sniedz iespēju vienkāršot un mazināt ziņošanas pienākumus.

| (24) | Pēc pieprasījuma un pieejamo resursu robežās Komisijai, Aģentūrai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, nodrošinot piemērotu un savlaicīgu tehnisko palīdzību, kas paredzēta jo īpaši tam, lai stiprinātu jaunattīstības valstu un pārejas ekonomikas valstu spēju īstenot Konvenciju. Tehniskajā palīdzībā būtu jāiekļauj Konvencijai atbilstošu piemērotu alternatīvu ražojumu, metožu un stratēģiju izstrāde un īstenošana, lai būtu drošība, ka NOP tajās turpina lietot tikai tad, ja attiecīgajai valstij nav vietēji drošu, efektīvu, un finansiāli pieejamu alternatīvu. |
| --- | --- |

(24)

Pēc pieprasījuma un pieejamo resursu robežās Komisijai, Aģentūrai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, nodrošinot piemērotu un savlaicīgu tehnisko palīdzību, kas paredzēta jo īpaši tam, lai stiprinātu jaunattīstības valstu un pārejas ekonomikas valstu spēju īstenot Konvenciju. Tehniskajā palīdzībā būtu jāiekļauj Konvencijai atbilstošu piemērotu alternatīvu ražojumu, metožu un stratēģiju izstrāde un īstenošana, lai būtu drošība, ka NOP tajās turpina lietot tikai tad, ja attiecīgajai valstij nav vietēji drošu, efektīvu, un finansiāli pieejamu alternatīvu.

| (25) | Būtu regulāri jānovērtē NOP izplūdes samazināšanas pasākumu rezultativitāte. Tālab dalībvalstīm būtu standartveidā regulāri jāziņo Aģentūrai, jo īpaši par izplūžu pārskatiem, paziņotajiem krājumiem un ierobežotu vielu ražošanu un laišanu tirgū. |
| --- | --- |

(25)

Būtu regulāri jānovērtē NOP izplūdes samazināšanas pasākumu rezultativitāte. Tālab dalībvalstīm būtu standartveidā regulāri jāziņo Aģentūrai, jo īpaši par izplūžu pārskatiem, paziņotajiem krājumiem un ierobežotu vielu ražošanu un laišanu tirgū.

| (26) | Nolūkā nodrošināt informāciju par īstenošanu un atbilstību būtu jāievieš alternatīva sistēma, kurā vākt informāciju un nodrošināt piekļuvi tai, ņemot vērā Komisijas ziņojuma “Kā pilnveidot ziņošanas darbības vides jomā” rezultātus un ar to saistīto atbilstības pārbaudi. Jo īpaši dalībvalstīm būtu jādara pieejami visi attiecīgie dati. Tam būtu jānodrošina, ka administratīvais slogs visām struktūrām paliek iespējami mazs. Šajā nolūkā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2003/4/EK un 2007/2/EK (19) ir jāveic aktīva izplatīšana nacionālā līmenī, lai nodrošinātu piemērotu infrastruktūru, kas sabiedrībai ļauj piekļūt informācijai, kā arī ļauj publiskām iestādēm paziņot informāciju un apmainīties ar datiem. Minētajā kontekstā dalībvalstīm un Aģentūrai par telpisko datu specifikāciju pamatu būtu jāizmanto īstenošanas akti, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvu 2007/2/EK. |
| --- | --- |

(26)

Nolūkā nodrošināt informāciju par īstenošanu un atbilstību būtu jāievieš alternatīva sistēma, kurā vākt informāciju un nodrošināt piekļuvi tai, ņemot vērā Komisijas ziņojuma “Kā pilnveidot ziņošanas darbības vides jomā” rezultātus un ar to saistīto atbilstības pārbaudi. Jo īpaši dalībvalstīm būtu jādara pieejami visi attiecīgie dati. Tam būtu jānodrošina, ka administratīvais slogs visām struktūrām paliek iespējami mazs. Šajā nolūkā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2003/4/EK un 2007/2/EK (19) ir jāveic aktīva izplatīšana nacionālā līmenī, lai nodrošinātu piemērotu infrastruktūru, kas sabiedrībai ļauj piekļūt informācijai, kā arī ļauj publiskām iestādēm paziņot informāciju un apmainīties ar datiem. Minētajā kontekstā dalībvalstīm un Aģentūrai par telpisko datu specifikāciju pamatu būtu jāizmanto īstenošanas akti, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvu 2007/2/EK.

| (27) | Konvencija un Protokols nodrošina, ka to puses var ierosināt starptautisku rīcību vēl attiecībā uz papildu vielām, tātad šo nolīgumu sarakstos var tikt norādītas papildu vielas. Šādos gadījumos šī regula būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(27)

Konvencija un Protokols nodrošina, ka to puses var ierosināt starptautisku rīcību vēl attiecībā uz papildu vielām, tātad šo nolīgumu sarakstos var tikt norādītas papildu vielas. Šādos gadījumos šī regula būtu attiecīgi jāgroza.

| (28) | Lai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz šīs regulas grozīšanu, ļaujot attiecīgā gadījumā šīs regulas I pielikuma A daļas vai II pielikuma A daļas sarakstā norādītās vielas ražot un lietot par slēgtā sistēmā bez vietas maiņas pieļaujamu starpproduktu un lai grozītu termiņus norādē, kas minētajā nolūkā iekļauta attiecīgajā pielikumā, lai grozītu šīs regulas III pielikumu nolūkā pārvietot vielas no tā B daļas uz A daļu un lai grozītu šīs regulas I, II un III pielikumu nolūkā tos pielāgot Konvencijas vai Protokola pielikumos ietverto vielu sarakstu grozījumiem, kā arī lai grozītu šīs regulas I un II pielikuma ierakstus vai noteikumus nolūkā tos pielāgot zinātnes un tehnikas progresam. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (20). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(28)

Lai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz šīs regulas grozīšanu, ļaujot attiecīgā gadījumā šīs regulas I pielikuma A daļas vai II pielikuma A daļas sarakstā norādītās vielas ražot un lietot par slēgtā sistēmā bez vietas maiņas pieļaujamu starpproduktu un lai grozītu termiņus norādē, kas minētajā nolūkā iekļauta attiecīgajā pielikumā, lai grozītu šīs regulas III pielikumu nolūkā pārvietot vielas no tā B daļas uz A daļu un lai grozītu šīs regulas I, II un III pielikumu nolūkā tos pielāgot Konvencijas vai Protokola pielikumos ietverto vielu sarakstu grozījumiem, kā arī lai grozītu šīs regulas I un II pielikuma ierakstus vai noteikumus nolūkā tos pielāgot zinātnes un tehnikas progresam. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (20). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (29) | Ja šīs regulas pielikumus groza, lai ieviestu to, ka Protokola vai Konvencijas sarakstos ir norādīts kāds papildu ar nodomu ražots NOP, tad tikai izņēmuma gadījumos un ar pienācīgu pamatojumu tas ir jāiekļauj nevis I, bet II pielikumā. |
| --- | --- |

(29)

Ja šīs regulas pielikumus groza, lai ieviestu to, ka Protokola vai Konvencijas sarakstos ir norādīts kāds papildu ar nodomu ražots NOP, tad tikai izņēmuma gadījumos un ar pienācīgu pamatojumu tas ir jāiekļauj nevis I, bet II pielikumā.

| (30) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu un dalībvalstu sniedzamās informācijas minimumu šīs regulas īstenošanas pārraudzības ietvaros. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (21). |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu un dalībvalstu sniedzamās informācijas minimumu šīs regulas īstenošanas pārraudzības ietvaros. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (21).

| (31) | Lai nodrošinātu pārredzamību, objektivitāti un konsekvenci izpildes panākšanas darbību līmenī, dalībvalstīm būtu jāizstrādā noteikumi par sankcijām, ko piemēro šīs regulas pārkāpšanas gadījumos, un jānodrošina to piemērošana. Sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām, jo nepildīšana var kaitēt cilvēka veselībai un videi. Lai nodrošinātu šīs regulas konsekventu un efektīvu īstenošanu, dalībvalstīm būtu jākoordinē attiecīgās darbības un jāapmainās ar informāciju Ieviešanas informācijas apmaiņas forumā, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006. Informācija par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem attiecīgā gadījumā būtu jādara zināma sabiedrībai. |
| --- | --- |

(31)

Lai nodrošinātu pārredzamību, objektivitāti un konsekvenci izpildes panākšanas darbību līmenī, dalībvalstīm būtu jāizstrādā noteikumi par sankcijām, ko piemēro šīs regulas pārkāpšanas gadījumos, un jānodrošina to piemērošana. Sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām, jo nepildīšana var kaitēt cilvēka veselībai un videi. Lai nodrošinātu šīs regulas konsekventu un efektīvu īstenošanu, dalībvalstīm būtu jākoordinē attiecīgās darbības un jāapmainās ar informāciju Ieviešanas informācijas apmaiņas forumā, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006. Informācija par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem attiecīgā gadījumā būtu jādara zināma sabiedrībai.

| (32) | Lai nodrošinātu konsekventu pieeju attiecībā uz Savienības tiesību aktiem ķīmisko vielu jomā, Komisijai šīs regulas nolūkos būtu jāsaņem palīdzība no komitejas, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006, izņemot jautājumus, kuri saistīti ar atkritumiem. |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu konsekventu pieeju attiecībā uz Savienības tiesību aktiem ķīmisko vielu jomā, Komisijai šīs regulas nolūkos būtu jāsaņem palīdzība no komitejas, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006, izņemot jautājumus, kuri saistīti ar atkritumiem.

| (33) | Lai nodrošinātu konsekventu pieeju attiecībā uz Savienības tiesību aktiem atkritumu jomā, Komisijai šīs regulas nolūkos būtu jāsaņem palīdzība no komitejas, kas izveidota ar Direktīvu 2008/98/EK. |
| --- | --- |

(33)

Lai nodrošinātu konsekventu pieeju attiecībā uz Savienības tiesību aktiem atkritumu jomā, Komisijai šīs regulas nolūkos būtu jāsaņem palīdzība no komitejas, kas izveidota ar Direktīvu 2008/98/EK.

| (34) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, aizsargāt no NOP cilvēka veselību un vidi, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs minēto piesārņotāju pārrobežu ietekmes dēļ, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, aizsargāt no NOP cilvēka veselību un vidi, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs minēto piesārņotāju pārrobežu ietekmes dēļ, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis un priekšmets

Ņemot vērā jo īpaši piesardzības principu, šīs regulas mērķis ir aizsargāt cilvēka veselību un vidi no NOP, aizliedzot, pēc iespējas drīz pakāpeniski izbeidzot vai ierobežojot tādu vielu ražošanu, laišanu tirgū un izmantošanu, uz kurām attiecas Stokholmas Konvencija par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, turpmāk – “Konvencija”, vai 1979. gada Konvencijas par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu protokols par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, turpmāk – “Protokols”, šādu vielu izplūdes samazinot līdz minimumam ar nodomu tās iespējami drīz novērst un izveidojot noteikumus par atkritumiem, kas no kādas šādas vielas sastāv, to satur vai ir ar to kontaminēti.

Dalībvalstis attiecīgos gadījumos saskaņā ar LESD var piemērot stingrākas prasības par šajā regulā noteiktajām.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “laišana tirgū” ir laišana tirgū kā tā definēta Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 12. punktā; |
| --- | --- |

1)

“laišana tirgū” ir laišana tirgū kā tā definēta Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 12. punktā;

| 2) | “izstrādājums” ir izstrādājums kā tas definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

2)

“izstrādājums” ir izstrādājums kā tas definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 3. punktā;

| 3) | “viela” ir viela kā tā definēta Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

3)

“viela” ir viela kā tā definēta Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 1. punktā;

| 4) | “maisījums” ir maisījums kā tas definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

4)

“maisījums” ir maisījums kā tas definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 2. punktā;

| 5) | “ražošana” ir ražošana kā tā definēta Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 8. punktā; |
| --- | --- |

5)

“ražošana” ir ražošana kā tā definēta Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 8. punktā;

| 6) | “lietošana” ir lietošana kā tā definēta Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 24. punktā; |
| --- | --- |

6)

“lietošana” ir lietošana kā tā definēta Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 24. punktā;

| 7) | “imports” ir imports kā tas definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 10. punktā; |
| --- | --- |

7)

“imports” ir imports kā tas definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 10. punktā;

| 8) | “atkritumi” ir atkritumi kā tie definēti Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

8)

“atkritumi” ir atkritumi kā tie definēti Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 1. punktā;

| 9) | “likvidēšana” ir likvidēšana kā tā definēta Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 19. punktā; |
| --- | --- |

9)

“likvidēšana” ir likvidēšana kā tā definēta Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 19. punktā;

| 10) | “atgūšana” ir atgūšana kā tā definēta Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 15. punktā; |
| --- | --- |

10)

“atgūšana” ir atgūšana kā tā definēta Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 15. punktā;

| 11) | “slēgtā sistēmā bez vietas maiņas pieļaujams starpprodukts” ir viela, ko ražo ķīmiskai pārstrādei, kurā to patērē vai izmanto, lai pārveidotu citā vielā (“sintēze”), un starpprodukta ražošana un vienas vai vairāku citu vielu sintēze no starpprodukta notiek vienā un tajā pašā ražošanas vietā un to veic viena vai vairākas juridiskas personas stingri kontrolētos apstākļos, kuros to ar tehniskiem līdzekļiem stingri notur visu tā aprites cikla laiku; |
| --- | --- |

11)

“slēgtā sistēmā bez vietas maiņas pieļaujams starpprodukts” ir viela, ko ražo ķīmiskai pārstrādei, kurā to patērē vai izmanto, lai pārveidotu citā vielā (“sintēze”), un starpprodukta ražošana un vienas vai vairāku citu vielu sintēze no starpprodukta notiek vienā un tajā pašā ražošanas vietā un to veic viena vai vairākas juridiskas personas stingri kontrolētos apstākļos, kuros to ar tehniskiem līdzekļiem stingri notur visu tā aprites cikla laiku;

| 12) | “nejaušs mikrokontaminants” ir nejauši klātesošas vielas minimāls daudzums, kuru nesasniedzot, vielu nevar jēgpilni izmantot, bet kurš ir virs kontroles un izpildes vajadzībām izstrādāto detekcijas metožu minimālās robežas; |
| --- | --- |

12)

“nejaušs mikrokontaminants” ir nejauši klātesošas vielas minimāls daudzums, kuru nesasniedzot, vielu nevar jēgpilni izmantot, bet kurš ir virs kontroles un izpildes vajadzībām izstrādāto detekcijas metožu minimālās robežas;

| 13) | “krājums” ir vielas, maisījumi vai izstrādājumi, ko uzkrājis turētājs un kas sastāv no I vai II pielikumā uzskaitītajām vielām vai tās satur. |
| --- | --- |

13)

“krājums” ir vielas, maisījumi vai izstrādājumi, ko uzkrājis turētājs un kas sastāv no I vai II pielikumā uzskaitītajām vielām vai tās satur.

3. pants

Ražošanas, laišanas tirgū un lietošanas kontrole, un vielu iekļaušana sarakstā

1.   Neatkarīgi no tā, vai vielas ir tīrā veidā, maisījumos vai izstrādājumos, regulas I pielikuma sarakstā norādīto vielu ražošana, laišana tirgū un lietošana ir aizliegta, ievērojot 4. pantu.

2.   Neatkarīgi no tā, vai vielas ir tīrā veidā, maisījumos vai izstrādājumos, regulas II pielikuma sarakstā norādīto vielu ražošana, laišana tirgū un lietošana ir ierobežota, ievērojot 4. pantu.

3.   Dalībvalstis un Komisija atbilstoši vērtēšanas un atļauju piešķiršanas shēmām attiecībā uz esošām un jaunām vielām saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem ņem vērā Konvencijas D pielikuma 1. punktā norādītos kritērijus un veic attiecīgus pasākumus, lai kontrolētu vielas un novērstu tādu jaunu vielu ražošanu, laišanu tirgū un lietošanu, kuras uzrāda NOP īpašības.

4.   Atbilstoši LESD 218. panta 9. punktam sagatavojot priekšlikumu Padomei par vielas iekļaušanu sarakstā saskaņā ar Konvencijas noteikumiem, Komisija saņem palīdzību no ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 izveidotās Eiropas Ķimikāliju aģentūras (“Aģentūra”), kā minēts 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Dalībvalstu kompetentās iestādes var iesniegt Komisijai priekšlikumus iekļaušanai sarakstā. Sarakstā iekļaušanas procesa turpmākajos posmos Aģentūra sniedz atbalstu Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā minēts 8. panta 1. punkta e) apakšpunktā.

5.   Komisija un Aģentūra visos 3. un 4. punktā minētā procesa posmos sadarbojas ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm un informē tās.

6.   Tādu atkritumu apsaimniekošanu, kas sastāv no kādas IV pielikumā minētās vielas, to satur vai ir ar to kontaminēti, reglamentē 7. pants.

4. pants

Kontroles pasākumu izņēmumi

1.   Regulas 3. pantu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | viela, ko izmanto laboratorijas mēroga pētījumos vai par references standartu; |
| --- | --- |

a)

viela, ko izmanto laboratorijas mēroga pētījumos vai par references standartu;

| b) | viela ir nejaušs mikrokontaminants vielās, maisījumos vai izstrādājumos, kā precizēts I un II pielikuma attiecīgajos ierakstos. |
| --- | --- |

b)

viela ir nejaušs mikrokontaminants vielās, maisījumos vai izstrādājumos, kā precizēts I un II pielikuma attiecīgajos ierakstos.

2.   Ja viela I vai II pielikumā iekļauta pēc 2019. gada 15. jūlija, tai 3. pantu sešus mēnešus nepiemēro, ja minētā viela ir izstrādājumos, kuri ražoti pirms tās dienas vai tajā dienā, kurā šo regulu sāk minētajai vielai piemērot.

Regulas 3. pantu nepiemēro gadījumā, ja viela ir izstrādājumos, kas jau ir lietošanā pirms tā datuma vai tajā datumā, kurā šo regulu vai Regulu (EK) Nr. 850/2004 sākts piemērot minētajai vielai, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāk.

Tūlīt pēc uzzināšanas par panta pirmajā un otrajā daļā minētajiem izstrādājumiem dalībvalsts attiecīgi informē Komisiju un Aģentūru.

Kad vien Komisija ir šādi informēta vai citādi uzzina par tādiem izstrādājumiem, tā attiecīgā gadījumā nekavējoties paziņo Konvencijas sekretariātam.

3.   Ja viela ir uzskaitīta I pielikuma A daļā vai II pielikuma A daļā, dalībvalsts, kas vēlas līdz attiecīgajā pielikumā noteiktajam termiņam atļaut minēto vielu ražot un lietot par slēgtā sistēmā bez vietas maiņas pieļaujamu starpproduktu, attiecīgi informē Konvencijas sekretariātu.

Šādu paziņojumu var sniegt tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | pēc dalībvalsts pieprasījuma vai Komisijas iniciatīvas ar deleģēto aktu, kas pieņemts, pamatojoties uz ceturto daļu, attiecīgajā pielikumā ir ierakstīta norāde; |
| --- | --- |

a)

pēc dalībvalsts pieprasījuma vai Komisijas iniciatīvas ar deleģēto aktu, kas pieņemts, pamatojoties uz ceturto daļu, attiecīgajā pielikumā ir ierakstīta norāde;

| b) | ražotājs tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā ražotājs veic darījumdarbību, pierāda, ka ražošanas process šo vielu pārveidos par vienu vai vairākām citām vielām, kam nepiemīt NOP īpašības, nodrošinot, ka tās pilna aprites cikla laikā to stingri nodrošina ar tehniskiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

ražotājs tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā ražotājs veic darījumdarbību, pierāda, ka ražošanas process šo vielu pārveidos par vienu vai vairākām citām vielām, kam nepiemīt NOP īpašības, nodrošinot, ka tās pilna aprites cikla laikā to stingri nodrošina ar tehniskiem līdzekļiem;

| c) | ražotājs tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tas veic darījumdarbību, pierāda, ka šī viela ir slēgtā sistēmā bez vietas maiņas pieļaujams starpprodukts un ka ražošanas un lietošanas laikā nav gaidāma būtiska vielas daudzuma nonākšana saskarē ar cilvēkiem vai apkārtējo vidi; |
| --- | --- |

c)

ražotājs tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tas veic darījumdarbību, pierāda, ka šī viela ir slēgtā sistēmā bez vietas maiņas pieļaujams starpprodukts un ka ražošanas un lietošanas laikā nav gaidāma būtiska vielas daudzuma nonākšana saskarē ar cilvēkiem vai apkārtējo vidi;

| d) | ražotājs detalizēti informē dalībvalsti par attiecīgās vielas faktisko vai aplēsto kopējo ražošanu un lietošanu un par slēgtā sistēmā bez vietas maiņas notiekošā procesa raksturu, precizējot nepārveidotas un netīšas mikrokontaminācijas ar NOP izejvielu daudzumu galaproduktā, maisījumā vai izstrādājumā. |
| --- | --- |

d)

ražotājs detalizēti informē dalībvalsti par attiecīgās vielas faktisko vai aplēsto kopējo ražošanu un lietošanu un par slēgtā sistēmā bez vietas maiņas notiekošā procesa raksturu, precizējot nepārveidotas un netīšas mikrokontaminācijas ar NOP izejvielu daudzumu galaproduktā, maisījumā vai izstrādājumā.

Viena mēneša laikā pēc paziņojuma iesniegšanas Konvencijas sekretariātā, attiecīgā dalībvalsts paziņojumu dara zināmu pārējām dalībvalstīm, Komisijai un Aģentūrai un sniedz sīkākus datus par attiecīgās vielas faktisko vai aplēsto kopējo ražošanu un lietošanu un par slēgtā sistēmā bez vietas maiņas notiekošā procesa būtību, norādot nepārveidotas un netīšas mikrokontaminācijas ar NOP daudzumu galaproduktā, maisījumā vai izstrādājumā.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I un II pielikumu, speciāli iekļaujot norādes, ka attiecīgā pielikuma A daļas sarakstā iekļautu vielu atļauts ražot un lietot par slēgtā sistēmā bez vietas maiņas pieļaujamu starpproduktu, un lai grozītu termiņus šādās norādēs gadījumos, kad pēc attiecīgās dalībvalsts atkārtota paziņojuma Konvencijas sekretariātam ir saskaņā ar Konvenciju dota skaidri vai klusuciešot izteikta piekrišana vielas turpmākai ražošanai un lietošanai vēl vienu periodu.

4.   Atkritumus, kas sastāv no kādas IV pielikumā minētās vielas, to satur vai ir ar to kontaminēti, reglamentē 7. pants.

5. pants

Krājumi

1.   No I vai II pielikumā uzskaitītajām vielām sastāvoša vai tās saturoša krājuma turētājs rīkojas ar minēto krājumu kā ar atkritumiem un saskaņā ar 7. pantu.

2.   No I vai II pielikumā uzskaitītajām vielām, kuras ir atļauts lietot, sastāvoša vai tās saturoša krājuma, lielāka par 50 kg, turētājs sniedz informāciju par attiecīgā krājuma veidu un lielumu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā krājums ir izveidots. Tādu informāciju sniedz 12 mēnešu laikā pēc datuma, kad šo regulu vai Regulu (EK) Nr. 850/2004 sākts piemērot minētajai vielai, atkarībā no tā, kura diena turētājam iestājas agrāk, un pēc I vai II pielikuma attiecīgiem grozījumiem un pēc tam katru gadu līdz termiņam, kas I vai II pielikumā norādīts ierobežotai lietošanai.

Turētājs apsaimnieko krājumu drošā, efektīvā un videi draudzīgā veidā saskaņā ar robežvērtībām un prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/18/ES (22), un veicot visas vajadzīgās darbības, lai nodrošinātu tādu krājumu apsaimniekošanu, kas aizsargā cilvēku veselību un vidi.

3.   Dalībvalstis uzrauga paziņoto krājumu lietošanu un apsaimniekošanu.

6. pants

Izplūžu ierobežošana, samazināšana līdz minimumam un novēršana

1.   Divu gadu laikā pēc šīs regulas vai Regulas (EK) Nr. 850/2004 stāšanās spēkā – atkarībā no tā, kurš datums ir agrāk – dalībvalstis saskaņā ar savām saistībām atbilstoši Konvencijai un Protokolam izveido pārskatus par III pielikumā minēto vielu izplūdēm gaisā, ūdenī un zemē un pēcāk šos pārskatus tur atjauninātus.

2.   Dalībvalstis nacionālo īstenošanas plānu ietvaros, ievērojot 9. pantu, paziņo Komisijai, Aģentūrai un citām dalībvalstīm, ar kādiem pasākumiem to rīcības plānos iecerēts identificēt, raksturot un līdz minimumam samazināt nolūkā iespējami drīz, ja iespējams, pavisam novērst visas to III pielikumā uzskaitīto vielu izplūdes, kas reģistrētas Konvencijā prasītajos pārskatos.

Šādos rīcības plānos iekļauj pasākumus, ar kuriem sekmē aizstājēju vai modificētu vielu, maisījumu, izstrādājumu un procesu izstrādi, un, ja tas šķiet lietderīgi, prasa tos lietot, lai novērstu III pielikumā uzskaitīto vielu veidošanos un izplūdi.

3.   Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES (23), dalībvalstis, apsverot priekšlikumus būvēt jaunus objektus vai ievērojami pārveidot esošos objektus, kas izmanto procesus, kuros izplūst III pielikumā uzskaitītās ķīmiskās vielas, prioritāri apsver alternatīvus procesus, tehniskus paņēmienus vai praksi, kura ir līdzīgi lietderīga, bet kura ļauj izvairīties no III pielikumā uzskaitīto vielu veidošanās un izplūdes.

7. pants

Atkritumu apsaimniekošana

1.   Atkritumu radītāji un turētāji pieliek visas saprātīgās pūles, lai iespēju robežās izvairītos no šo atkritumu kontaminācijas ar IV pielikumā uzskaitītajām vielām.

2.   Neatkarīgi no Padomes Direktīvas 96/59/EK (24) atkritumus, kas sastāv no šīs regulas IV pielikumā uzskaitītajām vielām, tās satur vai ir ar tām kontaminēti, likvidē vai no tiem iegūst resursus bez liekas kavēšanās un saskaņā ar šīs regulas V pielikuma 1. daļu tā, lai nodrošinātu, ka NOP saturs ir iznīcināts vai neatgriezeniski pārveidots līdz atlikušajos atkritumos un izplūdēs nav NOP īpašību.

Veicot tādu likvidēšanu vai atgūšanu, IV pielikumā uzskaitītās vielas var izolēt no atkritumiem ar nosacījumu, ka minēto vielu pēc tam likvidē saskaņā ar pirmo daļu.

3.   Likvidēšanas vai atgūšanas darbības, kas var novest pie IV pielikumā uzskaitīto vielu tīrā veidā atgūšanas, reciklēšanas, pārgūšanas vai atkalizmantošanas, ir aizliegtas.

4.   Atkāpjoties no 2. punkta:

| a) | atkritumus, kas satur IV pielikumā uzskaitītas vielas vai ir ar tām kontaminēti, var likvidēt citādi vai no tiem atgūt resursus saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem ar nosacījumu, ka uzskaitīto vielu saturs atkritumos ir mazāks par robežkoncentrācijām, kas noteiktas IV pielikumā; |
| --- | --- |

a)

atkritumus, kas satur IV pielikumā uzskaitītas vielas vai ir ar tām kontaminēti, var likvidēt citādi vai no tiem atgūt resursus saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem ar nosacījumu, ka uzskaitīto vielu saturs atkritumos ir mazāks par robežkoncentrācijām, kas noteiktas IV pielikumā;

| b) | dalībvalsts vai dalībvalsts izraudzīta kompetentā iestāde izņēmuma gadījumos ar V pielikuma 2. daļā uzskaitītajiem atkritumiem, kas satur kādu IV pielikumā uzskaitītu vielu vai ir ar to kontaminēti līdz robežkoncentrācijām, kuras norādītas V pielikuma 2. daļā, var atļaut rīkoties citādi saskaņā ar V pielikuma 2. daļā minēto metodi, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  i) | attiecīgais turētājs attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei ir apmierinoši parādījis, ka atkritumu dekontaminācija no IV pielikumā uzskaitītajām vielām nav realizējama un ka NOP satura iznīcināšana vai neatgriezeniska pārveidošana, kas veikta saskaņā ar vides aizsardzības paraugpraksi vai labāko pieejamo tehnisko paņēmienu, nav vidiski vēlamākā izvēle un kompetentā iestāde pēc tam ir atļāvusi alternatīvu darbību; |
| --- | --- | --- |

b)

dalībvalsts vai dalībvalsts izraudzīta kompetentā iestāde izņēmuma gadījumos ar V pielikuma 2. daļā uzskaitītajiem atkritumiem, kas satur kādu IV pielikumā uzskaitītu vielu vai ir ar to kontaminēti līdz robežkoncentrācijām, kuras norādītas V pielikuma 2. daļā, var atļaut rīkoties citādi saskaņā ar V pielikuma 2. daļā minēto metodi, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

i)

attiecīgais turētājs attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei ir apmierinoši parādījis, ka atkritumu dekontaminācija no IV pielikumā uzskaitītajām vielām nav realizējama un ka NOP satura iznīcināšana vai neatgriezeniska pārveidošana, kas veikta saskaņā ar vides aizsardzības paraugpraksi vai labāko pieejamo tehnisko paņēmienu, nav vidiski vēlamākā izvēle un kompetentā iestāde pēc tam ir atļāvusi alternatīvu darbību;

| ii) | attiecīgais turētājs ir sniedzis kompetentajai iestādei informāciju par NOP saturu atkritumos; |
| --- | --- |

ii)

attiecīgais turētājs ir sniedzis kompetentajai iestādei informāciju par NOP saturu atkritumos;

| iii) | darbība ir saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un ar 5. punktā minētajos attiecīgajos papildu pasākumos paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

iii)

darbība ir saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un ar 5. punktā minētajos attiecīgajos papildu pasākumos paredzētajiem nosacījumiem;

| iv) | attiecīgā dalībvalsts ir informējusi pārējās dalībvalstis, Aģentūru un Komisiju par savu atļauju un tās pamatojumu. |
| --- | --- |

iv)

attiecīgā dalībvalsts ir informējusi pārējās dalībvalstis, Aģentūru un Komisiju par savu atļauju un tās pamatojumu.

5.   Attiecīgā gadījumā, ņemot vērā tehnisko attīstību un attiecīgās starptautiskās pamatnostādnes un lēmumus un dalībvalsts vai minētās dalībvalsts saskaņā ar 4. punktu un V pielikumu ieceltās kompetentās iestādes piešķirtās atļaujas, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz šā panta īstenošanu. Konkrētāk, Komisija var noteikt, kādā formātā informācija dalībvalstīm jāiesniedz saskaņā ar 4. punkta b) apakšpunkta iv) daļu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 20. panta 3. punktā.

6.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu kontroli un izsekojamību saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 17. pantu attiecībā uz atkritumiem, kas satur šīs regulas IV pielikumā minētu vielu vai ir ar to kontaminēti.

8. pants

Aģentūras un foruma uzdevumi

1.   Aģentūra papildus uzdevumiem, kas tai noteikti ar 9., 10., 11., 13. un 17. pantu, veic šādus uzdevumus:

| a) | lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu piemērošanu, ar Komisijas piekrišanu sniedz palīdzību un tehniskus un zinātniskus norādījumus izraudzītajām kompetentajām dalībvalstu iestādēm un Ieviešanas informācijas apmaiņas foruma, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (“forums”), locekļiem, kā arī, ja vajadzīgs, ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

a)

lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu piemērošanu, ar Komisijas piekrišanu sniedz palīdzību un tehniskus un zinātniskus norādījumus izraudzītajām kompetentajām dalībvalstu iestādēm un Ieviešanas informācijas apmaiņas foruma, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (“forums”), locekļiem, kā arī, ja vajadzīgs, ieinteresētajām personām;

| b) | pēc Komisijas lūguma sniedz tai tehnisku un zinātnisku atbalstu un palīdz nodrošināt šīs regulas efektīvu piemērošanu; |
| --- | --- |

b)

pēc Komisijas lūguma sniedz tai tehnisku un zinātnisku atbalstu un palīdz nodrošināt šīs regulas efektīvu piemērošanu;

| c) | sniedz Komisijai tehnisku un zinātnisku atbalstu un informāciju par vielām, kuras var atbilst kritērijiem to iekļaušanai Konvencijas vai Protokola sarakstā, vajadzības gadījumā ņemot vērā 3. panta 3. punktā minēto vērtēšanas shēmu rezultātus; |
| --- | --- |

c)

sniedz Komisijai tehnisku un zinātnisku atbalstu un informāciju par vielām, kuras var atbilst kritērijiem to iekļaušanai Konvencijas vai Protokola sarakstā, vajadzības gadījumā ņemot vērā 3. panta 3. punktā minēto vērtēšanas shēmu rezultātus;

| d) | publicē savā tīmekļa vietnē paziņojumu, ka Komisija sagatavos priekšlikumu vielas iekļaušanai sarakstā, aicina visas ieinteresētās personas astoņu nedēļu laikā iesniegt piezīmes un publicē minētās piezīmes savā tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

d)

publicē savā tīmekļa vietnē paziņojumu, ka Komisija sagatavos priekšlikumu vielas iekļaušanai sarakstā, aicina visas ieinteresētās personas astoņu nedēļu laikā iesniegt piezīmes un publicē minētās piezīmes savā tīmekļa vietnē;

| e) | sniedz Komisijai un dalībvalstīm tehnisku un zinātnisku atbalstu riska profila sagatavošanā un pārskatīšanā un tādu vielu riska pārvaldības novērtējuma sagatavošanā, kuras potenciāli varētu iekļaut saskaņā ar Konvenciju, aicina visas ieinteresētās personas astoņu nedēļu laikā iesniegt piezīmes vai papildu informāciju, vai abus, un publicē minētās piezīmes savā tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

e)

sniedz Komisijai un dalībvalstīm tehnisku un zinātnisku atbalstu riska profila sagatavošanā un pārskatīšanā un tādu vielu riska pārvaldības novērtējuma sagatavošanā, kuras potenciāli varētu iekļaut saskaņā ar Konvenciju, aicina visas ieinteresētās personas astoņu nedēļu laikā iesniegt piezīmes vai papildu informāciju, vai abus, un publicē minētās piezīmes savā tīmekļa vietnē;

| f) | pēc pieprasījuma sniedz Komisijai tehnisku un zinātnisku atbalstu Konvencijas īstenošanā un tālākā izstrādē, jo īpaši attiecībā uz NOP pārskatīšanas komiteju; |
| --- | --- |

f)

pēc pieprasījuma sniedz Komisijai tehnisku un zinātnisku atbalstu Konvencijas īstenošanā un tālākā izstrādē, jo īpaši attiecībā uz NOP pārskatīšanas komiteju;

| g) | apkopo, reģistrē, apstrādā un dara pieejamu Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm visu informāciju, kas saņemta vai pieejama atbilstīgi 4. panta 2. un 3. punktam, 7. panta 4. punkta b) apakšpunkta iv) punktam, 9. panta 2. punktam un 13. panta 1. punktam. Ja šāda informācija nav konfidenciāla, Aģentūra savā tīmekļa vietnē publisko minēto informāciju un sekmē apmaiņu ar šādu informāciju ar attiecīgajām informācijas platformām, piemēram, tām, kas minētas 13. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

g)

apkopo, reģistrē, apstrādā un dara pieejamu Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm visu informāciju, kas saņemta vai pieejama atbilstīgi 4. panta 2. un 3. punktam, 7. panta 4. punkta b) apakšpunkta iv) punktam, 9. panta 2. punktam un 13. panta 1. punktam. Ja šāda informācija nav konfidenciāla, Aģentūra savā tīmekļa vietnē publisko minēto informāciju un sekmē apmaiņu ar šādu informāciju ar attiecīgajām informācijas platformām, piemēram, tām, kas minētas 13. panta 2. punktā;

| h) | izstrādā un uztur savā tīmekļa vietnē sadaļas par visiem jautājumiem, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

h)

izstrādā un uztur savā tīmekļa vietnē sadaļas par visiem jautājumiem, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu.

2.   Ieviešanas informācijas apmaiņas forumu izmanto par šīs regulas ieviešanu atbildīgo dalībvalstu iestāžu tīkla koordinācijai.

Foruma locekļi, kurus iecēlusi dalībvalsts, nodrošina pietiekamu foruma uzdevumu un kompetentās dalībvalsts iestādes darba koordināciju.

Forumā iesaistās dalībvalstu izpildiestādes, kuras ir atbildīgas par atkritumiem, risinot ar atkritumiem saistītus jautājumus.

3.   Uzdevumus, kas Aģentūrai noteikti ar šo regulu, veic Aģentūras sekretariāts.

9. pants

Īstenošanas plāni

1.   Gatavojot un atjauninot nacionālos īstenošanas plānus, dalībvalstis saskaņā ar savām nacionālajām procedūrām sniedz sabiedrībai agrīnas un reālas iespējas piedalīties šajā procesā.

2.   Tiklīdz dalībvalsts saskaņā ar savām Konvencijā noteiktajām saistībām ir pieņēmusi nacionālo īstenošanas plānu, tā dara to publiski pieejamu un paziņo par publiskošanu Komisijai, Aģentūrai un pārējām dalībvalstīm.

3.   Dalībvalstīm gatavojot un atjauninot īstenošanas plānus, Komisija, kuru atbalsta Aģentūra, un dalībvalstis pēc vajadzības apmainās ar informāciju par saturu, tostarp informāciju par pasākumiem, kas veikti valsts līmenī, lai identificētu un novērtētu ar NOP kontaminētās vietas.

4.   Komisija ar Aģentūras atbalstu uztur Savienības Konvencijā noteikto saistību īstenošanas plānu un pēc vajadzības publicē, pārskata un atjaunina to.

10. pants

Pārraudzība

1.   Komisija ar Aģentūras atbalstu un dalībvalstis ciešā sadarbībā izveido vai attiecīgā gadījumā uztur attiecīgas programmas un mehānismus atbilstoši pašreizējām zināšanām, kas regulāri nodrošinātu salīdzināmus pārraudzības datus par III pielikuma A daļā norādīto vielu klātbūtni vidē. Izveidojot vai uzturot tādas programmas un mehānismus, pienācīgi ņem vērā attīstību atbilstoši Protokolam un Konvencijai.

2.   Komisija regulāri novērtē, vai nepieciešams obligāti uzraudzīt kādu no III pielikuma B daļā iekļautajām vielām. Ņemot vērā šādu novērtējumu un visus dalībvalstu iesniegtos datus, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 18. pantu, lai grozītu III pielikumu nolūkā vajadzības gadījumā pārvietot vielu no III pielikuma B daļas uz A daļu.

11. pants

Informācijas apmaiņa

1.   Komisija, Aģentūra un dalībvalstis atvieglo un uzņemas informācijas apmaiņu Savienībā un ar trešām valstīm attiecībā uz NOP ražošanas, izmantošanas un izplūdes samazināšanu, samazināšanu līdz minimumam vai novēršanu, kur tas ir iespējams, un attiecībā uz minēto vielu alternatīvām, norādot ar tādām alternatīvām saistīto risku un ekonomiskās un sociālās izmaksas.

2.   Komisija, Aģentūra un dalībvalstis attiecībā uz NOP pēc vajadzības veicina un atvieglo:

| a) | informēšanas programmas, tostarp par piesārņotāju un to alternatīvu ietekmi uz veselību un vidi un par to ražošanas, izmantošanas un izplūdes samazināšanu vai novēršanu, kas būtu jo īpaši paredzētas:






  i) | politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem; |
| --- | --- | --- |

a)

informēšanas programmas, tostarp par piesārņotāju un to alternatīvu ietekmi uz veselību un vidi un par to ražošanas, izmantošanas un izplūdes samazināšanu vai novēršanu, kas būtu jo īpaši paredzētas:

i)

politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem;

| ii) | īpaši neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

ii)

īpaši neaizsargātām grupām;

| b) | informācijas sniegšanai sabiedrībai; |
| --- | --- |

b)

informācijas sniegšanai sabiedrībai;

| c) | apmācībai, arī strādājošo, zinātnieku, pedagogu un tehniskā un vadības personāla apmācībai. |
| --- | --- |

c)

apmācībai, arī strādājošo, zinātnieku, pedagogu un tehniskā un vadības personāla apmācībai.

3.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 un (EK) Nr. 1367/2006 un Direktīvu 2003/1049/EK, informāciju par cilvēku un vides veselību un drošību neuzskata par konfidenciālu. Komisija, Aģentūra un dalībvalstis, kas apmainās ar informāciju ar kādu trešo valsti, aizsargā konfidenciālo informāciju atbilstīgi Savienības tiesību aktiem.

12. pants

Tehniskā palīdzība

Saskaņā ar Konvencijas 12. un 13. pantu Komisija un dalībvalstis sadarbojas, sniedzot atbilstošu un laicīgu tehnisku un finansiālu palīdzību jaunattīstības valstīm un pārejas ekonomikas valstīm, lai pēc to lūguma, pieejamo resursu robežās un ņemot vērā to īpašās vajadzības, tām palīdzētu attīstīt un stiprināt spēju pilnībā izpildīt Konvencijā noteiktās saistības. Tādu atbalstu var arī organizēt caur reģionālajiem centriem, kā noteikts Konvencijā, nevalstiskajām organizācijām vai Aģentūru.

13. pants

Īstenošanas pārraudzība

1.   Neskarot Direktīvas 2003/4/EK un 2007/2/EK, dalībvalstis sagatavo un publicē ziņojumu, kurā ir:

| a) | informācija par šīs regulas piemērošanu, tostarp informācija par īstenošanas pasākumiem, pārkāpumiem un sodiem; |
| --- | --- |

a)

informācija par šīs regulas piemērošanu, tostarp informācija par īstenošanas pasākumiem, pārkāpumiem un sodiem;

| b) | informācija, kas apkopota no paziņojumiem, kuri saņemti saskaņā ar 4. panta 2. un 3. punktu, 5. panta 2. punktu un 7. panta 4. punkta b) apakšpunkta iv) punktu; |
| --- | --- |

b)

informācija, kas apkopota no paziņojumiem, kuri saņemti saskaņā ar 4. panta 2. un 3. punktu, 5. panta 2. punktu un 7. panta 4. punkta b) apakšpunkta iv) punktu;

| c) | informācija, kas apkopota no izplūžu pārskatiem, kuri sagatavoti saskaņā ar 6. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

c)

informācija, kas apkopota no izplūžu pārskatiem, kuri sagatavoti saskaņā ar 6. panta 1. punktu;

| d) | informācija par īstenošanu atbilstīgi nacionālajiem īstenošanas plāniem, kuri izstrādāti saskaņā ar 9. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

informācija par īstenošanu atbilstīgi nacionālajiem īstenošanas plāniem, kuri izstrādāti saskaņā ar 9. panta 2. punktu;

| e) | informācija, kas apkopota saskaņā ar 10. pantu, par III pielikuma A daļā norādīto vielu klātbūtni vidē; |
| --- | --- |

e)

informācija, kas apkopota saskaņā ar 10. pantu, par III pielikuma A daļā norādīto vielu klātbūtni vidē;

| f) | ikgadējos pārraudzības un statistikas datus par faktisko vai aplēsto I vai II pielikumā uzskaitīto vielu kopējo ražošanu un laišanu tirgū, tostarp attiecīgos rādītājus, pārskata kartes, ziņojumus. |
| --- | --- |

f)

ikgadējos pārraudzības un statistikas datus par faktisko vai aplēsto I vai II pielikumā uzskaitīto vielu kopējo ražošanu un laišanu tirgū, tostarp attiecīgos rādītājus, pārskata kartes, ziņojumus.

Dalībvalstis atjaunina ziņojumu katru gadu, ciktāl ir pieejami jauni dati vai informācija, un citos gadījumos vismaz reizi trijos gados.

Dalībvalstis Komisijai un Aģentūrai nodrošina piekļuvi ziņojumos ietvertajai informācijai.

2.   Ja dalībvalsts 1. punkta e) apakšpunktā minēto informāciju izplata Ķīmiskā monitoringa informācijas platformā, minētā dalībvalsts to norāda savā ziņojumā, un tiek uzskatīts, ka dalībvalsts ir izpildījusi savu ziņošanas pienākumu saskaņā ar minēto punktu.

Ja 1. punkta e) apakšpunktā minētā informācija ir ietverta ziņojumā, ko dalībvalsts iesniegusi Aģentūrai, Aģentūra šīs informācijas apkopošanai, glabāšanai un izplatīšanai izmanto Ķīmiskā monitoringa informācijas platformu.

3.   Attiecībā uz Konvencijā uzskaitītajām vielām Komisija ar Aģentūras atbalstu intervālos, ko nosaka Konvencijas pušu konference, apkopo ziņojumu, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis Aģentūrai sniegušas saskaņā ar 1. punkta f) apakšpunktu, un to paziņo Konvencijas sekretariātam.

4.   Aģentūra apkopo un publicē Savienības apskata ziņojumu, pamatojoties uz 1. un 2. punktā minētajiem datiem, ko ir publiskojušas vai paziņojušas dalībvalstis. Savienības apskata ziņojumā atbilstoši vajadzībām ietver rādītājus par iznākumu, rezultātiem un šīs regulas ietekmi, Savienības pārskata kartes un dalībvalstu ziņojumus. Aģentūra atjaunina Savienības apskata ziņojumu vismaz reizi sešos mēnešos vai pēc Komisijas pieprasījuma saņemšanas.

5.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par saskaņā ar 1. punktu sniedzamās informācijas minimumu, tostarp definē 1. punkta f) apakšpunktā minētos attiecīgos rādītājus, pārskata kartes un ziņojumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 20. panta 3. punktā.

14. pants

Sankcijas

Dalībvalstis izstrādā noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un atturošām. Ja dalībvalstis to nav izdarījušas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, tās vēlākais 2020. gada 16. jūlijā minētos noteikumus un pasākumus dara zināmus Komisijai un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

15. pants

Pielikumu grozīšana

1.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, kas groza šīs regulas I, II un III pielikumu, lai tos pielāgotu Konvencijas vai Protokola pielikumos ietverto vielu sarakstu grozījumiem, pamatojoties uz to, ka Savienība ir atbalstījusi attiecīgās izmaiņas ar Padomes lēmumu, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, vai grozītu šīs regulas I un II pielikuma ierakstus vai noteikumus ar mērķi tos pielāgot zinātnes un tehnikas progresam.

Ja Komisija groza šīs regulas I, II vai III pielikumu, tā attiecībā uz katru vielu pieņem atsevišķu deleģēto aktu.

2.   Komisija pastāvīgi pārskata IV un V pielikumu un attiecīgā gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu šo pielikumu grozīšanai, lai tos pielāgotu Konvencijas vai Protokola pielikumos ietverto vielu sarakstu grozījumiem vai grozītu šīs regulas pielikumu ierakstus vai noteikumus ar mērķi tos pielāgot zinātnes un tehnikas progresam.

16. pants

Aģentūras budžets

1.   Šīs regulas izpildei Aģentūras ienākumus veido:

| a) | Savienības subsīdija, kas iegrāmatota Savienības vispārējā budžetā (Komisijas iedaļā); |
| --- | --- |

a)

Savienības subsīdija, kas iegrāmatota Savienības vispārējā budžetā (Komisijas iedaļā);

| b) | jebkāds labprātīgs dalībvalstu ieguldījums. |
| --- | --- |

b)

jebkāds labprātīgs dalībvalstu ieguldījums.

2.   Šīs regulas reglamentētu darbību ienākumus un izdevumus kombinē ar ienākumiem un izdevumiem, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 649/2012 reglamentētām darbībām, un tos atspoguļo tajā pašā Aģentūras budžeta iedaļā. Šā panta 1. punktā minētos Aģentūras ienākumus izmanto šajā regulā noteikto Aģentūras uzdevumu veikšanai.

17. pants

Informācijas sniegšanas vai paziņošanas formāti un programmatūra

Aģentūra sadarbībā ar dalībvalstīm nosaka, kādos formātos un ar kādu programmatūru dalībvalstis sniedz vai paziņo datus saskaņā ar šo regulu, un nodrošina, ka Aģentūras tīmekļa vietnē tie ir pieejami bez maksas. Attiecībā uz telpisko datu kopām un telpisko datu pakalpojumiem dalībvalstis un Aģentūra izstrādā formātus saskaņā ar Direktīvas 2007/2/EK prasībām. Dalībvalstis un citas puses, uz kurām attiecas šī regula, izmanto šos formātus un programmatūru savu datu pārvaldībā vai datu apmaiņā ar Aģentūru.

18. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 4. panta 3. punktā, 10. panta 2. punktā un 15. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2019. gada 15. jūlija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. panta 3. punktā, 10. panta 2. punktā un 15. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 4. panta 3. punktu, 10. panta 2. punktu un 15. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

19. pants

Kompetentās iestādes

Katra dalībvalsts izraugās kompetento iestādi vai kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par šajā regulā noteikto administratīvo uzdevumu veikšanu un regulas izpildi. Ja vien tas nav jau izdarīts pirms šīs regulas stāšanās spēkā, vēlākais triju mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā dalībvalsts informē Komisiju par šādu izraudzīšanos, turklāt informē Komisiju arī par jebkuru ieceltās kompetentās iestādes nomaiņu.

20. pants

Komiteju procedūra

1.   Izņemot 2. punktā minēto gadījumu, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 1907/2006 133. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Jautājumos par atkritumiem Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 39. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

21. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 850/2004 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu VII pielikumā.

22. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 20. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  
  OV C 367, 10.10.2018., 93. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 18. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 13. jūnija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 850/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.).

3

(4)  
  OV L 81, 19.3.2004., 37. lpp.

4

(5)  
  OV L 209, 31.7.2006., 3. lpp.

5

(6)  
  OV L 63, 6.3.2003., 29. lpp.

6

(7)  
  OV L 39, 16.2.1993., 3. lpp.

7

(8)  
  OV L 142, 2.6.2017., 4. lpp.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

9

REACH

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 649/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.).

13

(14)  Komisijas Lēmums 2014/955/ES (2014. gada 18. decembris), ar ko groza Lēmumu 2000/532/EK par atkritumu sarakstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK (OV L 370, 30.12.2014., 44. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 90/313/EEK (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.).

17

(18)  
  OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

19

INSPIRE

(20)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/18/ES (2012. gada 4. jūlijs) par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību, ar kuru groza un vēlāk atceļ Padomes Direktīvu 96/82/EK (OV L 197, 24.7.2012., 1. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

23

(24)  Padomes Direktīva 96/59/EK (1996. gada 16. septembris) par polihlordifenilu un polihlortrifenilu apglabāšanu (PCB/PCT) (OV L 243, 24.9.1996., 31. lpp.).

24

---

I PIELIKUMS

A daļa

Konvencijā un Protokolā uzskaitītās vielas, kā arī tikai Konvencijā uzskaitītās vielas

| Viela | CAS Nr. | EK Nr. | Īpašs izņēmums lietošanai par starpproduktu vai cita specifikācija |
| --- | --- | --- | --- |
| Tetrabromdifenilēteris
  C12H6Br4O | 40088-47-9 un citi | 254-787-2 un citi | 1. | Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz tetrabromdifenilēteri koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 10 mg/kg (0,001 masas %), ja tas ir vielās. |

Viela

CAS Nr.

EK Nr.

Īpašs izņēmums lietošanai par starpproduktu vai cita specifikācija

Tetrabromdifenilēteris

C12H6Br4O

40088-47-9 un citi

254-787-2 un citi

1.

Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz tetrabromdifenilēteri koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 10 mg/kg (0,001 masas %), ja tas ir vielās.

| 2. | Lai veiktu ierakstus par tetra-, penta-, heksa-, hepta- un deca- bromdifenilēteri (BDE) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro šo vielu koncentrācijas summai līdz 500 mg/kg, ja tās ir maisījumos vai izstrādājumos, ko pārskata un vērtē Komisija līdz 2021. gada 16. jūlijam. Šajā pārskatīšanā cita starpā novērtē visu būtisko ietekmi uz veselību un vidi. |
| --- | --- |

2.

Lai veiktu ierakstus par tetra-, penta-, heksa-, hepta- un deca- bromdifenilēteri (BDE) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro šo vielu koncentrācijas summai līdz 500 mg/kg, ja tās ir maisījumos vai izstrādājumos, ko pārskata un vērtē Komisija līdz 2021. gada 16. jūlijam. Šajā pārskatīšanā cita starpā novērtē visu būtisko ietekmi uz veselību un vidi.

| 3. | Izņēmuma kārtā atļauts ražot, laist tirgū un lietot šādus izstrādājumus:
  elektriskas un elektroniskas ierīces Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES (1) darbības jomā. |
| --- | --- |

3.

Izņēmuma kārtā atļauts ražot, laist tirgū un lietot šādus izstrādājumus:

elektriskas un elektroniskas ierīces Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES (1) darbības jomā.

| 4. | Ir atļauts lietot tādus izstrādājumus, kuri Savienībā jau ir lietošanā 2010. gada 25. augustā un kuru sastāvā ir tetrabromdifenilēteris. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa. |
| --- | --- |

4.

Ir atļauts lietot tādus izstrādājumus, kuri Savienībā jau ir lietošanā 2010. gada 25. augustā un kuru sastāvā ir tetrabromdifenilēteris. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa.

Pentabromdifenilēteris

C12H5Br5O

32534-81-9 un citi

251-084-2 un citi

| 1. | Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz pentabromdifenilēteri koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 10 mg/kg (0,001 masas %), ja tas ir vielās. |
| --- | --- |

1.

Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz pentabromdifenilēteri koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 10 mg/kg (0,001 masas %), ja tas ir vielās.

| 2. | Lai veiktu ierakstus par tetra-, penta-, heksa-, hepta- un deca- bromdifenilēteri (BDE) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro šo vielu koncentrācijas summai līdz 500 mg/kg, ja tās ir maisījumos vai izstrādājumos, ko pārskata un vērtē Komisija līdz 2021. gada 16. jūlijam. Šajā pārskatīšanā cita starpā novērtē visu būtisko ietekmi uz veselību un vidi. |
| --- | --- |

2.

Lai veiktu ierakstus par tetra-, penta-, heksa-, hepta- un deca- bromdifenilēteri (BDE) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro šo vielu koncentrācijas summai līdz 500 mg/kg, ja tās ir maisījumos vai izstrādājumos, ko pārskata un vērtē Komisija līdz 2021. gada 16. jūlijam. Šajā pārskatīšanā cita starpā novērtē visu būtisko ietekmi uz veselību un vidi.

| 3. | Izņēmuma kārtā atļauts ražot, laist tirgū un lietot šādus izstrādājumus:
  elektriskas un elektroniskas ierīces Direktīvas 2011/65/EK darbības jomā. |
| --- | --- |

3.

Izņēmuma kārtā atļauts ražot, laist tirgū un lietot šādus izstrādājumus:

elektriskas un elektroniskas ierīces Direktīvas 2011/65/EK darbības jomā.

| 4. | Ir atļauts lietot tādus izstrādājumus, kuri Savienībā jau ir lietošanā 2010. gada 25. augustā un kuru sastāvā ir pentabromdifenilēteris. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa. |
| --- | --- |

4.

Ir atļauts lietot tādus izstrādājumus, kuri Savienībā jau ir lietošanā 2010. gada 25. augustā un kuru sastāvā ir pentabromdifenilēteris. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa.

Heksabromdifenilēteris

C12H4Br6O

36483-60-0 un citi

253-058-6 un citi

| 1. | Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz heksabromdifenilēteri koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 10 mg/kg (0,001 masas %), ja tas ir vielās. |
| --- | --- |

1.

Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz heksabromdifenilēteri koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 10 mg/kg (0,001 masas %), ja tas ir vielās.

| 2. | Lai veiktu ierakstus par tetra-, penta-, heksa-, hepta- un deca- bromdifenilēteri (BDE) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro šo vielu koncentrācijas summai līdz 500 mg/kg, ja tās ir maisījumos vai izstrādājumos, ko pārskata un vērtē Komisija līdz 2021. gada 16. jūlijam. Šajā pārskatīšanā cita starpā novērtē visu būtisko ietekmi uz veselību un vidi. |
| --- | --- |

2.

Lai veiktu ierakstus par tetra-, penta-, heksa-, hepta- un deca- bromdifenilēteri (BDE) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro šo vielu koncentrācijas summai līdz 500 mg/kg, ja tās ir maisījumos vai izstrādājumos, ko pārskata un vērtē Komisija līdz 2021. gada 16. jūlijam. Šajā pārskatīšanā cita starpā novērtē visu būtisko ietekmi uz veselību un vidi.

| 3. | Izņēmuma kārtā atļauts ražot, laist tirgū un lietot šādus izstrādājumus:
  elektriskas un elektroniskas ierīces Direktīvas 2011/65/EK darbības jomā. |
| --- | --- |

3.

Izņēmuma kārtā atļauts ražot, laist tirgū un lietot šādus izstrādājumus:

elektriskas un elektroniskas ierīces Direktīvas 2011/65/EK darbības jomā.

| 4. | Ir atļauts lietot tādus izstrādājumus, kuri Savienībā jau ir lietošanā 2010. gada 25. augustā un kuru sastāvā ir heksabromdifenilēteris. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa. |
| --- | --- |

4.

Ir atļauts lietot tādus izstrādājumus, kuri Savienībā jau ir lietošanā 2010. gada 25. augustā un kuru sastāvā ir heksabromdifenilēteris. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa.

Heptabromdifenilēteris

C12H3Br7O

68928-80-3 un citi

273-031-2 un citi

| 1. | Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz heptabromdifenilēteri koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 10 mg/kg (0,001 masas %), ja tas ir vielās. |
| --- | --- |

1.

Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz heptabromdifenilēteri koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 10 mg/kg (0,001 masas %), ja tas ir vielās.

| 2. | Lai veiktu ierakstus par tetra-, penta-, heksa-, hepta- un deca- bromdifenilēteri (BDE) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro šo vielu koncentrācijas summai līdz 500 mg/kg, ja tās ir maisījumos vai izstrādājumos, ko pārskata un vērtē Komisija līdz 2021. gada 16. jūlijam. Šajā pārskatīšanā cita starpā novērtē visu būtisko ietekmi uz veselību un vidi. |
| --- | --- |

2.

Lai veiktu ierakstus par tetra-, penta-, heksa-, hepta- un deca- bromdifenilēteri (BDE) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro šo vielu koncentrācijas summai līdz 500 mg/kg, ja tās ir maisījumos vai izstrādājumos, ko pārskata un vērtē Komisija līdz 2021. gada 16. jūlijam. Šajā pārskatīšanā cita starpā novērtē visu būtisko ietekmi uz veselību un vidi.

| 3. | Izņēmuma kārtā atļauts ražot, laist tirgū un lietot šādus izstrādājumus:
  elektriskas un elektroniskas ierīces Direktīvas 2011/65/EK darbības jomā. |
| --- | --- |

3.

Izņēmuma kārtā atļauts ražot, laist tirgū un lietot šādus izstrādājumus:

elektriskas un elektroniskas ierīces Direktīvas 2011/65/EK darbības jomā.

| 4. | Ir atļauts lietot tādus izstrādājumus, kuri Savienībā jau ir lietošanā 2010. gada 25. augustā un kuru sastāvā ir heptabromdifenilēteris. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa. |
| --- | --- |

4.

Ir atļauts lietot tādus izstrādājumus, kuri Savienībā jau ir lietošanā 2010. gada 25. augustā un kuru sastāvā ir heptabromdifenilēteris. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa.

Bis(pentabromfenil)ēteris (dekabromdifenilēteris; deka-BDE)

1163-19-5

214-604-9

| 1. | Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz dekabromdifenilēteri koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 10 mg/kg (0,001 masas %), ja tas ir vielās. |
| --- | --- |

1.

Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz dekabromdifenilēteri koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 10 mg/kg (0,001 masas %), ja tas ir vielās.

| 2. | Lai veiktu ierakstus par tetra-, penta-, heksa-, hepta- un deca- bromdifenilēteri (BDE) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro šo vielu koncentrācijas summai līdz 500 mg/kg, ja tās ir maisījumos vai izstrādājumos, ko pārskata un vērtē Komisija līdz 2021. gada 16. jūlijam. Šajā pārskatīšanā cita starpā novērtē visu būtisko ietekmi uz veselību un vidi. |
| --- | --- |

2.

Lai veiktu ierakstus par tetra-, penta-, heksa-, hepta- un deca- bromdifenilēteri (BDE) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro šo vielu koncentrācijas summai līdz 500 mg/kg, ja tās ir maisījumos vai izstrādājumos, ko pārskata un vērtē Komisija līdz 2021. gada 16. jūlijam. Šajā pārskatīšanā cita starpā novērtē visu būtisko ietekmi uz veselību un vidi.

| 3. | Atkāpjoties no iepriekš minētā, deka-BDE ražošana, laišana tirgū un lietošana ir atļauta šādos nolūkos, ar nosacījumu, ka dalībvalstis līdz 2019. gada decembrim saskaņā ar Konvenciju paziņo Komisijai:






  a) | gaisa kuģa ražošanai, attiecībā uz ko pieteikums tipa apstiprinājumam ir iesniegts pirms 2019. gada 2 marta un saņemts pirms 2022. gada decembra, līdz 2023. gada 18. decembrim vai gadījumos, kad ir pamatota turpmāka vajadzība, līdz 2027. gada 2. martam; |
| --- | --- | --- |

3.

Atkāpjoties no iepriekš minētā, deka-BDE ražošana, laišana tirgū un lietošana ir atļauta šādos nolūkos, ar nosacījumu, ka dalībvalstis līdz 2019. gada decembrim saskaņā ar Konvenciju paziņo Komisijai:

a)

gaisa kuģa ražošanai, attiecībā uz ko pieteikums tipa apstiprinājumam ir iesniegts pirms 2019. gada 2 marta un saņemts pirms 2022. gada decembra, līdz 2023. gada 18. decembrim vai gadījumos, kad ir pamatota turpmāka vajadzība, līdz 2027. gada 2. martam;

| b) | tādu rezerves daļu ražošanā, kas paredzētas vienam no šādiem nolūkiem:






  i) | gaisa kuģim, attiecībā uz ko pieteikums tipa apstiprinājumam ir iesniegts pirms 2019. gada 2. marta un saņemts pirms 2022. gada decembra, kas izgatavots pirms 2023. gada 18. decembra vai gadījumos, kad ir pamatota turpmāka vajadzība, līdz 2027. gada 2. martam, līdz šāda gaisa kuģa darbmūža beigām; |
| --- | --- | --- |

b)

tādu rezerves daļu ražošanā, kas paredzētas vienam no šādiem nolūkiem:

i)

gaisa kuģim, attiecībā uz ko pieteikums tipa apstiprinājumam ir iesniegts pirms 2019. gada 2. marta un saņemts pirms 2022. gada decembra, kas izgatavots pirms 2023. gada 18. decembra vai gadījumos, kad ir pamatota turpmāka vajadzība, līdz 2027. gada 2. martam, līdz šāda gaisa kuģa darbmūža beigām;

| ii) | mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (2) darbības jomā un kas ražoti pirms 2019. gada 15. jūlija, vai nu līdz 2036. gadam vai arī līdz to darbmūža beigām atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks; |
| --- | --- |

ii)

mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (2) darbības jomā un kas ražoti pirms 2019. gada 15. jūlija, vai nu līdz 2036. gadam vai arī līdz to darbmūža beigām atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks;

| c) | elektriskām un elektroniskām ierīcēm Direktīvas 2011/65/EK darbības jomā. |
| --- | --- |

c)

elektriskām un elektroniskām ierīcēm Direktīvas 2011/65/EK darbības jomā.

| 4. | Rezerves daļām mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā piemēro īpašus izņēmumus attiecībā uz deca-BDE ražošanu un izmantošanu komerciālos nolūkos, ja tās ietilpst vienā vai vairākās no turpmāk minētajām kategorijām:






  a) | spēka piedziņas sastāvdaļas un dzinēja nodalījumā izvietotās sastāvdaļas, kā, piemēram, akumulatoru “masas” pievadi, akumulatoru starpsavienojumu vadi, automobiļa gaisa kondicionēšanas (MAC) sistēmas caurules, transmisija, izplūdes kolektora ieliktņi, dzinēja nodalījuma pārsega izolācija, dzinēja nodalījumā esošā elektroinstalācija un vadu saišķi (dzinēja elektroinstalācija utt.), apgriezienu devēji, šļūtenes, ventilatoru moduļi un detonācijas devēji; |
| --- | --- | --- |

4.

Rezerves daļām mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā piemēro īpašus izņēmumus attiecībā uz deca-BDE ražošanu un izmantošanu komerciālos nolūkos, ja tās ietilpst vienā vai vairākās no turpmāk minētajām kategorijām:

a)

spēka piedziņas sastāvdaļas un dzinēja nodalījumā izvietotās sastāvdaļas, kā, piemēram, akumulatoru “masas” pievadi, akumulatoru starpsavienojumu vadi, automobiļa gaisa kondicionēšanas (MAC) sistēmas caurules, transmisija, izplūdes kolektora ieliktņi, dzinēja nodalījuma pārsega izolācija, dzinēja nodalījumā esošā elektroinstalācija un vadu saišķi (dzinēja elektroinstalācija utt.), apgriezienu devēji, šļūtenes, ventilatoru moduļi un detonācijas devēji;

| b) | degvielas sistēmas sastāvdaļas, kā, piemēram, degvielas šļūtenes, degvielas tvertnes un zem korpusa novietotas degvielas tvertnes; |
| --- | --- |

b)

degvielas sistēmas sastāvdaļas, kā, piemēram, degvielas šļūtenes, degvielas tvertnes un zem korpusa novietotas degvielas tvertnes;

| c) | pirotehniskās ierīces un sastāvdaļas, ko ietekmē pirotehniskās ierīces, kā, piemēram, drošības gaisa spilvenu aizdedzes vadi, sēdekļu pārvalki/apšuvums (tikai tad, ja tie saistīti ar drošības gaisa spilveniem) un drošības gaisa spilveni (priekšējie un sānu). |
| --- | --- |

c)

pirotehniskās ierīces un sastāvdaļas, ko ietekmē pirotehniskās ierīces, kā, piemēram, drošības gaisa spilvenu aizdedzes vadi, sēdekļu pārvalki/apšuvums (tikai tad, ja tie saistīti ar drošības gaisa spilveniem) un drošības gaisa spilveni (priekšējie un sānu).

| 5. | Ir atļauta tādu izstrādājumu lietošana Savienībā, kuri jau tiek lietoti pirms 2019. gada 15. jūlija un kuros ir deca-BDE. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa. |
| --- | --- |

5.

Ir atļauta tādu izstrādājumu lietošana Savienībā, kuri jau tiek lietoti pirms 2019. gada 15. jūlija un kuros ir deca-BDE. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa.

| 6. | Neskarot citu par vielu un maisījumu klasificēšanu, iepakošanu un marķēšanu izstrādāto Savienības noteikumu piemērošanu, izstrādājumi, kuros izmantots deca-BDE, ir identificējami visā to aprites ciklā pēc marķējuma vai ar citiem paņēmieniem. |
| --- | --- |

6.

Neskarot citu par vielu un maisījumu klasificēšanu, iepakošanu un marķēšanu izstrādāto Savienības noteikumu piemērošanu, izstrādājumi, kuros izmantots deca-BDE, ir identificējami visā to aprites ciklā pēc marķējuma vai ar citiem paņēmieniem.

| 7. | Līdz minēto atbrīvojumu termiņa beigām ir atļauta tādu izstrādājumu laišana tirgū un lietošana, kas satur deka-BDE un kas importēti 2. punktā paredzēto īpašo izņēmumu nolūkā. 6. punktu piemēro tā, it kā šie izstrādājumi būtu ražoti saskaņā ar 2. punktā paredzēto izņēmumu. Šādus izstrādājumus, kuri līdz minētajai dienai jau tikuši lietoti, drīkst lietot arī turpmāk līdz attiecīgā atbrīvojuma termiņa beigām. |
| --- | --- |

7.

Līdz minēto atbrīvojumu termiņa beigām ir atļauta tādu izstrādājumu laišana tirgū un lietošana, kas satur deka-BDE un kas importēti 2. punktā paredzēto īpašo izņēmumu nolūkā. 6. punktu piemēro tā, it kā šie izstrādājumi būtu ražoti saskaņā ar 2. punktā paredzēto izņēmumu. Šādus izstrādājumus, kuri līdz minētajai dienai jau tikuši lietoti, drīkst lietot arī turpmāk līdz attiecīgā atbrīvojuma termiņa beigām.

| 8. | Šajā ierakstā “gaisa kuģis” ir:






  a) | civilās aviācijas gaisa kuģis, kas ražots atbilstoši tipa sertifikātam, kurš izdots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (3), vai projekta apstiprinājumam, kurš izdots saskaņā ar ICAO līgumslēdzējas valsts nacionālajiem noteikumiem, vai kuram ICAO līgumslēdzēja valsts ir izdevusi lidojumderīguma sertifikātu saskaņā ar Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 8. pielikumu; |
| --- | --- | --- |

8.

Šajā ierakstā “gaisa kuģis” ir:

a)

civilās aviācijas gaisa kuģis, kas ražots atbilstoši tipa sertifikātam, kurš izdots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (3), vai projekta apstiprinājumam, kurš izdots saskaņā ar ICAO līgumslēdzējas valsts nacionālajiem noteikumiem, vai kuram ICAO līgumslēdzēja valsts ir izdevusi lidojumderīguma sertifikātu saskaņā ar Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 8. pielikumu;

| b) | militārais gaisa kuģis. |
| --- | --- |

b)

militārais gaisa kuģis.

Perfluoroktānsulfonskābe un tās atvasinājumi (PFOS)

C8F17SO2X

(X = OH, metālu sāļi (O-M+), halogenīdi, amīdi u. c. atvasinājumi, ieskaitot polimērus)

1763-23-1

2795-39-3

29457-72-5

29081-56-9

70225-14-8

56773-42-3

251099-16-8

4151-50-2

31506-32-8

1691-99-2

24448-09-7

307-35-7 un citi

217-179-8

220-527-1

249-644-6

249-415-0

274-460-8

260-375-3

223-980-3

250-665-8

216-887-4

246-262-1

206-200-6 un citi

| 1. | Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz PFOS koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 10 mg/kg (0,001 masas %), ja tā ir vielās vai maisījumos. |
| --- | --- |

1.

Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz PFOS koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 10 mg/kg (0,001 masas %), ja tā ir vielās vai maisījumos.

| 2. | Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts uz PFOS koncentrāciju pusfabrikātos, izstrādājumos vai to daļās attiecas tad, ja pēc strukturāli vai mikrostrukturāli atšķiramu un PFOS saturošu daļu masas aprēķinātā PFOS koncentrācija nesasniedz 0,1 masas % vai – tekstilizstrādājumos un citos pārklātos materiālos – ja PFOS daudzums pārklātajā materiālā nesasniedz 1 μg/m2. |
| --- | --- |

2.

Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts uz PFOS koncentrāciju pusfabrikātos, izstrādājumos vai to daļās attiecas tad, ja pēc strukturāli vai mikrostrukturāli atšķiramu un PFOS saturošu daļu masas aprēķinātā PFOS koncentrācija nesasniedz 0,1 masas % vai – tekstilizstrādājumos un citos pārklātos materiālos – ja PFOS daudzums pārklātajā materiālā nesasniedz 1 μg/m2.

| 3. | Ir atļauts lietot tādus izstrādājumus, kuri Savienībā jau ir lietošanā 2010. gada 25. augustā un kuru sastāvā ir PFOS. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa. |
| --- | --- |

3.

Ir atļauts lietot tādus izstrādājumus, kuri Savienībā jau ir lietošanā 2010. gada 25. augustā un kuru sastāvā ir PFOS. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa.

| 4. | Ja vidē izplūdušais daudzums tiek minimalizēts, ir atļauta ražošana un laišana tirgū šādiem konkrētiem lietojumiem, ja vien dalībvalstis ik pēc četriem gadiem ziņo Komisijai par PFOS likvidācijā paveikto:
  miglas novēršanai nedekoratīviem cieta hroma (VI) pārklājumiem slēgta cikla sistēmās.
  Ja šāds izņēmums attiecas uz ražošanu vai lietošanu iekārtā, kas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/1/EK (4) darbības jomā, piemēro attiecīgos labākos pieejamos tehniskos paņēmienus PFOS emisijas novēršanai un minimalizēšanai, kas aprakstītas informācijā, ko Komisija publicē saskaņā ar Direktīvas 2008/1/EK 17. panta 2. punkta otro daļu.
  Kolīdz kļūst pieejama jauna informācija par lietošanu un drošākām alternatīvām vielām vai tehniskiem paņēmieniem, Komisija pārskata otrās daļas izņēmumu, lai:






  a) | pakāpeniski izbeigtu PFOS lietošanu, kolīdz drošāku alternatīvu izmantošana kļūst tehniski un ekonomiski iespējama; |
| --- | --- | --- |

4.

Ja vidē izplūdušais daudzums tiek minimalizēts, ir atļauta ražošana un laišana tirgū šādiem konkrētiem lietojumiem, ja vien dalībvalstis ik pēc četriem gadiem ziņo Komisijai par PFOS likvidācijā paveikto:

miglas novēršanai nedekoratīviem cieta hroma (VI) pārklājumiem slēgta cikla sistēmās.

Ja šāds izņēmums attiecas uz ražošanu vai lietošanu iekārtā, kas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/1/EK (4) darbības jomā, piemēro attiecīgos labākos pieejamos tehniskos paņēmienus PFOS emisijas novēršanai un minimalizēšanai, kas aprakstītas informācijā, ko Komisija publicē saskaņā ar Direktīvas 2008/1/EK 17. panta 2. punkta otro daļu.

Kolīdz kļūst pieejama jauna informācija par lietošanu un drošākām alternatīvām vielām vai tehniskiem paņēmieniem, Komisija pārskata otrās daļas izņēmumu, lai:

a)

pakāpeniski izbeigtu PFOS lietošanu, kolīdz drošāku alternatīvu izmantošana kļūst tehniski un ekonomiski iespējama;

| b) | izņēmumu varētu piemērot arī turpmāk tikai attiecībā uz būtiski svarīgiem lietojumiem, ja tam nepastāv drošākas alternatīvas un ja ir ziņots par pasākumiem drošāku alternatīvu rašanai; |
| --- | --- |

b)

izņēmumu varētu piemērot arī turpmāk tikai attiecībā uz būtiski svarīgiem lietojumiem, ja tam nepastāv drošākas alternatīvas un ja ir ziņots par pasākumiem drošāku alternatīvu rašanai;

| c) | PFOS izplūdes vidē ir samazinātas līdz minimumam, piemērojot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus. |
| --- | --- |

c)

PFOS izplūdes vidē ir samazinātas līdz minimumam, piemērojot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus.

| 5. | Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) pieņēmusi standartus, tos sāk lietot par analītiskas testēšanas metodēm, ar kurām pierāda vielu, maisījumu un izstrādājumu atbilstību 1. un 2. punktam. Par alternatīvu CEN standartiem var izmantot jebkuru citu analītisku metodi, par kuru lietotājs var pierādīt, ka tai ir līdzvērtīga veiktspēja. |
| --- | --- |

5.

Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) pieņēmusi standartus, tos sāk lietot par analītiskas testēšanas metodēm, ar kurām pierāda vielu, maisījumu un izstrādājumu atbilstību 1. un 2. punktam. Par alternatīvu CEN standartiem var izmantot jebkuru citu analītisku metodi, par kuru lietotājs var pierādīt, ka tai ir līdzvērtīga veiktspēja.

DDT (1,1,1-trihlor-2,2-bis(4-hlorfenil)etāns)

50-29-3

200-024-3

—

Hlordāns

57-74-9

200-349-0

—

Heksahlorcikloheksāni, ieskaitot lindānu

58-89-9

200-401-2

—

319-84-6

206-270-8

319-85-7

206-271-3

608-73-1

210-168-9

Dieldrīns

60-57-1

200-484-5

—

Endrīns

72-20-8

200-775-7

—

Heptahlors

76-44-8

200-962-3

—

Endosulfāns

115-29-7

959-98-8

33213-65-9

204-079-4

| 1. | Ir atļauta tādu izstrādājumu laišana tirgū un lietošana, kuri jau ir lietošanā 2012. gada 10. jūlijā vai pirms tā un kuru sastāvā ir endosulfāns. |
| --- | --- |

1.

Ir atļauta tādu izstrādājumu laišana tirgū un lietošana, kuri jau ir lietošanā 2012. gada 10. jūlijā vai pirms tā un kuru sastāvā ir endosulfāns.

| 2. | Uz 1. punktā minētajiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa. |
| --- | --- |

2.

Uz 1. punktā minētajiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa.

Heksahlorbenzols

118-74-1

204-273-9

—

Hlordekons

143-50-0

205-601-3

—

Aldrīns

309-00-2

206-215-8

—

Pentahlorbenzols

608-93-5

210-172-0

—

Polihlorbifenili (PHB)

1336-36-3 un citi

215-648-1 un citi

Neskarot Direktīvu 96/59/EK, ir atļauts lietot izstrādājumus, ko jau lieto šīs regulas spēkā stāšanās brīdī.

Dalībvalstis iespējami drīz, bet ne vēlāk kā 2025. gada 31. decembrī apzina un no lietošanas izņem iekārtas (piem., transformatorus, kondensatorus vai citus uztvērējus, kam ir šķidrais elements), kuras satur vairāk nekā 0,005 % PHB un kuru tilpums pārsniedz 0,05 dm3.

Mirekss

2385-85-5

219-196-6

—

Toksafēns

8001-35-2

232-283-3

—

Heksabrombifenils

36355-01-8

252-994-2

—

1 Heksabromciklododekāns

“Heksabromciklododekāns” ir heksabromciklododekāns, 1,2,5,6,9,10-heksabromciklododekāns un tā galvenie diastereoizomēri: alfa-heksabromciklododekāns, beta-heksabromciklododekāns un gamma-heksabromciklododekāns

25637-99-4,

3194-55-6,

134237-50-6,

134237-51-7,

134237-52-8

247-148-4,

221-695-9

| 1. | Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz heksabromciklododekānu koncentrācijā līdz 100 mg/kg (0,01 masas %) ieskaitot, ja tas ir vielās, maisījumos, izstrādājumos vai antipirētisko izstrādājumu sastāvdaļās; šī robežvērtība Komisijai jāpārskata līdz 2019. gada 22. martam. |
| --- | --- |

1.

Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz heksabromciklododekānu koncentrācijā līdz 100 mg/kg (0,01 masas %) ieskaitot, ja tas ir vielās, maisījumos, izstrādājumos vai antipirētisko izstrādājumu sastāvdaļās; šī robežvērtība Komisijai jāpārskata līdz 2019. gada 22. martam.

| 2. | Var turpināt izmantot putu polistirola izstrādājumus, kuru sastāvā ir heksabromciklododekāns un kurus lietoja ēkās pirms 2018. gada 21. februāra saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 2016/293 (5) un Komisijas Īstenošanas lēmumu Nr. 2016/C 12/06 (6), un ekstrudētā polistirola izstrādājumus, kuru sastāvā ir heksabromciklododekāns un kurus lietoja ēkās pirms 2016. gada 23. jūnija. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa. |
| --- | --- |

2.

Var turpināt izmantot putu polistirola izstrādājumus, kuru sastāvā ir heksabromciklododekāns un kurus lietoja ēkās pirms 2018. gada 21. februāra saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 2016/293 (5) un Komisijas Īstenošanas lēmumu Nr. 2016/C 12/06 (6), un ekstrudētā polistirola izstrādājumus, kuru sastāvā ir heksabromciklododekāns un kurus lietoja ēkās pirms 2016. gada 23. jūnija. Uz šādiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa.

| 3. | Neskarot citu par vielu un maisījumu klasificēšanu, iepakošanu un marķēšanu izstrādāto Savienības noteikumu piemērošanu, putu polistirols, kurš laists tirgū pēc 2016. gada 23. marta un kurā ir izmantots heksabromciklododekāns, ir identificējams visā tā aprites ciklā pēc marķējuma vai ar citiem paņēmieniem. |
| --- | --- |

3.

Neskarot citu par vielu un maisījumu klasificēšanu, iepakošanu un marķēšanu izstrādāto Savienības noteikumu piemērošanu, putu polistirols, kurš laists tirgū pēc 2016. gada 23. marta un kurā ir izmantots heksabromciklododekāns, ir identificējams visā tā aprites ciklā pēc marķējuma vai ar citiem paņēmieniem.

Heksahlorbutadiēns

87-68-3

201-765-5

| 1. | Ir atļauta tādu izstrādājumu laišana tirgū un lietošana, kuri jau ir lietošanā 2012. gada 10. jūlijā vai pirms tā un kuru sastāvā ir heksahlorbutadiēns. |
| --- | --- |

1.

Ir atļauta tādu izstrādājumu laišana tirgū un lietošana, kuri jau ir lietošanā 2012. gada 10. jūlijā vai pirms tā un kuru sastāvā ir heksahlorbutadiēns.

| 2. | Uz 1. punktā minētajiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa. |
| --- | --- |

2.

Uz 1. punktā minētajiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa.

Pentahlorfenols un tā sāļi un esteri

87-86-5 un citi

201-778-6 un citi

Polihlornaftalīni (7)

70776-03-3 un citi

274-864-4 un citi

| 1. | Ir atļauta tādu izstrādājumu laišana tirgū un lietošana, kuri jau ir lietošanā 2012. gada 10. jūlijā vai pirms tā un kuru sastāvā ir polihlornaftalīni. |
| --- | --- |

1.

Ir atļauta tādu izstrādājumu laišana tirgū un lietošana, kuri jau ir lietošanā 2012. gada 10. jūlijā vai pirms tā un kuru sastāvā ir polihlornaftalīni.

| 2. | Uz 1. punktā minētajiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa. |
| --- | --- |

2.

Uz 1. punktā minētajiem izstrādājumiem attiecas 4. panta 2. punkta trešā un ceturtā daļa.

Hloralkāni, C10-C13 (īsās ķēdes hlorparafīni) (SCCP)

85535-84-8 un citi

287-476-5

| 1. | Piemērojot atkāpi, ir atļauts ražot, laist tirgū un lietot tādas vielas vai maisījumus, kuru sastāvā SCCP ir mazāk nekā 1 % (masas), vai tādus izstrādājumus, kuru sastāvā SCCP ir mazāk nekā 0,15 % (masas). |
| --- | --- |

1.

Piemērojot atkāpi, ir atļauts ražot, laist tirgū un lietot tādas vielas vai maisījumus, kuru sastāvā SCCP ir mazāk nekā 1 % (masas), vai tādus izstrādājumus, kuru sastāvā SCCP ir mazāk nekā 0,15 % (masas).

| 2. | Lietošana ir atļauta attiecībā uz:






  a) | SCCP saturošām konveijera lentēm kalnrūpniecībā un aizsprostu blīvējumiem, kuri jau tika lietoti 2015. gada 4. decembrī vai pirms tā; un |
| --- | --- | --- |

2.

Lietošana ir atļauta attiecībā uz:

a)

SCCP saturošām konveijera lentēm kalnrūpniecībā un aizsprostu blīvējumiem, kuri jau tika lietoti 2015. gada 4. decembrī vai pirms tā; un

| b) | citiem SCCP saturošiem izstrādājumiem, kuri nav minēti a) apakšpunktā un kuri jau tika lietoti 2012. gada 10. jūlijā vai pirms tā. |
| --- | --- |

b)

citiem SCCP saturošiem izstrādājumiem, kuri nav minēti a) apakšpunktā un kuri jau tika lietoti 2012. gada 10. jūlijā vai pirms tā.

| 3. | 4. panta 2. punkta trešo un ceturto daļu piemēro 2. punktā minētajiem izstrādājumiem. |
| --- | --- |

3.

4. panta 2. punkta trešo un ceturto daļu piemēro 2. punktā minētajiem izstrādājumiem.

B daļa

Tikai Protokolā uzskaitītās vielas

| Viela | CAS Nr. | EK Nr. | Īpašs izņēmums lietošanai par starpproduktu vai cita specifikācija |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Viela

CAS Nr.

EK Nr.

Īpašs izņēmums lietošanai par starpproduktu vai cita specifikācija

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/65/ES (2011. gada 8. jūnijs) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (Pamatdirektīva) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008 (2008. gada 20. februāris) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/1/EK (2008. gada 15. janvāris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (OV L 24, 29.1.2008., 8. lpp.).

(5)  Komisijas Regula (ES) 2016/293 (2016. gada 1. marts), ar ko groza I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (OV L 55, 2.3.2016., 4. lpp.).

(6)  
  OV C 10, 13.1.2016., 3. lpp.

(7)  Polihlornaftalīni ir ķīmisko vielu savienojumi, kā pamatā ir naftalīna gredzenu sistēma, kurā viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizstāti ar hlora atomiem.

---

II PIELIKUMS

TO VIELU SARAKSTS, UZ KURĀM ATTIECAS IEROBEŽOJUMI

A daļa

Konvencijā un Protokolā uzskaitītās vielas

| Viela | CAS Nr. | EK Nr. | Ierobežojumu nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Viela

CAS Nr.

EK Nr.

Ierobežojumu nosacījumi

B daļa

Vielas, kas uzskaitītas tikai Protokolā

| Viela | CAS Nr. | EK Nr. | Ierobežojumu nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Viela

CAS Nr.

EK Nr.

Ierobežojumu nosacījumi

---

III PIELIKUMS

TO VIELU SARAKSTS, UZ KURĀM ATTIECAS IZLAIŠANAS SAMAZINĀŠANAS NOTEIKUMI

A DAĻA

Viela (CAS NR.)

Polihlorētie dibenz-p-dioksīni un polihlorētie dibenzfurāni (PHDD/PHDF)

Polihlorbifenili (PHB)

B DAĻA

Heksahlorbenzols (HHB) (CAS Nr. 118-74-1)

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (PAH) (1)

Pentahlorbenzols (CAS Nr. 608-93-5).

Heksahlorbutadiēns (CAS Nr. 87-68-3)

Polihlornaftalīni (CAS Nr. 70776-03-3 un citi)

---

(1)  Emisiju uzskaišu pārskatnolūkiem izmanto šādu četru savienojumu indikatorus: benzo(a)pirēnu, benzo(b)fluorantrēnu, benzo(k)fluorantrēnu un indeno(l,2,3-cd)pirēnu.

---

IV PIELIKUMS

Vielas, uz kurām attiecas 7. pantā paredzētie atkritumu apsaimniekošanas noteikumi

| Viela | CAS Nr. | EK Nr. | 7. panta 4. punkta a) apakšpunktā minētā robežkoncentrācija |
| --- | --- | --- | --- |
| Endosulfāns | 115-29-7
  959-98-8
  33213-65-9 | 204-079-4 | 50 mg/kg |
| Heksahlorbutadiēns | 87-68-3 | 201-765-5 | 100 mg/kg |
| Polihlornaftalīni (1) | | | 10 mg/kg |
| Hloralkāni C10-C13 (īsās ķēdes hlorparafīni) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 10 000 mg/kg |
| Tetrabromdifenilēteris C12H6Br4O | 40088-47-9 un citi | 254-787-2 un citi | Tetrabromdifenilētera, pentabromdifenilētera, heksabromdifenilētera, heptabromdifenilētera un dekabromdifenilētera summārā koncentrācija: 1 000 mg/kg.
  Komisija pārskata minēto robežkoncentrāciju un attiecīgā gadījumā un saskaņā ar Līgumiem pieņem tiesību akta priekšlikumu, lai minēto vērtību samazinātu līdz 500 mg/kg. Komisijai veic šādu pārskatīšanu pēc iespējas drīzāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2021. gada 16. jūlijā. |
| Pentabromdifenilēteris C12H5Br5O | 32534-81-9 un citi | 251-084-2 un citi |
| Heksabromdifenilēteris C12H4Br6O | 36483-60-0 un citi | 253-058-6 un citi |
| Heptabromdifenilēteris C12H3Br7O | 68928-80-3 un citi | 273-031-2 un citi |
| Dekabromdifenilēteris C12Br10O | 1163-19-5 un citi | 214-604-9 un citi |
| Perfluoroktānsulfonskābe un tās atvasinājumi (PFOS) C8F17SO2X
  (X = OH, metālu sāļi (O-M+), halogenīdi, amīdi u. c. atvasinājumi, ieskaitot polimērus) | 1763-23-1
  2795-39-3
  29457-72-5
  29081-56-9
  70225-14-8
  56773-42-3
  251099-16-8
  4151-50-2
  31506-32-8
  1691-99-2
  24448-09-7
  307-35-7 un citi | 217-179-8
  220-527-1
  249-644-6
  249-415-0
  274-460-8
  260-375-3
  223-980-3
  250-665-8
  216-887-4
  246-262-1
  206-200-6 un citi | 50 mg/kg |
| Polihlorētie dibenz-p-dioksīni un polihlorētie dibenzfurāni (PHDD/PHDF) | | | 15 μg/kg (2) |
| DDT (1,1,1-trihlor-2,2-bis(4-hlorfenil)etāns) | 50-29-3 | 200-024-3 | 50 mg/kg |
| Hlordāns | 57-74-9 | 200-349-0 | 50 mg/kg |
| Heksahlorcikloheksāni, ieskaitot lindānu | 58-89-9
  319-84-6
  319-85-7
  608-73-1 | 210-168-9
  200-401-2
  206-270-8
  206-271-3 | 50 mg/kg |
| Dieldrīns | 60-57-1 | 200-484-5 | 50 mg/kg |
| Endrīns | 72-20-8 | 200-775-7 | 50 mg/kg |
| Heptahlors | 76-44-8 | 200-962-3 | 50 mg/kg |
| Heksahlorbenzols | 118-74-1 | 204-273-9 | 50 mg/kg |
| Hlordekons | 143-50-0 | 205-601-3 | 50 mg/kg |
| Aldrīns | 309-00-2 | 206-215-8 | 50 mg/kg |
| Pentahlorbenzols | 608-93-5 | 210-172-0 | 50 mg/kg |
| Polihlorbifenili (PHB) | 1336-36-3 un citi | 215-648-1 | 50 mg/kg (3) |
| Mirekss | 2385-85-5 | 219-196-6 | 50 mg/kg |
| Toksafēns | 8001-35-2 | 232-283-3 | 50 mg/kg |
| Heksabrombifenils | 36355-01-8 | 252-994-2 | 50 mg/kg |
| Heksabromciklododekāns (4) | 25637-99-4,
  3194-55-6,
  134237-50-6,
  134237-51-7,
  134237-52-8 | 247-148-4
  221-695-9 | 1 000 mg/kg, šo robežvērtību Komisija pārskata līdz 2019. gada 20. aprīlim |

Viela

CAS Nr.

EK Nr.

7. panta 4. punkta a) apakšpunktā minētā robežkoncentrācija

Endosulfāns

115-29-7

959-98-8

33213-65-9

204-079-4

50 mg/kg

Heksahlorbutadiēns

87-68-3

201-765-5

100 mg/kg

Polihlornaftalīni (1)

10 mg/kg

Hloralkāni C10-C13 (īsās ķēdes hlorparafīni) (SCCP)

85535-84-8

287-476-5

10 000 mg/kg

Tetrabromdifenilēteris C12H6Br4O

40088-47-9 un citi

254-787-2 un citi

Tetrabromdifenilētera, pentabromdifenilētera, heksabromdifenilētera, heptabromdifenilētera un dekabromdifenilētera summārā koncentrācija: 1 000 mg/kg.

Komisija pārskata minēto robežkoncentrāciju un attiecīgā gadījumā un saskaņā ar Līgumiem pieņem tiesību akta priekšlikumu, lai minēto vērtību samazinātu līdz 500 mg/kg. Komisijai veic šādu pārskatīšanu pēc iespējas drīzāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2021. gada 16. jūlijā.

Pentabromdifenilēteris C12H5Br5O

32534-81-9 un citi

251-084-2 un citi

Heksabromdifenilēteris C12H4Br6O

36483-60-0 un citi

253-058-6 un citi

Heptabromdifenilēteris C12H3Br7O

68928-80-3 un citi

273-031-2 un citi

Dekabromdifenilēteris C12Br10O

1163-19-5 un citi

214-604-9 un citi

Perfluoroktānsulfonskābe un tās atvasinājumi (PFOS) C8F17SO2X

(X = OH, metālu sāļi (O-M+), halogenīdi, amīdi u. c. atvasinājumi, ieskaitot polimērus)

1763-23-1

2795-39-3

29457-72-5

29081-56-9

70225-14-8

56773-42-3

251099-16-8

4151-50-2

31506-32-8

1691-99-2

24448-09-7

307-35-7 un citi

217-179-8

220-527-1

249-644-6

249-415-0

274-460-8

260-375-3

223-980-3

250-665-8

216-887-4

246-262-1

206-200-6 un citi

50 mg/kg

Polihlorētie dibenz-p-dioksīni un polihlorētie dibenzfurāni (PHDD/PHDF)

15 μg/kg (2)

DDT (1,1,1-trihlor-2,2-bis(4-hlorfenil)etāns)

50-29-3

200-024-3

50 mg/kg

Hlordāns

57-74-9

200-349-0

50 mg/kg

Heksahlorcikloheksāni, ieskaitot lindānu

58-89-9

319-84-6

319-85-7

608-73-1

210-168-9

200-401-2

206-270-8

206-271-3

50 mg/kg

Dieldrīns

60-57-1

200-484-5

50 mg/kg

Endrīns

72-20-8

200-775-7

50 mg/kg

Heptahlors

76-44-8

200-962-3

50 mg/kg

Heksahlorbenzols

118-74-1

204-273-9

50 mg/kg

Hlordekons

143-50-0

205-601-3

50 mg/kg

Aldrīns

309-00-2

206-215-8

50 mg/kg

Pentahlorbenzols

608-93-5

210-172-0

50 mg/kg

Polihlorbifenili (PHB)

1336-36-3 un citi

215-648-1

50 mg/kg (3)

Mirekss

2385-85-5

219-196-6

50 mg/kg

Toksafēns

8001-35-2

232-283-3

50 mg/kg

Heksabrombifenils

36355-01-8

252-994-2

50 mg/kg

Heksabromciklododekāns (4)

25637-99-4,

3194-55-6,

134237-50-6,

134237-51-7,

134237-52-8

247-148-4

221-695-9

1 000 mg/kg, šo robežvērtību Komisija pārskata līdz 2019. gada 20. aprīlim

---

(1)  Polihlornaftalīni ir ķīmisko vielu savienojumi, kā pamatā ir naftalīna gredzenu sistēma, kurā viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizstāti ar hlora atomiem.

(2)  Robeža aprēķināta kā PHDD un PHDF, izmantojot šādus toksiskuma ekvivalences koeficientus (TEF):

| PHDD | TEF | | PHDF | TEF | | PHDD | TEF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,3,7,8-TeHDD | 1 | | 2,3,7,8-TeHDF | 0,1 | | 1,2,3,6,7,8-HxHDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeHDD | 1 | | 1,2,3,7,8-PeHDF | 0,03 | | 1,2,3,7,8,9-HxHDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxHDD | 0,1 | | 2,3,4,7,8-PeHDF | 0,3 | | 2,3,4,6,7,8-HxHDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxHDD | 0,1 | | 1,2,3,4,7,8-HxHDF | 0,1 | | 1,2,3,4,6,7,8-HpHDF | 0,01 |
| 1,2,3,7,8,9-HxHDD | 0,1 | | | | | 1,2,3,4,7,8,9-HpHDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpHDD | 0,01 | | | | | OHDF | 0,0003 |
| OHDD | 0,0003 | | | | | | |

PHDD

TEF

PHDF

TEF

PHDD

TEF

2,3,7,8-TeHDD

1

2,3,7,8-TeHDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxHDF

0,1

1,2,3,7,8-PeHDD

1

1,2,3,7,8-PeHDF

0,03

1,2,3,7,8,9-HxHDF

0,1

1,2,3,4,7,8-HxHDD

0,1

2,3,4,7,8-PeHDF

0,3

2,3,4,6,7,8-HxHDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxHDD

0,1

1,2,3,4,7,8-HxHDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpHDF

0,01

1,2,3,7,8,9-HxHDD

0,1

1,2,3,4,7,8,9-HpHDF

0,01

1,2,3,4,6,7,8-HpHDD

0,01

OHDF

0,0003

OHDD

0,0003

(3)  Izmanto Eiropas standartos EN 12766-1 un EN 12766-2 noteikto aprēķināšanas metodi.

(4)  
  “Heksabromciklododekāns” ir heksabromciklododekāns, 1,2,5,6,9,10-heksabromciklododekāns un tā galvenie diastereoizomēri: alfa-heksabromciklododekāns, beta-heksabromciklododekāns un gamma-heksabromciklododekāns.

---

V PIELIKUMS

ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA

1. daļa

Likvidēšana un atgūšana saskaņā ar 7. panta 2. punktu

7. panta 2. punkta nolūkiem ir atļautas šādas likvidēšanas un atgūšanas darbības, kas paredzētas Direktīvas 2008/98/EK I un II pielikumā, ja tās pielieto tā, lai nodrošinātu, ka noturīgu organisko piesārņotāju saturs tiek iznīcināts vai neatgriezeniski pārveidots.

| D9 | Fizikālķīmiskā apstrāde. |
| --- | --- |
| D10 | Incinerācija uz zemes. |
| R1 | Izmantošana galvenokārt par kurināmo vai citu līdzekli enerģijas radīšanai, izņemot PHB saturošus atkritumus. |
| R4 | Metālu un metālu savienojumu reciklēšana/pārgūšana, kurā ievēroti šādi nosacījumi: darbības veic tikai ar tādiem dzelzs un tērauda ražošanas procesu atlikumiem kā gāzu attīrīšanas putekļi vai dūņas, cinku saturoši putekļi no filtriem tērauda ražošanā, putekļi no vara kausētavu gāzu attīrīšanas un tiem līdzīgiem atkritumiem, un krāsaino metālu ražošanas procesa izskalošanas atlikumiem, kas satur svinu. Tās neveic ar PHB saturošiem atkritumiem. Darbības ir tikai dzelzs un dzelzs sakausējumu atgūšana (domnas, šahtas krāsnis un vannas krāsnis) un krāsaino metālu atgūšana (Velca (Waelz) rotējošā cepļa process, vannas kausēšanas procesi vertikālās un horizontālās krāsnīs), ar nosacījumu, ka, neskarot citus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/75/ES (1) paredzētos noteikumus un neatkarīgi no tā, vai minētā direktīva attiecīgos procesus reglamentē, attiecīgās iekārtas atbilst vismaz saskaņā ar minēto direktīvu noteiktajām prasībām par PHDD un PHDF emisiju robežvērtībām. |

D9

Fizikālķīmiskā apstrāde.

D10

Incinerācija uz zemes.

R1

Izmantošana galvenokārt par kurināmo vai citu līdzekli enerģijas radīšanai, izņemot PHB saturošus atkritumus.

R4

Metālu un metālu savienojumu reciklēšana/pārgūšana, kurā ievēroti šādi nosacījumi: darbības veic tikai ar tādiem dzelzs un tērauda ražošanas procesu atlikumiem kā gāzu attīrīšanas putekļi vai dūņas, cinku saturoši putekļi no filtriem tērauda ražošanā, putekļi no vara kausētavu gāzu attīrīšanas un tiem līdzīgiem atkritumiem, un krāsaino metālu ražošanas procesa izskalošanas atlikumiem, kas satur svinu. Tās neveic ar PHB saturošiem atkritumiem. Darbības ir tikai dzelzs un dzelzs sakausējumu atgūšana (domnas, šahtas krāsnis un vannas krāsnis) un krāsaino metālu atgūšana (Velca (Waelz) rotējošā cepļa process, vannas kausēšanas procesi vertikālās un horizontālās krāsnīs), ar nosacījumu, ka, neskarot citus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/75/ES (1) paredzētos noteikumus un neatkarīgi no tā, vai minētā direktīva attiecīgos procesus reglamentē, attiecīgās iekārtas atbilst vismaz saskaņā ar minēto direktīvu noteiktajām prasībām par PHDD un PHDF emisiju robežvērtībām.

Priekšapstrādes darbības pirms iznīcināšanas vai neatgriezeniskas pārveidošanas saskaņā ar šā pielikuma šo daļu var izdarīt ar nosacījumu, ka IV pielikuma sarakstā norādīto vielu, kas ir izolēta no atkritumiem priekšapstrādē, pēc tam likvidē saskaņā ar šā pielikuma šo daļu. Ja noturīgus organiskus piesārņotājus satur vai ar tiem ir kontaminēta tikai produkta vai atkritumu daļa, piemēram, nolietotas iekārtu daļas, tās atdala un likvidē saskaņā ar šīs regulas prasībām. Turklāt pārpakošanas un pagaidu glabāšanas darbības var veikt pirms minētās priekšapstrādes vai pirms iznīcināšanas vai neatgriezeniskas pārveidošanas saskaņā ar šā pielikuma šo daļu.

2. daļa

Atkritumi un darbības, kam piemērojams 7. panta 4. punkta b) apakšpunkts

7. panta 4. punkta b) apakšpunkta nolūkos attiecībā uz norādītajiem atkritumiem, kas apzīmēti ar sešciparu kodu atbilstoši Komisijas Lēmuma 2000/532/EK (2) klasifikācijai, ir atļautas turpmāk minētās darbības.

Priekšapstrādes darbības, ko veic pirms pastāvīgas uzglabāšanas saskaņā ar šā pielikuma šo daļu, var veikt, ja kāda IV pielikuma sarakstā norādīta viela, kas priekšapstrādē ir izolēta no atkritumiem, pēc tam tiek likvidēta atbilstoši šā pielikuma 1. daļai. Turklāt pārpakošanas un pagaidu glabāšanas darbības var veikt pirms minētās priekšapstrādes vai pirms pastāvīgas uzglabāšanas saskaņā ar šā pielikuma šo daļu.

| Atkritumi, kas klasificēti Lēmumā 2000/532/EK | IV pielikuma sarakstā norādīto vielu maksimālās robežkoncentrācijas (3) | Darbība |
| --- | --- | --- |
| 10 | ATKRITUMI, KAS RADUŠIES TERMISKOS PROCESOS | Hloralkāni C10-C13, īsās ķēdes hlorparafīni, (SCCP): 10 000 mg/kg; | aldrīns: 5 000 mg/kg; |

Atkritumi, kas klasificēti Lēmumā 2000/532/EK

IV pielikuma sarakstā norādīto vielu maksimālās robežkoncentrācijas (3)

Darbība

10

ATKRITUMI, KAS RADUŠIES TERMISKOS PROCESOS

Hloralkāni C10-C13, īsās ķēdes hlorparafīni, (SCCP): 10 000 mg/kg;

aldrīns: 5 000 mg/kg;

| | hlordāns: 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

hlordāns: 5 000 mg/kg;

| | hlordekons: 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

hlordekons: 5 000 mg/kg;

| | DDT (1,1,1-trihlor-2,2-bis(4-hlorfenil)etāns): 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

DDT (1,1,1-trihlor-2,2-bis(4-hlorfenil)etāns): 5 000 mg/kg;

| | dieldrīns: 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

dieldrīns: 5 000 mg/kg;

| | endosulfāns: 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

endosulfāns: 5 000 mg/kg;

| | endrīns: 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

endrīns: 5 000 mg/kg;

| | heptahlors: 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

heptahlors: 5 000 mg/kg;

| | heksabrombifenils: 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

heksabrombifenils: 5 000 mg/kg;

| | heksabromciklododekāns (5): 1 000 mg/kg; |
| --- | --- |

heksabromciklododekāns (5): 1 000 mg/kg;

| | heksahlorbenzols: 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

heksahlorbenzols: 5 000 mg/kg;

| | heksahlorbutadiēns: 1 000 mg/kg; |
| --- | --- |

heksahlorbutadiēns: 1 000 mg/kg;

| | heksahlorcikloheksāni, ieskaitot lindānu: 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

heksahlorcikloheksāni, ieskaitot lindānu: 5 000 mg/kg;

| | mirekss: 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

mirekss: 5 000 mg/kg;

| | pentahlorbenzols: 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

pentahlorbenzols: 5 000 mg/kg;

| | perfluoroktānsulfonskābe un tās atvasinājumi (PFOS) (C8F17SO2X) (X = OH, metālu sāļi (O-M+), halogenīdi, amīdi u. c. atvasinājumi, ieskaitot polimērus) 50 mg/kg; |
| --- | --- |

perfluoroktānsulfonskābe un tās atvasinājumi (PFOS) (C8F17SO2X) (X = OH, metālu sāļi (O-M+), halogenīdi, amīdi u. c. atvasinājumi, ieskaitot polimērus) 50 mg/kg;

| | polihlorbifenili (PHB) (8): 50 mg/kg; |
| --- | --- |

polihlorbifenili (PHB) (8): 50 mg/kg;

| | polihlordibenz-p-dioksīni un polihlordibenzfurāni: 5 mg/kg; |
| --- | --- |

polihlordibenz-p-dioksīni un polihlordibenzfurāni: 5 mg/kg;

| | polihlornaftalīni (*): 1 000 mg/kg; |
| --- | --- |

polihlornaftalīni (*): 1 000 mg/kg;

| | tetrabromdifenilētera (C12H6Br4O), pentabromdifenilētera (C12H5Br5O), heksabromdifenilētera (C12H4Br6O) un heptabromdifenilētera (C12H7Br7O) summārā koncentrācija: 10 000 mg/kg; |
| --- | --- |

tetrabromdifenilētera (C12H6Br4O), pentabromdifenilētera (C12H5Br5O), heksabromdifenilētera (C12H4Br6O) un heptabromdifenilētera (C12H7Br7O) summārā koncentrācija: 10 000 mg/kg;

| | toksafēns: 5 000 mg/kg. |
| --- | --- |

toksafēns: 5 000 mg/kg.

Pastāvīga glabāšana atļauta tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| 1) | glabāšana notiek vienā no šādiem objektiem:






  — | droši, dziļi pazemes cieto iežu veidojumi, |
| --- | --- | --- |

1)

glabāšana notiek vienā no šādiem objektiem:

—

droši, dziļi pazemes cieto iežu veidojumi,

| — | sāls raktuves, |
| --- | --- |

—

sāls raktuves,

| — | bīstamo atkritumu poligoni (ar nosacījumu, ka atkritumi ir sacietējuši vai daļēji stabilizēti, ja tas tehniski izdarāms, kā nepieciešams atkritumu klasificēšanai Lēmuma 2000/532/EK 19 03. apakšnodaļā); |
| --- | --- |

—

bīstamo atkritumu poligoni (ar nosacījumu, ka atkritumi ir sacietējuši vai daļēji stabilizēti, ja tas tehniski izdarāms, kā nepieciešams atkritumu klasificēšanai Lēmuma 2000/532/EK 19 03. apakšnodaļā);

| 2) | ir ievēroti Padomes Direktīvas 1999/31/EK (6) un Padomes Lēmuma 2003/33/EK (7) noteikumi; |
| --- | --- |

2)

ir ievēroti Padomes Direktīvas 1999/31/EK (6) un Padomes Lēmuma 2003/33/EK (7) noteikumi;

| 3) | ir pierādīts, ka izraudzītā darbība ir vides ziņā vēlamākā izvēle. |
| --- | --- |

3)

ir pierādīts, ka izraudzītā darbība ir vides ziņā vēlamākā izvēle.

10 01

Atkritumi, kas radušies spēkstacijās un citās termocentrālēs (izņemot 19. nodaļā minētos)

10 01 14 * (4)

Līdzincinerācijas stacijās radušies smagie pelni, izdedži un sodrēji, kas satur bīstamas vielas

10 01 16 *

Līdzincinerācijas stacijās radušies vieglie pelni, kas satur bīstamas vielas

10 02

Atkritumi, kas radušies dzelzs un tērauda ražošanā

10 02 07 *

Gāzu attīrīšanā radušies cietie atkritumi, kas satur bīstamas vielas

10 03

Atkritumi, kas radušies alumīnija termometalurģijā

10 03 04 *

Sārņi, kas radušies primārajā ražošanā

10 03 08 *

Sāļu sārņi, kas radušies sekundārajā ražošanā

10 03 09 *

Melnais dross, kas radies sekundārajā ražošanā

10 03 19 *

Dūmgāzu putekļi, kas satur bīstamas vielas

10 03 21 *

Citas daļiņas un putekļi (ieskaitot putekļus no bumbu dzirnavām), kas satur bīstamas vielas

10 03 29 *

Sāļu sārņu un melnā drosa apstrādē radušies atkritumi, kas satur bīstamas vielas

10 04

Atkritumi, kas radušies svina termometalurģijā

10 04 01 *

Sārņi, kas radušies primārajā un sekundārajā ražošanā

10 04 02 *

Dross un nosmēlumi, kas radušies primārajā un sekundārajā ražošanā

10 04 04 *

Dūmgāzu putekļi

10 04 05 *

Citas cietās daļiņas un putekļi

10 04 06 *

Gāzu attīrīšanā radušies cietie atkritumi

10 05

Atkritumi, kas radušies cinka termometalurģijā

10 05 03 *

Dūmgāzu putekļi

10 05 05 *

Gāzu attīrīšanā radušies cietie atkritumi

10 06

Atkritumi, kas radušies vara termometalurģijā

10 06 03 *

Dūmgāzu putekļi

10 06 06 *

Gāzu attīrīšanā radušies cietie atkritumi

10 08

Atkritumi, kas radušies citu krāsaino metālu termometalurģijā

10 08 08 *

Sāļu sārņi, kas radušies primārajā un sekundārajā ražošanā

10 08 15 *

Dūmgāzu putekļi, kas satur bīstamas vielas

10 09

Atkritumi, kas radušies melno metālu izstrādājumu liešanā

10 09 09 *

Dūmgāzu putekļi, kas satur bīstamas vielas

16

ATKRITUMI, KAS NAV MINĒTI CITUR

16 11

Izolācijas materiālu un refraktoru atkritumi

16 11 01 *

Metalurģiskajos procesos radušies izolācijas materiālu un refraktoru atkritumi uz oglekļa bāzes, kuri satur bīstamas vielas

16 11 03 *

Citi metalurģiskajos procesos radušies izolācijas materiālu un refraktoru atkritumi, kas satur bīstamas vielas

17

BŪVNIECĪBĀ UN ĒKU NOJAUKŠANĀ RADUŠIES ATKRITUMI (TOSTARP NO KONTAMINĒTĀM VIETĀM IZŅEMTA AUGSNE)

17 01

Betons, ķieģeļi, flīzes, dakstiņi un keramika

17 01 06 *

Betona, ķieģeļu, flīžu, dakstiņu un keramikas atsevišķas daļas vai to maisījumi, kas satur bīstamas vielas

17 05

Augsne (tostarp no kontaminētām vietām izrakta augsne), akmeņi un bagarēšanas grunts

17 05 03 *

Augsne un akmeņi, kas satur bīstamas vielas

17 09

Citi būvniecības un būvju nojaukšanas atkritumi

17 09 02 *

Būvniecības un būvju nojaukšanas atkritumi, kas satur PHB, izņemot PHB saturošas iekārtas

17 09 03 *

Citi būvniecības un būvju nojaukšanas atkritumi (tostarp jaukti atkritumi), kas satur bīstamas vielas

19

ATKRITUMI, KAS RADUŠIES ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANAS IEKĀRTĀS, ĀRPUSOBJEKTA NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS, DZERAMĀ ŪDENS UN TEHNISKĀM VAJADZĪBĀM LIETOJAMĀ ŪDENS SAGATAVOŠANAS IEKĀRTĀS

19 01

Atkritumi, kas radušies atkritumu incinerācijā vai pirolīzē

19 01 07 *

Gāzu attīrīšanā radušies cietie atkritumi

19 01 11 *

Smagie pelni un izdedži, kas satur bīstamas vielas

19 01 13 *

Vieglie pelni, kas satur bīstamas vielas

19 01 15 *

Sodrēji, kas satur bīstamas vielas

19 04

Pārstikloti atkritumi un atkritumi, kas radušies pārstiklošanā

19 04 02 *

Vieglie pelni un citi atkritumi, kas radušies dūmgāzu attīrīšanā

19 04 03 *

Nepārstiklota cietā fāze

Polihlordibenz-p-dioksīnu un polihlordibenzfurānu (PHDD un PHDF) maksimālo robežkoncentrāciju aprēķina, izmantojot šādus toksiskuma ekvivalences koeficientus (TEF):

| PHDD | TEF |
| --- | --- |
| 2,3,7,8-TeHDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeHDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxHDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxHDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxHDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpHDD | 0,01 |
| OHDD | 0,0003 |
| PHDF | TEF |
| 2,3,7,8-TeHDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeHDF | 0,03 |
| 2,3,4,7,8-PeHDF | 0,3 |
| 1,2,3,4,7,8-HxHDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxHDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxHDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxHDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpHDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpHDF | 0,01 |
| OHDF | 0,0003 |

PHDD

TEF

2,3,7,8-TeHDD

1

1,2,3,7,8-PeHDD

1

1,2,3,4,7,8-HxHDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxHDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxHDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpHDD

0,01

OHDD

0,0003

PHDF

TEF

2,3,7,8-TeHDF

0,1

1,2,3,7,8-PeHDF

0,03

2,3,4,7,8-PeHDF

0,3

1,2,3,4,7,8-HxHDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxHDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxHDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxHDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpHDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpHDF

0,01

OHDF

0,0003

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

(2)  Komisijas Lēmums 2000/532/EK (2000. gada 3. maijs), ar ko aizstāj Lēmumu 94/3/EK, ar kuru izveidots atkritumu saraksts saskaņā ar 1. panta a) punktu Padomes Direktīvā 75/442/EEK par atkritumiem, un Padomes Lēmumu 94/904/EK, ar kuru izveidots bīstamo atkritumu saraksts saskaņā ar 1. panta 4. punktu Padomes Direktīvā 91/689/EEK par bīstamajiem atkritumiem (OV L 226, 6.9.2000., 3. lpp.).

(3)  Šīs robežvērtības attiecas tikai uz bīstamo atkritumu poligoniem, un tās neattiecas uz pastāvīgām bīstamo atkritumu pazemes glabātavām, ieskaitot sāls raktuves.

(4)  Visi ar zvaigznīti “*” atzīmētie atkritumi tiek uzskatīti par bīstamiem atkritumiem saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK, un uz tiem attiecas minētās direktīvas noteikumi.

(5)  
  “Heksabromciklododekāns” ir heksabromciklododekāns, 1,2,5,6,9,10-heksabromciklododekāns un tā galvenie diastereoizomēri: alfa-heksabromciklododekāns, beta-heksabromciklododekāns un gamma-heksabromciklododekāns.

(6)  Padomes Direktīva 1999/31/EK (1999. gada 26. aprīlis) par atkritumu poligoniem (OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.).

(7)  Padomes Lēmums 2003/33/EK (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka kritērijus un procedūras atkritumu pieņemšanai poligonos saskaņā ar Direktīvas 1999/31/EK 16. pantu un II pielikumu (OV L 11, 16.1.2003., 27. lpp.).

(8)  Izmanto Eiropas standartos EN 12766-1 un EN 12766-2 noteikto aprēķināšanas metodi.

---

VI PIELIKUMS

Atceltā regula un tās secīgo grozījumu saraksts

| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 850/2004
  (OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.) | |
| --- | --- |
| Padomes Regula (EK) Nr. 1195/2006
  (OV L 217, 8.8.2006., 1. lpp.) | |
| Padomes Regula (EK) Nr. 172/2007
  (OV L 55, 23.2.2007., 1. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 323/2007
  (OV L 85, 27.3.2007., 3. lpp.) | |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 219/2009
  (OV L 87, 31.3.2009., 109. lpp.) | Tikai pielikuma 3.7. punkts |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 304/2009
  (OV L 96, 15.4.2009., 33. lpp.) | |
| Komisijas Regula (ES) Nr. 756/2010
  (OV L 223, 25.8.2010., 20. lpp.) | |
| Komisijas Regula (ES) Nr. 757/2010
  (OV L 223, 25.8.2010., 29. lpp.) | |
| Komisijas Regula (ES) Nr. 519/2012
  (OV L 159, 20.6.2012., 1. lpp.) | |
| Komisijas Regula (ES) 1342/2014
  (OV L 363, 18.12.2014., 67. lpp.) | |
| Komisijas Regula (ES) 2015/2030
  (OV L 298, 14.11.2015., 1. lpp.) | |
| Komisijas Regula (ES) 2016/293
  (OV L 55, 2.3.2016., 4. lpp.) | |
| Komisijas Regula (ES) 2016/460
  (OV L 80, 31.3.2016., 17. lpp.) | |

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 850/2004

(OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 1195/2006

(OV L 217, 8.8.2006., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 172/2007

(OV L 55, 23.2.2007., 1. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 323/2007

(OV L 85, 27.3.2007., 3. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 219/2009

(OV L 87, 31.3.2009., 109. lpp.)

Tikai pielikuma 3.7. punkts

Komisijas Regula (EK) Nr. 304/2009

(OV L 96, 15.4.2009., 33. lpp.)

Komisijas Regula (ES) Nr. 756/2010

(OV L 223, 25.8.2010., 20. lpp.)

Komisijas Regula (ES) Nr. 757/2010

(OV L 223, 25.8.2010., 29. lpp.)

Komisijas Regula (ES) Nr. 519/2012

(OV L 159, 20.6.2012., 1. lpp.)

Komisijas Regula (ES) 1342/2014

(OV L 363, 18.12.2014., 67. lpp.)

Komisijas Regula (ES) 2015/2030

(OV L 298, 14.11.2015., 1. lpp.)

Komisijas Regula (ES) 2016/293

(OV L 55, 2.3.2016., 4. lpp.)

Komisijas Regula (ES) 2016/460

(OV L 80, 31.3.2016., 17. lpp.)

---

VII PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EK) Nr. 850/2004 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | 1. pants |
| 2. panta ievadfrāze | 2. panta ievadfrāze |
| 2. panta a) līdz d) punkts | 2. panta 1) līdz 4) punkts |
| — | 2. panta 5) līdz 7) punkts |
| 2. panta e) punkts | 2. panta 8) punkts |
| 2. panta f) punkts | 2. panta 9) punkts |
| 2. panta g) punkts | 2. panta 10) punkts |
| — | 2. panta 11) līdz 13) punkts |
| 3. pants | 3. panta 1. līdz 3. punkts |
| — | 3. panta 4. un 5. punkts |
| 1. panta 2. punkts | 3. panta 6. punkts |
| 4. panta 1. līdz 3. punkts | 4. panta 1. līdz 3. punkts |
| — | 4. panta 3. punkta d) apakšpunkts |
| 1. panta 2. punkts | 4. panta 4. punkts |
| 5. pants | 5. pants |
| 6. pants | 6. pants |
| 7. panta 1. līdz 4. punkts | 7. panta 1. līdz 4. punkts |
| 7. panta 6. punkts | 7. panta 5. punkts |
| — | 7. panta 6. punkts |
| 7. panta 7. punkts | — |
| — | 8. pants |
| 8. pants | 9. pants |
| 9. pants | 10. pants |
| 10. pants | 11. pants |
| 11. pants | 12. pants |
| 12. panta 1. punkts | 13. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 12. panta 3. punkta a) apakšpunkts | 13. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 12. panta 3. punkta b) apakšpunkts | 13. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| — | 13. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
| 12. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 13. panta 1. punkta e) apakšpunkts |
| 12. panta 2. punkts | 13. panta 1. punkta f) apakšpunkts |
| — | 13. panta 2. punkts |
| 12. panta 4. punkts | — |
| 12. panta 5. punkts | 13. panta 3. punkts |
| 12. panta 6. punkts | — |
| — | 13. panta 4. un 5. punkts |
| 13. pants | 14. pants |
| 14. pants | 15. panta 1. punkts |
| 7. panta 5. punkts | 15. panta 2. punkts |
| — | 16. pants |
| — | 17. pants |
| — | 18. pants |
| 15. pants | 19. pants |
| 16. un 17. pants | 20. pants |
| 18. pants | — |
| — | 21. pants |
| 19. pants | 22. pants |
| I līdz V pielikums | I līdz V pielikums |
| — | VI pielikums |
| — | VII pielikums |

Regula (EK) Nr. 850/2004

Šī regula

1. panta 1. punkts

1. pants

2. panta ievadfrāze

2. panta ievadfrāze

2. panta a) līdz d) punkts

2. panta 1) līdz 4) punkts

—

2. panta 5) līdz 7) punkts

2. panta e) punkts

2. panta 8) punkts

2. panta f) punkts

2. panta 9) punkts

2. panta g) punkts

2. panta 10) punkts

—

2. panta 11) līdz 13) punkts

3. pants

3. panta 1. līdz 3. punkts

—

3. panta 4. un 5. punkts

1. panta 2. punkts

3. panta 6. punkts

4. panta 1. līdz 3. punkts

4. panta 1. līdz 3. punkts

—

4. panta 3. punkta d) apakšpunkts

1. panta 2. punkts

4. panta 4. punkts

5. pants

5. pants

6. pants

6. pants

7. panta 1. līdz 4. punkts

7. panta 1. līdz 4. punkts

7. panta 6. punkts

7. panta 5. punkts

—

7. panta 6. punkts

7. panta 7. punkts

—

—

8. pants

8. pants

9. pants

9. pants

10. pants

10. pants

11. pants

11. pants

12. pants

12. panta 1. punkts

13. panta 1. punkta a) apakšpunkts

12. panta 3. punkta a) apakšpunkts

13. panta 1. punkta b) apakšpunkts

12. panta 3. punkta b) apakšpunkts

13. panta 1. punkta c) apakšpunkts

—

13. panta 1. punkta d) apakšpunkts

12. panta 3. punkta c) apakšpunkts

13. panta 1. punkta e) apakšpunkts

12. panta 2. punkts

13. panta 1. punkta f) apakšpunkts

—

13. panta 2. punkts

12. panta 4. punkts

—

12. panta 5. punkts

13. panta 3. punkts

12. panta 6. punkts

—

—

13. panta 4. un 5. punkts

13. pants

14. pants

14. pants

15. panta 1. punkts

7. panta 5. punkts

15. panta 2. punkts

—

16. pants

—

17. pants

—

18. pants

15. pants

19. pants

16. un 17. pants

20. pants

18. pants

—

—

21. pants

19. pants

22. pants

I līdz V pielikums

I līdz V pielikums

—

VI pielikums

—

VII pielikums

---