# Europos Sąjungos L 164/2019

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 164 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 62 metai2019m. birželio 20d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 164

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

62 metai2019m. birželio 20d.

---

| Turinys | | I   Teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/982, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų | 1 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/983, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (
  1
  ) | 23 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2019/984, kuriuo dėl maksimalaus transporto priemonės ilgio, kai dėl kabinų pagerėja aerodinaminės savybės, energijos vartojimo efektyvumas ir saugos savybės, specialių taisyklių įgyvendinimo termino iš dalies keičiama Tarybos direktyva 96/53/EB | 30 |

Turinys

I   Teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/982, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų

1

DIREKTYVOS

*

2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/983, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (
  1
  )

1

23

SPRENDIMAI

*

2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2019/984, kuriuo dėl maksimalaus transporto priemonės ilgio, kai dėl kabinų pagerėja aerodinaminės savybės, energijos vartojimo efektyvumas ir saugos savybės, specialių taisyklių įgyvendinimo termino iš dalies keičiama Tarybos direktyva 96/53/EB

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2019 6 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 6 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 164/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2019/982

2019 m. birželio 5 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos steigimo susitarimu (toliau – BVJŽK susitarimas) nustatyta tinkama daugiašalio bendradarbiavimo sistema, kuria skatinama tokia Viduržemio jūros ir Juodosios jūros gyvųjų išteklių plėtra ir toks jų išsaugojimas, racionalus valdymas ir optimalus naudojimas, kokie yra laikomi tausiais ir kokiems esant tų išteklių sunykimo rizika yra maža; |
| --- | --- |

(1)

Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos steigimo susitarimu (toliau – BVJŽK susitarimas) nustatyta tinkama daugiašalio bendradarbiavimo sistema, kuria skatinama tokia Viduržemio jūros ir Juodosios jūros gyvųjų išteklių plėtra ir toks jų išsaugojimas, racionalus valdymas ir optimalus naudojimas, kokie yra laikomi tausiais ir kokiems esant tų išteklių sunykimo rizika yra maža;

| (2) | vienas iš Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3) nustatytų bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) tikslų yra užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir valdoma tokiu būdu, kuris derėtų su tikslais užtikrinti naudą ekonomikos, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti aprūpinimą maistu; |
| --- | --- |

(2)

vienas iš Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3) nustatytų bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) tikslų yra užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir valdoma tokiu būdu, kuris derėtų su tikslais užtikrinti naudą ekonomikos, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti aprūpinimą maistu;

| (3) | Sąjunga drauge su Bulgarija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Kroatija, Italija, Kipru, Malta, Rumunija ir Slovėnija yra BVJŽK susitarimo susitariančiosios šalys; |
| --- | --- |

(3)

Sąjunga drauge su Bulgarija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Kroatija, Italija, Kipru, Malta, Rumunija ir Slovėnija yra BVJŽK susitarimo susitariančiosios šalys;

| (4) | Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (toliau – BVJŽK) priimtos rekomendacijos yra privalomos jos susitariančiosioms šalims. Sąjunga yra BVJŽK susitarimo susitariančioji šalis, todėl tos rekomendacijos jai yra privalomos ir turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje, jei jų turinys dar į ją neįtrauktas; |
| --- | --- |

(4)

Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (toliau – BVJŽK) priimtos rekomendacijos yra privalomos jos susitariančiosioms šalims. Sąjunga yra BVJŽK susitarimo susitariančioji šalis, todėl tos rekomendacijos jai yra privalomos ir turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje, jei jų turinys dar į ją neįtrauktas;

| (5) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1343/2011 (4) nustatytos tam tikros žvejybos BVJŽK susitarimo rajone nuostatos. Tas teisės aktas yra tinkama BVJŽK priimtų, bet į Sąjungos teisę dar neįtrauktų BVJŽK rekomendacijų turinio įgyvendinimo priemonė; |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1343/2011 (4) nustatytos tam tikros žvejybos BVJŽK susitarimo rajone nuostatos. Tas teisės aktas yra tinkama BVJŽK priimtų, bet į Sąjungos teisę dar neįtrauktų BVJŽK rekomendacijų turinio įgyvendinimo priemonė;

| (6) | 2015 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/39/2015/2 dėl demersinių išteklių žvejybos dugniniais tralais Sicilijos sąsiauryje minimaliųjų standartų nustatymo. Tie standartai apima technines giliavandenių rožinių krevečių (Parapenaeus longirostris) ir europinių jūrinių lydekų (Merluccius merluccius) išsaugojimo priemones. Tam tikros tų priemonių dalys jau įtrauktos į Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 (5) III priedą, kuriame nustatyti mažiausi atitinkamų rūšių individų išsaugojimo orientaciniai dydžiai. Tačiau Rekomendacijoje 39/2015/2 esančios laivyno valdymo priemonės Sąjungos teisėje turėtų būti įgyvendintos Reglamentu (ES) Nr. 1343/2011; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/39/2015/2 dėl demersinių išteklių žvejybos dugniniais tralais Sicilijos sąsiauryje minimaliųjų standartų nustatymo. Tie standartai apima technines giliavandenių rožinių krevečių (Parapenaeus longirostris) ir europinių jūrinių lydekų (Merluccius merluccius) išsaugojimo priemones. Tam tikros tų priemonių dalys jau įtrauktos į Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 (5) III priedą, kuriame nustatyti mažiausi atitinkamų rūšių individų išsaugojimo orientaciniai dydžiai. Tačiau Rekomendacijoje 39/2015/2 esančios laivyno valdymo priemonės Sąjungos teisėje turėtų būti įgyvendintos Reglamentu (ES) Nr. 1343/2011;

| (7) | 2015 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/39/2015/3, kurioje nustatomas priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai paprastųjų otų (Psetta maxima) žvejybai Juodojoje jūroje, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, rinkinys. Daugelis iš tų priemonių jau numatytos Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 2017/218 (6), Tarybos reglamente (EB) Nr. 1005/2008 (7), Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009 (8), Reglamente (ES) Nr. 1343/2011, Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011 (9). Tačiau keletas Rekomendacijoje GFCM/39/2015/3 nustatytų laivyno valdymo priemonių į Sąjungos teisės aktus nėra įtrauktos, todėl turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje Reglamentu (ES) Nr. 1343/2011; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/39/2015/3, kurioje nustatomas priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai paprastųjų otų (Psetta maxima) žvejybai Juodojoje jūroje, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, rinkinys. Daugelis iš tų priemonių jau numatytos Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 2017/218 (6), Tarybos reglamente (EB) Nr. 1005/2008 (7), Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009 (8), Reglamente (ES) Nr. 1343/2011, Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011 (9). Tačiau keletas Rekomendacijoje GFCM/39/2015/3 nustatytų laivyno valdymo priemonių į Sąjungos teisės aktus nėra įtrauktos, todėl turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje Reglamentu (ES) Nr. 1343/2011;

| (8) | 2015 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/39/2015/4 dėl Juodosios jūros paprastųjų dygliaryklių žvejybos valdymo priemonių, kurioje nustatė mažiausią atitinkamos rūšies individų orientacinį dydį; |
| --- | --- |

(8)

2015 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/39/2015/4 dėl Juodosios jūros paprastųjų dygliaryklių žvejybos valdymo priemonių, kurioje nustatė mažiausią atitinkamos rūšies individų orientacinį dydį;

| (9) | 2016 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/40/2016/4, kuria nustatomas daugiametis europinių jūrinių lydekų ir giliavandenių rožinių krevečių žvejybos Sicilijos sąsiauryje (12–16 geografiniuose parajoniuose) valdymo planas. Kai kurie to daugiamečio plano elementai jau numatyti Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 2017/218 ir Reglamente (ES) Nr. 1380/2013. Vis dėlto tam tikros Rekomendacijoje GFCM/40/2016/4 nustatytos priemonės į Sąjungos teisės aktus nėra įtrauktos, todėl turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje Reglamentu (ES) Nr. 1343/2011; |
| --- | --- |

(9)

2016 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/40/2016/4, kuria nustatomas daugiametis europinių jūrinių lydekų ir giliavandenių rožinių krevečių žvejybos Sicilijos sąsiauryje (12–16 geografiniuose parajoniuose) valdymo planas. Kai kurie to daugiamečio plano elementai jau numatyti Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 2017/218 ir Reglamente (ES) Nr. 1380/2013. Vis dėlto tam tikros Rekomendacijoje GFCM/40/2016/4 nustatytos priemonės į Sąjungos teisės aktus nėra įtrauktos, todėl turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje Reglamentu (ES) Nr. 1343/2011;

| (10) | 2017 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/41/2017/2 dėl raudonpelekių pagelų žvejybos Alboros jūroje (1, 2 ir 3 geografiniuose parajoniuose) valdymo dvejų metų pereinamuoju laikotarpiu. Toje rekomendacijoje nustatytas veiklos tikslas – užtikrinti, kad raudonpelekių pagelų mirtingumas dėl žvejybos atitiktų sutartus atsargumo principu grindžiamus atskaitos taškus, ir kuo greičiau pasiekti arba išlaikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygį; |
| --- | --- |

(10)

2017 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/41/2017/2 dėl raudonpelekių pagelų žvejybos Alboros jūroje (1, 2 ir 3 geografiniuose parajoniuose) valdymo dvejų metų pereinamuoju laikotarpiu. Toje rekomendacijoje nustatytas veiklos tikslas – užtikrinti, kad raudonpelekių pagelų mirtingumas dėl žvejybos atitiktų sutartus atsargumo principu grindžiamus atskaitos taškus, ir kuo greičiau pasiekti arba išlaikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygį;

| (11) | 2017 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/41/2017/3 dėl Adrijos jūros Jabukos / Pomo įdubos ribojamos žvejybos rajono nustatymo; |
| --- | --- |

(11)

2017 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/41/2017/3 dėl Adrijos jūros Jabukos / Pomo įdubos ribojamos žvejybos rajono nustatymo;

| (12) | 2017 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/41/2017/4 dėl daugiamečio paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje (29 geografiniame parajonyje) valdymo plano. Rekomendacijoje nustatomos valdymo priemonės, techninės priemonės, laivynų priemonės ir kontrolės priemonės, įgyvendinant bandomąjį kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (toliau – NNN) paprastųjų otų žvejyba Juodojoje jūroje projektą. Kai kurie to daugiamečio plano elementai jau numatyti Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 2017/2018, Reglamente (EB) Nr. 1005/2008, Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, Reglamente (ES) Nr. 1343/2011, Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 ir Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011. Vis dėlto tam tikros Rekomendacijoje GFCM/41/2017/4 nustatytos priemonės į Sąjungos teisės aktus nėra įtrauktos, todėl turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje Reglamentu (ES) Nr. 1343/2011; |
| --- | --- |

(12)

2017 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/41/2017/4 dėl daugiamečio paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje (29 geografiniame parajonyje) valdymo plano. Rekomendacijoje nustatomos valdymo priemonės, techninės priemonės, laivynų priemonės ir kontrolės priemonės, įgyvendinant bandomąjį kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (toliau – NNN) paprastųjų otų žvejyba Juodojoje jūroje projektą. Kai kurie to daugiamečio plano elementai jau numatyti Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 2017/2018, Reglamente (EB) Nr. 1005/2008, Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, Reglamente (ES) Nr. 1343/2011, Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 ir Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011. Vis dėlto tam tikros Rekomendacijoje GFCM/41/2017/4 nustatytos priemonės į Sąjungos teisės aktus nėra įtrauktos, todėl turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje Reglamentu (ES) Nr. 1343/2011;

| (13) | 2017 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/41/2017/5 dėl raudonųjų koralų rinkimo Viduržemio jūroje regioninio pritaikomojo valdymo plano nustatymo; |
| --- | --- |

(13)

2017 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/41/2017/5 dėl raudonųjų koralų rinkimo Viduržemio jūroje regioninio pritaikomojo valdymo plano nustatymo;

| (14) | 2017 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/41/2017/8 dėl tarptautinės jungtinės inspektavimo ir priežiūros programos nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose Sicilijos sąsiaurio (12–16 geografinių parajonių) vandenyse; joje gali nuspręsti dalyvauti valstybės narės. Siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, priimta Sąjungos teisės aktų, kuriais nustatyta kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su NNN veikla. Visų pirma, siekiant užtikrinti visų BŽP taisyklių laikymąsi, Reglamente (EB) Nr. 1224/2009 nustatyta Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema. Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011 nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Reglamente (EB) Nr. 1005/2008 nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Į tuos reglamentus jau įtraukta keletas Rekomendacijoje GFCM/41/2017/8 nustatytų priemonių. Todėl tų priemonių į šį reglamentą įtraukti nebūtina. Vis dėlto tam tikros toje rekomendacijoje nustatytos priemonės į Sąjungos teisės aktus nėra įtrauktos, todėl turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje Reglamentu (ES) Nr. 1343/2011; |
| --- | --- |

(14)

2017 m. metinėje sesijoje BVJŽK priėmė Rekomendaciją GFCM/41/2017/8 dėl tarptautinės jungtinės inspektavimo ir priežiūros programos nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose Sicilijos sąsiaurio (12–16 geografinių parajonių) vandenyse; joje gali nuspręsti dalyvauti valstybės narės. Siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, priimta Sąjungos teisės aktų, kuriais nustatyta kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su NNN veikla. Visų pirma, siekiant užtikrinti visų BŽP taisyklių laikymąsi, Reglamente (EB) Nr. 1224/2009 nustatyta Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema. Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011 nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Reglamente (EB) Nr. 1005/2008 nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Į tuos reglamentus jau įtraukta keletas Rekomendacijoje GFCM/41/2017/8 nustatytų priemonių. Todėl tų priemonių į šį reglamentą įtraukti nebūtina. Vis dėlto tam tikros toje rekomendacijoje nustatytos priemonės į Sąjungos teisės aktus nėra įtrauktos, todėl turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje Reglamentu (ES) Nr. 1343/2011;

| (15) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(15)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1343/2011 daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Šis reglamentas taikomas visai verslinei žvejybos ir akvakultūros veiklai, taip pat, kai tai konkrečiai nustatyta šiame reglamente, mėgėjų žvejybos veiklai, kurią BVJŽK susitarimo rajone vykdo Sąjungos žvejybos laivai ir valstybių narių piliečiai.“; |
| --- | --- |

1)

2 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Šis reglamentas taikomas visai verslinei žvejybos ir akvakultūros veiklai, taip pat, kai tai konkrečiai nustatyta šiame reglamente, mėgėjų žvejybos veiklai, kurią BVJŽK susitarimo rajone vykdo Sąjungos žvejybos laivai ir valstybių narių piliečiai.“;

| 2) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įžanginė dalis pakeičiama taip:
  „Be terminų, kurių apibrėžtys nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (*1) 4 straipsnyje, Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 2 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (*2) 4 straipsnyje, šiame reglamente vartojami taip apibrėžiami terminai:

  (*1)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22)."


  (*2)  
  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).“;" |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įžanginė dalis pakeičiama taip:

„Be terminų, kurių apibrėžtys nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (*1) 4 straipsnyje, Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 2 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (*2) 4 straipsnyje, šiame reglamente vartojami taip apibrėžiami terminai:

*1

*2

(*1)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22)."

*1

(*2)  
  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).“;"

*2

| b) | įterpiami šie punktai:






  „e) | buferinė zona – ribojamos žvejybos rajoną supanti zona, nustatyta siekiant išvengti atsitiktinio patekimo į tą rajoną ir padidinti jo apsaugą; |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiami šie punktai:

„e)

buferinė zona – ribojamos žvejybos rajoną supanti zona, nustatyta siekiant išvengti atsitiktinio patekimo į tą rajoną ir padidinti jo apsaugą;

| f) | tikslinė raudonpelekių pagelų žvejyba – žvejybos veikla, kurią vykdant per vieną potvynio ir atoslūgio ciklą sužvejotas laive laikomas arba iškrautas raudonpelekių pagelų kiekis po rūšiavimo sudaro daugiau kaip 20 % laimikio gyvojo svorio.“; |
| --- | --- |

f)

tikslinė raudonpelekių pagelų žvejyba – žvejybos veikla, kurią vykdant per vieną potvynio ir atoslūgio ciklą sužvejotas laive laikomas arba iškrautas raudonpelekių pagelų kiekis po rūšiavimo sudaro daugiau kaip 20 % laimikio gyvojo svorio.“;

| 3) | po 9 straipsnio įterpiamas šis skirsnis:


  „
  Ia Skirsnis




  Ribojamos žvejybos rajonai, nustatyti siekiant apsaugoti pagrindines žuvų buveines ir pažeidžiamas jūrų ekosistemas;




  9a straipsnis
  Ribojamos žvejybos rajonai Sicilijos sąsiauryje
  Draudžiama žvejoti dugniniais tralais:






  1) | ribojamos žvejybos rajone „East of Adventure Bank“ (Aventūros bankos rytinė dalis), kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:






  — | 37° 23,850′ šiaurės platumos, 12° 30,072′ rytų ilgumos, |
| --- | --- | --- | --- |

3)

po 9 straipsnio įterpiamas šis skirsnis:

„
  Ia Skirsnis

Ribojamos žvejybos rajonai, nustatyti siekiant apsaugoti pagrindines žuvų buveines ir pažeidžiamas jūrų ekosistemas;

9a straipsnis

Ribojamos žvejybos rajonai Sicilijos sąsiauryje

Draudžiama žvejoti dugniniais tralais:

1)

ribojamos žvejybos rajone „East of Adventure Bank“ (Aventūros bankos rytinė dalis), kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

—

37° 23,850′ šiaurės platumos, 12° 30,072′ rytų ilgumos,

| — | 37° 23,884′ šiaurės platumos, 12° 48,282′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

37° 23,884′ šiaurės platumos, 12° 48,282′ rytų ilgumos,

| — | 37° 11,567′ šiaurės platumos, 12° 48,305′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

37° 11,567′ šiaurės platumos, 12° 48,305′ rytų ilgumos,

| — | 37° 11,532′ šiaurės platumos, 12° 30,095′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

37° 11,532′ šiaurės platumos, 12° 30,095′ rytų ilgumos;

| 2) | ribojamos žvejybos rajone „West of Gela Basin“ (Dželos įdubos vakarinė dalis), kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:






  — | 37° 12,040′ šiaurės platumos, 13° 17,925′ rytų ilgumos, |
| --- | --- | --- |

2)

ribojamos žvejybos rajone „West of Gela Basin“ (Dželos įdubos vakarinė dalis), kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

—

37° 12,040′ šiaurės platumos, 13° 17,925′ rytų ilgumos,

| — | 37° 12,047′ šiaurės platumos, 13° 36,170′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

37° 12,047′ šiaurės platumos, 13° 36,170′ rytų ilgumos,

| — | 36° 59,725′ šiaurės platumos, 13° 36,175′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

36° 59,725′ šiaurės platumos, 13° 36,175′ rytų ilgumos,

| — | 36° 59,717′ šiaurės platumos, 13° 17,930′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

36° 59,717′ šiaurės platumos, 13° 17,930′ rytų ilgumos;

| 3) | ribojamos žvejybos rajone „East of Malta Bank“ (Maltos bankos rytinė dalis), kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:






  — | 36° 12,621′ šiaurės platumos, 15° 13,338′ rytų ilgumos, |
| --- | --- | --- |

3)

ribojamos žvejybos rajone „East of Malta Bank“ (Maltos bankos rytinė dalis), kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

—

36° 12,621′ šiaurės platumos, 15° 13,338′ rytų ilgumos,

| — | 36° 12,621′ šiaurės platumos, 15° 26,062′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

36° 12,621′ šiaurės platumos, 15° 26,062′ rytų ilgumos,

| — | 35° 59,344′ šiaurės platumos, 15° 26,062′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

35° 59,344′ šiaurės platumos, 15° 26,062′ rytų ilgumos,

| — | 35° 59,344′ šiaurės platumos, 15° 13,338′ rytų ilgumos. |
| --- | --- |

—

35° 59,344′ šiaurės platumos, 15° 13,338′ rytų ilgumos.

9b straipsnis

Buferinės zonos Sicilijos sąsiauryje

1.   Aplink 9a straipsnio 1 dalyje nurodytą Aventūros bankos rytinės dalies ribojamos žvejybos rajoną nustatoma buferinė zona, kurios ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

| — | 37° 24,849′ šiaurės platumos, 12° 28,814′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

37° 24,849′ šiaurės platumos, 12° 28,814′ rytų ilgumos,

| — | 37° 24,888′ šiaurės platumos, 12° 49,536′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

37° 24,888′ šiaurės platumos, 12° 49,536′ rytų ilgumos,

| — | 37° 10,567′ šiaurės platumos, 12° 49,559′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

37° 10,567′ šiaurės platumos, 12° 49,559′ rytų ilgumos,

| — | 37° 10,528′ šiaurės platumos, 12° 28,845′ rytų ilgumos. |
| --- | --- |

—

37° 10,528′ šiaurės platumos, 12° 28,845′ rytų ilgumos.

2.   Aplink 9a straipsnio 2 dalyje nurodytą Dželos įdubos vakarinės dalies ribojamos žvejybos rajoną nustatoma buferinė zona, kurios ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

| — | 37° 13,041′ šiaurės platumos, 13° 16,672′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

37° 13,041′ šiaurės platumos, 13° 16,672′ rytų ilgumos,

| — | 37° 13,049′ šiaurės platumos, 13° 37,422′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

37° 13,049′ šiaurės platumos, 13° 37,422′ rytų ilgumos,

| — | 36° 58,723′ šiaurės platumos, 13° 37,424′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

36° 58,723′ šiaurės platumos, 13° 37,424′ rytų ilgumos,

| — | 36° 58,715′ šiaurės platumos, 13° 16,682′ rytų ilgumos. |
| --- | --- |

—

36° 58,715′ šiaurės platumos, 13° 16,682′ rytų ilgumos.

3.   Aplink 9a straipsnio 3 dalyje nurodytą Maltos bankos rytinės dalies ribojamos žvejybos rajoną nustatoma buferinė zona, kurios ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

| — | 36° 13,624′ šiaurės platumos, 15° 12,102′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

36° 13,624′ šiaurės platumos, 15° 12,102′ rytų ilgumos,

| — | 36° 13,624′ šiaurės platumos, 15° 27,298′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

36° 13,624′ šiaurės platumos, 15° 27,298′ rytų ilgumos,

| — | 35° 58,342′ šiaurės platumos, 15° 27,294′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

35° 58,342′ šiaurės platumos, 15° 27,294′ rytų ilgumos,

| — | 35° 58,342′ šiaurės platumos, 15° 12,106′ rytų ilgumos. |
| --- | --- |

—

35° 58,342′ šiaurės platumos, 15° 12,106′ rytų ilgumos.

4.   Šiame straipsnyje nurodytose buferinėse zonose dugniniais tralais žvejojantys laivai užtikrina, kad jų laivų stebėjimo sistemos (toliau – LSS) signalai būtų perduodami atitinkamu dažnumu. Buferinėse zonose dugniniais tralais ketinančiuose žvejoti laivuose, kuriuose LSS atsakiklis neįrengtas, turi būti įrengta bet kokia kita geolokacijos sistema, leidžianti kontrolės institucijoms sekti jų veiklą.

9c straipsnis

Žvejybos ribojimas Adrijos jūros Jabukos / Pomo įdubos rajone

1.   Draudžiama vykdyti mėgėjų žvejybą ir žvejoti dugniniais statomaisiais tinklais, dugniniais tralais, statomosiomis ūdomis ir gaudyklėmis rajone, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

| — | 43° 32,044′ šiaurės platumos, 15° 16,501′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43° 32,044′ šiaurės platumos, 15° 16,501′ rytų ilgumos,

| — | 43° 05,452′ šiaurės platumos, 14° 58,658′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43° 05,452′ šiaurės platumos, 14° 58,658′ rytų ilgumos,

| — | 43° 03,477′ šiaurės platumos, 14° 54,982′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43° 03,477′ šiaurės platumos, 14° 54,982′ rytų ilgumos,

| — | 42° 50,450′ šiaurės platumos, 15° 07,431′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

42° 50,450′ šiaurės platumos, 15° 07,431′ rytų ilgumos,

| — | 42° 55,618′ šiaurės platumos, 15° 18,194′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

42° 55,618′ šiaurės platumos, 15° 18,194′ rytų ilgumos,

| — | 43° 17,436′ šiaurės platumos, 15° 29,496′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43° 17,436′ šiaurės platumos, 15° 29,496′ rytų ilgumos,

| — | 43° 24,758′ šiaurės platumos, 15° 33,215′ rytų ilgumos. |
| --- | --- |

—

43° 24,758′ šiaurės platumos, 15° 33,215′ rytų ilgumos.

2.   Kiekvienais metais nuo rugsėjo 1 d. iki spalio 31 d. draudžiama žvejoti dugniniais statomaisiais tinklais, dugniniais tralais, statomosiomis ūdomis ir gaudyklėmis rajone, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

| — | 43° 03,477′ šiaurės platumos, 14° 54,982′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43° 03,477′ šiaurės platumos, 14° 54,982′ rytų ilgumos,

| — | 42° 49,811′ šiaurės platumos, 14° 29,550′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

42° 49,811′ šiaurės platumos, 14° 29,550′ rytų ilgumos,

| — | 42° 35,205′ šiaurės platumos, 14° 59,611′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

42° 35,205′ šiaurės platumos, 14° 59,611′ rytų ilgumos,

| — | 42° 49,668′ šiaurės platumos, 15° 05,802′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

42° 49,668′ šiaurės platumos, 15° 05,802′ rytų ilgumos,

| — | 42° 50,450′ šiaurės platumos, 15° 07,431′ rytų ilgumos. |
| --- | --- |

—

42° 50,450′ šiaurės platumos, 15° 07,431′ rytų ilgumos.

3.   Kiekvienais metais nuo rugsėjo 1 d. iki spalio 31 d. draudžiama vykdyti mėgėjų žvejybą ir žvejoti dugniniais statomaisiais tinklais, dugniniais tralais, statomosiomis ūdomis ir gaudyklėmis rajone, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

| — | 43° 17,436′ šiaurės platumos, 15° 29,496′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43° 17,436′ šiaurės platumos, 15° 29,496′ rytų ilgumos,

| — | 43° 24,758′ šiaurės platumos, 15° 33,215′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43° 24,758′ šiaurės platumos, 15° 33,215′ rytų ilgumos,

| — | 43° 20,345′ šiaurės platumos, 15° 47,012′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43° 20,345′ šiaurės platumos, 15° 47,012′ rytų ilgumos,

| — | 43° 18,150′ šiaurės platumos, 15° 51,362′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43° 18,150′ šiaurės platumos, 15° 51,362′ rytų ilgumos,

| — | 43° 13,984′ šiaurės platumos, 15° 55,232′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43° 13,984′ šiaurės platumos, 15° 55,232′ rytų ilgumos,

| — | 43° 12,873′ šiaurės platumos, 15° 52,761′ rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43° 12,873′ šiaurės platumos, 15° 52,761′ rytų ilgumos,

| — | 43° 13,494′ šiaurės platumos, 15° 40,040′ rytų ilgumos. |
| --- | --- |

—

43° 13,494′ šiaurės platumos, 15° 40,040′ rytų ilgumos.

9d straipsnis

Leidimą žvejoti Jabukos / Pomo įdubos rajone turintys laivai

1.   Nedarant poveikio 9c straipsnio 2 ir 3 dalims, tose dalyse nurodytuose rajonuose verslinės žvejybos dugniniais statomaisiais tinklais, dugniniais tralais, statomosiomis ūdomis ir gaudyklėmis veiklą leidžiama vykdyti tik laivui, turinčiam specialų leidimą ir galinčiam įrodyti, kad jis atitinkamuose rajonuose žvejojo ir anksčiau.

2.   Leidimą žvejoti 9c straipsnio 2 dalyje nurodytame rajone turintiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti ne daugiau kaip dvi žvejybos dienas per savaitę. Leidimus turintiems žvejybos laivams, naudojantiems porinius tralus su kėtoklėmis, leidžiama žvejoti ne daugiau kaip vieną žvejybos dieną per savaitę.

3.   Leidimą žvejoti 9c straipsnio 3 dalyje nurodytame rajone turintiems dugniniais tralais žvejojantiems laivams leidžiama žvejoti tik šeštadieniais ir sekmadieniais nuo 5 val. iki 22 val. Leidimą turintiems dugniniais statomaisiais tinklais, statomosiomis ūdomis ir gaudyklėmis žvejojantiems laivams leidžiama žvejoti tik nuo pirmadienio 5 val. iki ketvirtadienio 22 val.

4.   Teisę žvejoti 9c straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytuose rajonuose šio straipsnio 1 dalyje nurodytais įrankiais turintiems laivams žvejybos leidimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduoda jų valstybė narė.

5.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. valstybės narės nusiunčia Komisijai laivų, kuriems jos išdavė 1 dalyje nurodytą leidimą, sąrašą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. Komisija perduoda BVJŽK sekretoriatui patvirtintą leidimą kitiems metams turinčių laivų sąrašą. Sąraše pateikiama ši informacija apie kiekvieną laivą:

| a) | laivo pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

laivo pavadinimas;

| b) | laivo registro numeris; |
| --- | --- |

b)

laivo registro numeris;

| c) | BVJŽK unikalus identifikatorius (šalies ISO triraidis kodas + 9 skaitmenys, pvz., xxx000000001); |
| --- | --- |

c)

BVJŽK unikalus identifikatorius (šalies ISO triraidis kodas + 9 skaitmenys, pvz., xxx000000001);

| d) | ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo); |
| --- | --- |

d)

ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo);

| e) | ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo); |
| --- | --- |

e)

ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo);

| f) | ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima); |
| --- | --- |

f)

ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima);

| g) | tarptautinis radijo šaukinys (jei yra); |
| --- | --- |

g)

tarptautinis radijo šaukinys (jei yra);

| h) | laivo tipas, bendrasis ilgis (LOA), bendroji talpa (GT) ir (arba) bendroji registrinė talpa (GRT); |
| --- | --- |

h)

laivo tipas, bendrasis ilgis (LOA), bendroji talpa (GT) ir (arba) bendroji registrinė talpa (GRT);

| i) | savininko (-ų) ir operatoriaus (-ių) pavadinimas arba vardas ir pavardė ir adresas; |
| --- | --- |

i)

savininko (-ų) ir operatoriaus (-ių) pavadinimas arba vardas ir pavardė ir adresas;

| j) | pagrindinis (-iai) įrankis (-iai), kuriuo (-iais) žvejojama ribojamos žvejybos rajone; |
| --- | --- |

j)

pagrindinis (-iai) įrankis (-iai), kuriuo (-iais) žvejojama ribojamos žvejybos rajone;

| k) | sezono laikotarpis, kuriuo leista žvejoti ribojamos žvejybos rajone; |
| --- | --- |

k)

sezono laikotarpis, kuriuo leista žvejoti ribojamos žvejybos rajone;

| l) | žvejybos dienų, į kurias kiekvienas laivas turi teisę, skaičius; |
| --- | --- |

l)

žvejybos dienų, į kurias kiekvienas laivas turi teisę, skaičius;

| m) | paskirtasis uostas. |
| --- | --- |

m)

paskirtasis uostas.

6.   Leidimą turintys žvejybos laivai priedugnio išteklių laimikį iškrauna tik paskirtuosiuose uostuose. Tuo tikslu kiekviena atitinkama valstybė narė paskiria uostus, kuriuose leidžiama iškrauti Jabukos / Pomo įdubos ribojamos žvejybos rajone sužvejotą laimikį. Tų uostų sąrašas ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. perduodamas BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai.

7.   Leidimą žvejoti 9c straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytuose rajonuose šio straipsnio 1 dalyje nurodytais įrankiais turintys žvejybos laivai užtikrina, kad jų LSS ir (arba) automatinio identifikavimo sistema (toliau – AIS) veiktų tinkamai, o prieš pradedant vykdyti žvejybos operacijas arba naviguoti tuose rajonuose laive laikomi arba naudojami žvejybos įrankiai būtų tinkamai identifikuoti, sunumeruoti ir pažymėti.

8.   Leidimo neturintiems žvejybos laivams, kuriuose turima dugninių statomųjų tinklų, dugninių tralų, statomųjų ūdų ir gaudyklių, per ribojamos žvejybos rajoną leidžiama perplaukti tik tada, jei jie plaukia tiesia kryptimi pastoviu ne mažesniu kaip 7 mazgų greičiu, laive veikia LSS ir (arba) AIS ir jie nevykdo jokios žvejybos veiklos.

9e straipsnis

Alboros jūroje taikomi žvejybos tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu apribojimai

1.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į turimas mokslines rekomendacijas, gali Alboros jūroje (I priede nustatytuose BVJŽK 1, 2 ir 3 geografiniuose parajoniuose) nustatyti žvejybos tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu apribojimus, kuriais, siekiant apsaugoti raudonpelekių pagelų jauniklių ir (arba) neršiančių žuvų santalkų rajonus, uždraudžiama arba apribojama žvejybos veikla.

2.   Ne vėliau kaip 2020 m. sausio 11 d. valstybės narės informuoja BVJŽK sekretoriatą ir Komisiją apie rajonus ir jiems taikomus apribojimus.“;

| 4) | I skyriaus II antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:


  „
  III skirsnis




  Draudimas tam tikrą laikotarpį žvejoti Gabeso (Gabės) įlankoje




  11a straipsnis
  Draudimas tam tikrą laikotarpį žvejoti Gabeso (Gabės) lankoje
  Kiekvienais metais nuo liepos 1 d. iki rugsėjo 30 d. draudžiama žvejoti dugniniais tralais nuo kranto iki BVJŽK 14 geografinio parajonio 200 m gylio izobatos (Gabeso įlanka, kaip nustatyta I priede).“; |
| --- | --- |

4)

I skyriaus II antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:

„
  III skirsnis

Draudimas tam tikrą laikotarpį žvejoti Gabeso (Gabės) įlankoje

11a straipsnis

Draudimas tam tikrą laikotarpį žvejoti Gabeso (Gabės) lankoje

Kiekvienais metais nuo liepos 1 d. iki rugsėjo 30 d. draudžiama žvejoti dugniniais tralais nuo kranto iki BVJŽK 14 geografinio parajonio 200 m gylio izobatos (Gabeso įlanka, kaip nustatyta I priede).“;

| 5) | II antraštinėje dalyje įterpiamas šis skyrius:


  „
  IIA SKYRIUS




  Žvejybos Juodojoje jūroje draudimo laikotarpis




  14a straipsnis
  Draudimo žvejoti Juodojoje jūroje paprastųjų otų neršto sezonu laikotarpis

  1.   Kiekvienų metų laikotarpiu nuo balandžio iki birželio mėn. kiekviena atitinkama valstybė narė nustato bent dviejų mėnesių trukmės draudimo žvejoti Juodojoje jūroje laikotarpį.


  2.   Valstybės narės gali nustatyti papildomų žvejybos tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu apribojimų, kuriais gali uždrausti arba apriboti žvejybos veiklą, kad apsaugotų paprastųjų otų jauniklių santalkų rajonus.“; |
| --- | --- |

5)

II antraštinėje dalyje įterpiamas šis skyrius:

„
  IIA SKYRIUS

Žvejybos Juodojoje jūroje draudimo laikotarpis

14a straipsnis

Draudimo žvejoti Juodojoje jūroje paprastųjų otų neršto sezonu laikotarpis

1.   Kiekvienų metų laikotarpiu nuo balandžio iki birželio mėn. kiekviena atitinkama valstybė narė nustato bent dviejų mėnesių trukmės draudimo žvejoti Juodojoje jūroje laikotarpį.

2.   Valstybės narės gali nustatyti papildomų žvejybos tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu apribojimų, kuriais gali uždrausti arba apriboti žvejybos veiklą, kad apsaugotų paprastųjų otų jauniklių santalkų rajonus.“;

| 6) | įterpiami šie straipsniai:

  „16ca straipsnis
  Atsargumo principu grindžiamas draudimas rinkti raudonuosius koralus

  1.   Valstybės narės laikinai uždraudžia atitinkamame rajone vykdyti bet kokią raudonųjų koralų rinkimo veiklą, kai jame pasiekiamas 2 ir 3 dalyse nustatytas kritinis surenkamų koralų kiekio lygis.


  2.   Laikoma, kad kritinis surenkamų koralų kiekio lygis yra pasiektas, kai mažesnio nei 7 mm bazinio skersmens raudonųjų koralų kolonijos sudaro daugiau kaip 25 % bendro tam tikrais metais iš tam tikros raudonųjų koralų seklumos surinkto šių koralų kiekio.


  3.   Jei koralų seklumos dar nėra tinkamai nustatytos, kritinis surenkamų koralų kiekio lygis ir 1 dalyje nurodytas draudimas taikomi BVJŽK statistinio stačiakampio lygmeniu.


  4.   Sprendime, kuriuo nustatomas 1 dalyje nurodytas draudimas, valstybės narės apibrėžia atitinkamą geografinį rajoną, draudimo galiojimo trukmę ir žvejybos tame rajone draudimo galiojimo metu sąlygas.


  5.   Draudimą nustačiusios valstybės narės apie tai nedelsdamos informuoja BVJŽK sekretoriatą ir Komisiją.



  16cb straipsnis
  Draudimas žvejoti tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu
  Siekdamos apsaugoti raudonuosius koralus, jų rinkimo veiklą aktyviai vykdančios valstybės narės ne vėliau kaip 2020 m. sausio 11 d. nustato papildomų turimomis mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstų draudimų.“; |
| --- | --- |

6)

įterpiami šie straipsniai:

„16ca straipsnis

Atsargumo principu grindžiamas draudimas rinkti raudonuosius koralus

1.   Valstybės narės laikinai uždraudžia atitinkamame rajone vykdyti bet kokią raudonųjų koralų rinkimo veiklą, kai jame pasiekiamas 2 ir 3 dalyse nustatytas kritinis surenkamų koralų kiekio lygis.

2.   Laikoma, kad kritinis surenkamų koralų kiekio lygis yra pasiektas, kai mažesnio nei 7 mm bazinio skersmens raudonųjų koralų kolonijos sudaro daugiau kaip 25 % bendro tam tikrais metais iš tam tikros raudonųjų koralų seklumos surinkto šių koralų kiekio.

3.   Jei koralų seklumos dar nėra tinkamai nustatytos, kritinis surenkamų koralų kiekio lygis ir 1 dalyje nurodytas draudimas taikomi BVJŽK statistinio stačiakampio lygmeniu.

4.   Sprendime, kuriuo nustatomas 1 dalyje nurodytas draudimas, valstybės narės apibrėžia atitinkamą geografinį rajoną, draudimo galiojimo trukmę ir žvejybos tame rajone draudimo galiojimo metu sąlygas.

5.   Draudimą nustačiusios valstybės narės apie tai nedelsdamos informuoja BVJŽK sekretoriatą ir Komisiją.

16cb straipsnis

Draudimas žvejoti tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu

Siekdamos apsaugoti raudonuosius koralus, jų rinkimo veiklą aktyviai vykdančios valstybės narės ne vėliau kaip 2020 m. sausio 11 d. nustato papildomų turimomis mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstų draudimų.“;

| 7) | II antraštinėje dalyje po IV skyriaus įterpiamas šis skyrius:


  „
  IVA SKYRIUS




  Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis Juodosios jūros dygliaryklių dydis




  16da straipsnis
  Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis Juodosios jūros dygliaryklių dydis
  Mažesnių kaip 90 cm Juodosios jūros dygliaryklių individų negalima laikyti laive, perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, demonstruoti ar siūlyti parduoti. Jei tokie dygliaryklių individai pagaunami atsitiktinai, jie nedelsiant paleidžiami nesužeisti ir gyvi, kiek įmanoma. Žvejybos laivų kapitonai laivo žurnale registruoja atsitiktinai sugautus dygliaryklius, jų paleidimo ir (arba) išmetimo į jūrą duomenis. Valstybės narės perduoda tą informaciją BVJŽK ir Komisijai pateikdamos savo metines ataskaitas MPK ir pateikdamos duomenis pagal BVJŽK duomenų rinkimo sistemą.“; |
| --- | --- |

7)

II antraštinėje dalyje po IV skyriaus įterpiamas šis skyrius:

„
  IVA SKYRIUS

Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis Juodosios jūros dygliaryklių dydis

16da straipsnis

Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis Juodosios jūros dygliaryklių dydis

Mažesnių kaip 90 cm Juodosios jūros dygliaryklių individų negalima laikyti laive, perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, demonstruoti ar siūlyti parduoti. Jei tokie dygliaryklių individai pagaunami atsitiktinai, jie nedelsiant paleidžiami nesužeisti ir gyvi, kiek įmanoma. Žvejybos laivų kapitonai laivo žurnale registruoja atsitiktinai sugautus dygliaryklius, jų paleidimo ir (arba) išmetimo į jūrą duomenis. Valstybės narės perduoda tą informaciją BVJŽK ir Komisijai pateikdamos savo metines ataskaitas MPK ir pateikdamos duomenis pagal BVJŽK duomenų rinkimo sistemą.“;

| 8) | įterpiama ši antraštinė dalis:


  „IIA ANTRAŠTINĖ DALIS


  ŽVEJYBOS PAJĖGUMAS IR ŽVEJYBOS GALIMYBĖS



  16m straipsnis
  Surenkamų raudonųjų koralų kiekio apribojimas
  Kiekviena valstybė narė gali nustatyti individualaus per dieną ir (arba) per metus Viduržemio jūroje surenkamų raudonųjų koralų kiekio apribojimo sistemą.


  16n straipsnis
  Raudonpelekių pagelų žvejybą Alboros jūroje vykdančių žvejybos laivynų pajėgumas arba žvejybos pastangos
  Ne vėliau kaip 2020 m. valstybės narės užtikrina, kad išliktų tokio lygio žvejybos laivynų pajėgumas ar žvejybos pastangos, kokius buvo leidžiama naudoti ir kokie buvo naudojami pastaruosius metus Alboros jūroje (I priede nustatytuose BVJŽK 1, 2 ir 3 geografiniuose parajoniuose) žvejojant raudonpelekius pagelus.“; |
| --- | --- |

8)

įterpiama ši antraštinė dalis:

„IIA ANTRAŠTINĖ DALIS

ŽVEJYBOS PAJĖGUMAS IR ŽVEJYBOS GALIMYBĖS

16m straipsnis

Surenkamų raudonųjų koralų kiekio apribojimas

Kiekviena valstybė narė gali nustatyti individualaus per dieną ir (arba) per metus Viduržemio jūroje surenkamų raudonųjų koralų kiekio apribojimo sistemą.

16n straipsnis

Raudonpelekių pagelų žvejybą Alboros jūroje vykdančių žvejybos laivynų pajėgumas arba žvejybos pastangos

Ne vėliau kaip 2020 m. valstybės narės užtikrina, kad išliktų tokio lygio žvejybos laivynų pajėgumas ar žvejybos pastangos, kokius buvo leidžiama naudoti ir kokie buvo naudojami pastaruosius metus Alboros jūroje (I priede nustatytuose BVJŽK 1, 2 ir 3 geografiniuose parajoniuose) žvejojant raudonpelekius pagelus.“;

| 9) | 17a straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

9)

17a straipsnis išbraukiamas;

| 10) | III antraštinė dalis papildoma šiais skyriais:


  „
  III SKYRIUS




  Koralų rinkimo kontrolė




  22a straipsnis
  Leidimai rinkti raudonuosius koralus

  1.   Laivai ar žvejai, kuriems leidžiama Viduržemio jūroje rinkti raudonuosius koralus, turi turėti galiojantį leidimą juos rinkti, kuriame nurodomos techninės koralų rinkimo sąlygos.


  2.   Jei 1 dalyje nurodyto leidimo neturima, rinkti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, perkelti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti raudonuosius koralus draudžiama.


  3.   Valstybės narės nuolat atnaujina 1 dalyje nurodytų leidimų rinkti raudonuosius koralus registrą ir kasmet ne vėliau kaip kovo 31 d. Komisijai nusiunčia laivų, kuriems išduoti 1 dalyje nurodyti leidimai, sąrašą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. Komisija pateikia tą sąrašą BVJŽK sekretoriatui. Tame sąraše pateikiama ši informacija apie kiekvieną laivą:






  a) | laivo pavadinimas; |
| --- | --- | --- |

10)

III antraštinė dalis papildoma šiais skyriais:

„
  III SKYRIUS

Koralų rinkimo kontrolė

22a straipsnis

Leidimai rinkti raudonuosius koralus

1.   Laivai ar žvejai, kuriems leidžiama Viduržemio jūroje rinkti raudonuosius koralus, turi turėti galiojantį leidimą juos rinkti, kuriame nurodomos techninės koralų rinkimo sąlygos.

2.   Jei 1 dalyje nurodyto leidimo neturima, rinkti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, perkelti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti raudonuosius koralus draudžiama.

3.   Valstybės narės nuolat atnaujina 1 dalyje nurodytų leidimų rinkti raudonuosius koralus registrą ir kasmet ne vėliau kaip kovo 31 d. Komisijai nusiunčia laivų, kuriems išduoti 1 dalyje nurodyti leidimai, sąrašą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. Komisija pateikia tą sąrašą BVJŽK sekretoriatui. Tame sąraše pateikiama ši informacija apie kiekvieną laivą:

a)

laivo pavadinimas;

| b) | laivo registro numeris (susitariančiosios šalies suteiktas numeris); |
| --- | --- |

b)

laivo registro numeris (susitariančiosios šalies suteiktas numeris);

| c) | BVJŽK registracijos numeris (šalies ISO triraidis kodas + 9 skaitmenys, pvz., xxx000000001); |
| --- | --- |

c)

BVJŽK registracijos numeris (šalies ISO triraidis kodas + 9 skaitmenys, pvz., xxx000000001);

| d) | registracijos uostas (visas uosto pavadinimas); |
| --- | --- |

d)

registracijos uostas (visas uosto pavadinimas);

| e) | ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo); |
| --- | --- |

e)

ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo);

| f) | ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo); |
| --- | --- |

f)

ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo);

| g) | ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima); |
| --- | --- |

g)

ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima);

| h) | tarptautinis radijo šaukinys (jei yra); |
| --- | --- |

h)

tarptautinis radijo šaukinys (jei yra);

| i) | LSS arba kita laivo geolokacijos įranga (nurodyti – taip / ne); |
| --- | --- |

i)

LSS arba kita laivo geolokacijos įranga (nurodyti – taip / ne);

| j) | laivo tipas, bendrasis ilgis (LOA), bendroji talpa (GT) ir (arba) bendroji registrinė talpa (GRT), variklio galia (kW); |
| --- | --- |

j)

laivo tipas, bendrasis ilgis (LOA), bendroji talpa (GT) ir (arba) bendroji registrinė talpa (GRT), variklio galia (kW);

| k) | saugos ir saugumo įranga, skirta stebėtojui (-ams) laive priimti (nurodyti – taip / ne); |
| --- | --- |

k)

saugos ir saugumo įranga, skirta stebėtojui (-ams) laive priimti (nurodyti – taip / ne);

| l) | laikotarpis, kuriuo leidžiama rinkti raudonuosius koralus; |
| --- | --- |

l)

laikotarpis, kuriuo leidžiama rinkti raudonuosius koralus;

| m) | rajonas (-ai), kuriame (-iuose) leidžiama rinkti raudonuosius koralus: BVJŽK geografiniai parajoniai ir BVJŽK statistinio tinklo gardelės; |
| --- | --- |

m)

rajonas (-ai), kuriame (-iuose) leidžiama rinkti raudonuosius koralus: BVJŽK geografiniai parajoniai ir BVJŽK statistinio tinklo gardelės;

| n) | dalyvavimas nacionalinių ir tarptautinių mokslo įstaigų vadovaujamose mokslinių tyrimų programose (nurodyti – taip / ne; pateikti trumpą aprašą). |
| --- | --- |

n)

dalyvavimas nacionalinių ir tarptautinių mokslo įstaigų vadovaujamose mokslinių tyrimų programose (nurodyti – taip / ne; pateikti trumpą aprašą).

4.   Kol mokslinėse rekomendacijose nenurodoma, kad raudonųjų koralų populiacijų būklė yra palanki, valstybės narės neišduoda didesnio skaičiaus leidimų rinkti raudonuosius koralus.

22b straipsnis

Surinktų raudonųjų koralų kiekio registravimas

1.   Leidimus rinkti raudonuosius koralus turintys žvejai arba tokį leidimą turinčių laivų kapitonai po rinkimo operacijų arba, jei reisai vykdomi kasdien, vėliausiai tuomet, kai surinkti raudonieji koralai iškraunami uoste, registruoja surinktų raudonųjų koralų gyvąjį svorį ir, jei įmanoma, nurodo kolonijų skaičių.

2.   Leidimus rinkti raudonuosius koralus turinčiuose žvejybos laivuose laikomas žvejybos žurnalas, kuriame registruojamas kasdien surenkamų raudonųjų koralų kiekis (nepriklausomai nuo jų gyvojo svorio) ir pateikiami rinkimo veiklos pagal rajoną ir gylį duomenys, įskaitant, kai įmanoma, rinkimo dienų ir panėrimų skaičių. Ta informacija per Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnio 6 dalyje nustatytą laikotarpį pateikiama kompetentingoms nacionalinėms institucijoms.

22c straipsnis

Išankstinis pranešimas apie raudonuosius koralus

Iki numatomo atvykimo į uostą likus dviem keturioms valandoms, žvejybos laivų kapitonai arba jų atstovai atitinkamoms institucijoms pateikia šią informaciją:

| a) | numatomą atvykimo laiką; |
| --- | --- |

a)

numatomą atvykimo laiką;

| b) | žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą; |
| --- | --- |

b)

žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą;

| c) | apskaičiuotą laive laikomų raudonųjų koralų kiekį, išreikštą gyvuoju svoriu, ir, jei įmanoma, tų koralų kolonijų skaičių; |
| --- | --- |

c)

apskaičiuotą laive laikomų raudonųjų koralų kiekį, išreikštą gyvuoju svoriu, ir, jei įmanoma, tų koralų kolonijų skaičių;

| d) | informaciją apie geografinį rajoną, kuriame raudonieji koralai buvo surinkti. |
| --- | --- |

d)

informaciją apie geografinį rajoną, kuriame raudonieji koralai buvo surinkti.

22d straipsnis

Raudoniesiems koralams iškrauti paskirti uostai

Leidimus turintys žvejai ar žvejybos laivai surinktus raudonuosius koralus iškrauna tik paskirtuosiuose uostuose. Tuo tikslu kiekviena valstybė narė paskiria uostus, kuriuose leidžiama iškrauti raudonuosius koralus, ir kasmet ne vėliau kaip balandžio 30 d. tų uostų sąrašą pateikia BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai, išskyrus atvejus, kai paskirtieji uostai, apie kuriuos jau pranešta, nesikeičia.

22e straipsnis

Iškraunamų raudonųjų koralų kontrolė

Kiekviena valstybė narė nustato rizikos analize grindžiamą kontrolės programą, skirtą visų pirma patikrinti iškraunamus raudonuosius koralus ir patvirtinti laivo žurnale pateiktus duomenis.

22f straipsnis

Raudonųjų koralų perkrovimas

Raudonųjų koralų perkrovimo jūroje operacijos yra draudžiamos.

22g straipsnis

Mokslinė informacija apie raudonuosius koralus

Valstybės narės, kurių žvejybos laivynai vykdo tikslinę raudonųjų koralų rinkimo veiklą, užtikrina, kad būtų deramai įdiegtas tinkamos mokslinės šių koralų rinkimo ir surinkto kiekio stebėsenos mechanizmas, kuris sudarytų sąlygas BVJŽK MPK teikti aprašomąją informaciją ir rekomendacijas bent dėl:

| a) | naudojamų žvejybos pastangų (pvz., panėrimų rinkimo tikslais skaičiaus per savaitę) ir bendro vietos, nacionaliniu ar viršvalstybiniu lygmeniu surenkamo kiekvienų išteklių kiekio; |
| --- | --- |

a)

naudojamų žvejybos pastangų (pvz., panėrimų rinkimo tikslais skaičiaus per savaitę) ir bendro vietos, nacionaliniu ar viršvalstybiniu lygmeniu surenkamo kiekvienų išteklių kiekio;

| b) | išteklių išsaugojimo lygio ir valdymo atskaitos taškų, kad, siekiant tikslo užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį ir mažą išteklių sunykimo riziką, būtų toliau tobulinamas regioninis valdymo planas; |
| --- | --- |

b)

išteklių išsaugojimo lygio ir valdymo atskaitos taškų, kad, siekiant tikslo užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį ir mažą išteklių sunykimo riziką, būtų toliau tobulinamas regioninis valdymo planas;

| c) | BVJŽK susitariančiųjų šalių siūlomų alternatyvių valdymo scenarijų biologinio ir socialinio bei ekonominio poveikio, įskaitant koralų rinkimo pastangų ir rezultatų kontrolės priemones ir (arba) technines priemones; |
| --- | --- |

c)

BVJŽK susitariančiųjų šalių siūlomų alternatyvių valdymo scenarijų biologinio ir socialinio bei ekonominio poveikio, įskaitant koralų rinkimo pastangų ir rezultatų kontrolės priemones ir (arba) technines priemones;

| d) | galimo draudimo rinkti koralus tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu, kad raudonųjų koralų rinkimo veikla išliktų tausi. |
| --- | --- |

d)

galimo draudimo rinkti koralus tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu, kad raudonųjų koralų rinkimo veikla išliktų tausi.

IV SKYRIUS

Su tam tikrais BVJŽK geografiniais parajoniais susijusios kontrolės priemonės

I skirsnis

Raudonpelekių pagelų žvejybos Alboros jūroje kontrolė

22h straipsnis

Per dieną sužvejojamo raudonpelekių pagelų laimikio ir priegaudos ataskaitų teikimas

Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsniui, valstybės narės nustato mechanizmą, siekdamos užtikrinti, kad būtų teikiamos viso per dieną komerciniais tikslais Alboros jūroje (I priede nustatytuose BVJŽK 1, 2 ir 3 geografiniuose parajoniuose) sužvejoto raudonpelekių pagelų laimikio ir priegaudos (nepriklausomai nuo gyvojo svorio) ataskaitos. Be to, valstybės narės deda pastangas registruoti arba įvertinti vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotą tos rūšies žuvų laimikį.

22i straipsnis

Žvejybos leidimai ir žvejybos veikla

1.   Valstybės narės įsteigia žvejybos laivų, kuriems leidžiama laikyti arba iškrauti tokį Alboros jūroje per vieną potvynio ir atoslūgio ciklą sužvejotų raudonpelekių pagelų kiekį, kuris po rūšiavimo sudaro daugiau kaip 20 % laimikio gyvojo svorio, registrą. Tas registras turi būti nuolat tvarkomas ir atnaujinamas.

2.   Tikslinę raudonpelekių pagelų žvejybą vykdantiems žvejybos laivams leidžiama vykdyti žvejybos veiklą tik jei ta žvejybos veikla yra nurodyta galiojančiame kompetentingų institucijų išduotame žvejybos leidime, kuriame nurodytos techninės tokios veiklos sąlygos. Leidime turi būti pateikti VIII priede nustatyti duomenys.

3.   Valstybės narės:

| a) | kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. pateikia Komisijai žvejybos veiklą vykdančių laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti einamaisiais metais arba vėlesniais metais, sąrašą. Kasmet ne vėliau kaip vasario mėn. pabaigoje Komisija pateikia tą sąrašą BVJŽK sekretoriatui. Sąraše turi būti pateikti VIII priede nustatyti duomenys; |
| --- | --- |

a)

kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. pateikia Komisijai žvejybos veiklą vykdančių laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti einamaisiais metais arba vėlesniais metais, sąrašą. Kasmet ne vėliau kaip vasario mėn. pabaigoje Komisija pateikia tą sąrašą BVJŽK sekretoriatui. Sąraše turi būti pateikti VIII priede nustatyti duomenys;

| b) | kasmet ne vėliau kaip lapkričio mėn. pabaigoje (šis reikalavimas taikomas pradedant 2018 m. lapkričio 30 d. ir ne vėliau kaip nuo 2020 m. lapkričio 30 d.) pateikia Komisijai ir BVJŽK sekretoriatui 1 dalyje nurodytų laivų žvejybos veiklos suvestinę ataskaitą, kurioje, be kita ko, pateikia šią minimalią informaciją:






  i) | žvejybos dienų skaičių, |
| --- | --- | --- |

b)

kasmet ne vėliau kaip lapkričio mėn. pabaigoje (šis reikalavimas taikomas pradedant 2018 m. lapkričio 30 d. ir ne vėliau kaip nuo 2020 m. lapkričio 30 d.) pateikia Komisijai ir BVJŽK sekretoriatui 1 dalyje nurodytų laivų žvejybos veiklos suvestinę ataskaitą, kurioje, be kita ko, pateikia šią minimalią informaciją:

i)

žvejybos dienų skaičių,

| ii) | išteklių žvejybos rajoną ir |
| --- | --- |

ii)

išteklių žvejybos rajoną ir

| iii) | raudonpelekių pagelų laimikį. |
| --- | --- |

iii)

raudonpelekių pagelų laimikį.

4.   Visuose laivuose, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 12 m ir kurie turi leidimą vykdyti tikslinę raudonpelekių pagelų žvejybą, turi būti įrengta LSS arba bet kokia kita geolokacijos sistema, kad kontrolės institucijos galėtų sekti jų veiklą.

22j straipsnis

Mokslinė stebėsena

Valstybės narės, kurių žvejybos laivynai vykdo tikslinę raudonpelekių pagelų žvejybą, užtikrina, kad būtų deramai įdiegtas tinkamos šios žvejybos ir laimikio stebėsenos mechanizmas, kuris sudarytų sąlygas MPK teikti aprašomąją informaciją ir rekomendacijas bent dėl:

| a) | žvejybos įrankių savybių, inter alia, didžiausio ūdų ir statomųjų tinklų ilgio bei kabliukų skaičiaus, tipo ir dydžio; |
| --- | --- |

a)

žvejybos įrankių savybių, inter alia, didžiausio ūdų ir statomųjų tinklų ilgio bei kabliukų skaičiaus, tipo ir dydžio;

| b) | naudojamų žvejybos pastangų (pvz., žvejybos dienų skaičių per savaitę) ir bendro verslinės žvejybos laivynų sužvejoto laimikio; be to, turėtų būti pateikiamas vykdant mėgėjų žvejybą sužvejoto laimikio įvertis; |
| --- | --- |

b)

naudojamų žvejybos pastangų (pvz., žvejybos dienų skaičių per savaitę) ir bendro verslinės žvejybos laivynų sužvejoto laimikio; be to, turėtų būti pateikiamas vykdant mėgėjų žvejybą sužvejoto laimikio įvertis;

| c) | išteklių išsaugojimo lygio ir valdymo atskaitos taškų, naudojamų nustatant daugiamečius tausios žvejybos valdymo planus, siekiant tikslo užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį ir mažą išteklių sunykimo riziką; |
| --- | --- |

c)

išteklių išsaugojimo lygio ir valdymo atskaitos taškų, naudojamų nustatant daugiamečius tausios žvejybos valdymo planus, siekiant tikslo užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį ir mažą išteklių sunykimo riziką;

| d) | alternatyvių valdymo scenarijų socialinio ir ekonominio poveikio, įskaitant BVJŽK ir (arba) susitariančiųjų šalių nustatytas žvejybos pastangų ir rezultatų kontrolės priemones ir (arba) technines priemones; |
| --- | --- |

d)

alternatyvių valdymo scenarijų socialinio ir ekonominio poveikio, įskaitant BVJŽK ir (arba) susitariančiųjų šalių nustatytas žvejybos pastangų ir rezultatų kontrolės priemones ir (arba) technines priemones;

| e) | galimo draudimo žvejoti tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu, kad žvejybos veikla išliktų tausi; |
| --- | --- |

e)

galimo draudimo žvejoti tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu, kad žvejybos veikla išliktų tausi;

| f) | galimo mėgėjų žvejybos poveikio raudonpelekių pagelų išteklių būklei. |
| --- | --- |

f)

galimo mėgėjų žvejybos poveikio raudonpelekių pagelų išteklių būklei.

II skirsnis

Sicilijos sąsiauris

22k straipsnis

Leidimai Sicilijos sąsiauryje dugniniais tralais žvejoti priedugnio išteklius

1.   Tikslinę priedugnio išteklių žvejybą dugniniais tralais Sicilijos sąsiauryje (I priede nustatytuose BVJŽK 12, 13, 14, 15 ir 16 geografiniuose parajoniuose) vykdantiems laivams leidžiama vykdyti tik konkrečią žvejybos veiklą, nurodytą galiojančiame kompetentingų institucijų išduotame žvejybos leidime, kuriame nurodytos techninės tokios veiklos sąlygos.

2.   1 dalyje nurodytame žvejybos leidime, be Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/218 (*3) I priede nustatytų duomenų, pateikiami šie duomenys:

| a) | BVJŽK registracijos numeris; |
| --- | --- |

a)

BVJŽK registracijos numeris;

| b) | ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo); |
| --- | --- |

b)

ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo);

| c) | ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo); |
| --- | --- |

c)

ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo);

| d) | ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima). |
| --- | --- |

d)

ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima).

3.   Kasmet ne vėliau kaip spalio 31 d. valstybės narės nusiunčia Komisijai laivų, kuriems jos išdavė 1 dalyje nurodytą leidimą, sąrašą. Komisija kasmet perduoda tą sąrašą jos paskirtai įstaigai ir BVJŽK sekretoriatui ne vėliau kaip lapkričio 30 d.

4.   Valstybės narės kasmet ne vėliau kaip rugpjūčio 31 d. pateikia Komisijai ir BVJŽK sekretoriatui 1 dalyje nurodytų laivų žvejybos veiklos suvestinę ataskaitą, kurioje, be kita ko, pateikia bent šią minimalią informaciją:

| i) | žvejybos dienų skaičių, |
| --- | --- |

i)

žvejybos dienų skaičių,

| ii) | duomenis apie žvejybos rajoną ir |
| --- | --- |

ii)

duomenis apie žvejybos rajoną ir

| iii) | europinių jūrinių lydekų ir giliavandenių rožinių krevečių laimikius. |
| --- | --- |

iii)

europinių jūrinių lydekų ir giliavandenių rožinių krevečių laimikius.

22l straipsnis

Paskirtieji uostai

1.   Kiekviena valstybė narė, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 43 straipsnio 5 dalimi, paskiria iškrovimo uostus, kuriose gali būti iškraunamos Sicilijos sąsiauryje sužvejotos europinės jūrinės lydekos ir giliavandenės rožinės krevetės. Valstybės narės ne vėliau kaip 2018 m. lapkričio 30 d. BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai perduoda paskirtųjų iškrovimo uostų sąrašą. Apie visus vėlesnius to sąrašo pakeitimus nedelsiant pranešama BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai.

2.   Draudžiama iš žvejybos laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį Sicilijos sąsiauryje sužvejotų europinių jūrinių lydekų ir giliavandenių rožinių krevečių kiekį kitose vietose nei valstybių narių paskirtieji iškrovimo uostai.

22m straipsnis

Sicilijos sąsiauryje įgyvendinama tarptautinė jungtinio inspektavimo ir priežiūros programa

1.   Valstybės narės pagal tarptautinę jungtinio inspektavimo ir priežiūros programą (toliau – programa), įgyvendinamą nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose I priede nustatytuose BVJŽK 12, 13, 14, 15 ir 16 geografinių parajonių vandenyse (toliau – inspektavimo ir priežiūros rajonas), gali vykdyti inspektavimo ir priežiūros veiklą.

2.   Valstybės narės gali paskirti inspektorius ir inspektavimo priemones ir vykdyti inspektavimo veiklą pagal programą. Komisija arba jos paskirta įstaiga taip pat gali skirti Sąjungos inspektorius dalyvauti programoje.

3.   Komisija arba jos paskirta įstaiga koordinuoja Sąjungos vykdomą priežiūros ir inspektavimo veiklą ir kasmet, koordinuodama veiksmus su atitinkamomis valstybėmis narėmis, gali parengti jungtinės veiklos planą, kad Sąjunga galėtų vykdyti įsipareigojimus pagal programą. Valstybės narės patvirtina reikiamas priemones, kad būtų lengviau tuos planus įgyvendinti, visų pirma priemones, susijusias su reikalingais žmogiškaisiais ir materialiniais ištekliais ir tų išteklių skyrimo laikotarpiais ir geografiniais rajonais.

4.   Kiekviena valstybė narė kasmet ne vėliau kaip spalio 31 d. Komisijai ar jos paskirtai įstaigai pateikia inspektorių, turinčių leidimą 1 dalyje nurodytame rajone vykdyti inspektavimo ir priežiūros veiklą, vardų ir pavardžių sąrašą, taip pat inspektavimo ir priežiūros laivų ir orlaivių, kuriuos jos ketina skirti programai vykdyti ateinančiais metais, pavadinimus. Komisija ar jos paskirta įstaiga tą informaciją nusiunčia BVJŽK sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip gruodžio 1 d. arba kuo greičiau, kol inspektavimo veikla dar nėra prasidėjusi.

5.   Programai vykdyti paskirti inspektoriai turi su savimi turėti kompetentingų institucijų išduotą BVJŽK inspektoriaus kortelę, atitinkančią IV priede nustatytą formą.

6.   Pagal programą įlaipinimo ir inspektavimo užduotis atliekantys laivai plaukioja su specialia vėliava arba gairele, kaip apibūdinta V priede.

7.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad kiekviena inspektavimo platforma, turinti teisę su jos vėliava vykdyti veiklą 1 dalyje nurodytame rajone, palaikytų saugų (jei įmanoma, kasdienį) ryšį su kiekviena kita veiklą tame rajone vykdančia inspektavimo platforma ir taip keistųsi veiklai koordinuoti būtina informacija.

8.   Kiekviena 1 dalyje nurodytame rajone inspektavimo arba priežiūros veiklą vykdanti valstybė narė, kai atitinkamas jos subjektas patenka į tą rajoną, kiekvienai inspektavimo platformai pateikia pagal 7 priedą parengtą stebėjimo, įlaipinimo ir inspektavimo veiksmų, kuriuos ji atliko per praėjusias 10 dienų, sąrašą, kuriame, be kita ko, nurodo datas, koordinates ir visą kitą susijusią informaciją.

22n straipsnis

Inspektavimo tvarka

1.   Programai vykdyti paskirti inspektoriai:

| a) | prieš įlipdami į žvejybos laivą, jam praneša inspektavimo laivo pavadinimą; |
| --- | --- |

a)

prieš įlipdami į žvejybos laivą, jam praneša inspektavimo laivo pavadinimą;

| b) | inspektavimo laive ir įlaipinimo laive iškelia gairelę, kaip apibūdinta V priede; |
| --- | --- |

b)

inspektavimo laive ir įlaipinimo laive iškelia gairelę, kaip apibūdinta V priede;

| c) | užtikrina, kad kiekvieną inspektavimo komandą sudarytų ne daugiau kaip trys inspektoriai. |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad kiekvieną inspektavimo komandą sudarytų ne daugiau kaip trys inspektoriai.

2.   Įlipę į laivą, inspektoriai žvejybos laivo kapitonui pateikia IV priede nurodytą tapatybės kortelę. Inspektavimas atliekamas viena iš BVJŽK oficialiųjų kalbų ir, jei įmanoma, žvejybos laivo kapitono mokama kalba.

3.   Inspektoriai parengia inspektavimo ataskaitą naudodamiesi VI priede nustatyta forma.

4.   Inspektoriai ataskaitą pasirašo dalyvaujant laivo kapitonui, o šis turi teisę į ataskaitą įrašyti visas, jo manymu, tinkamas pastabas ir jis taip pat turi ataskaitą pasirašyti.

5.   Ataskaitos kopijos pateikiamos laivo kapitonui ir inspektuojančiosios grupės institucijoms, o šios kopijas perduoda inspektuoto laivo vėliavos valstybės institucijoms ir Komisijai ir (arba) jos paskirtai įstaigai. Komisija kopiją persiunčia BVJŽK sekretoriatui.

6.   Inspektuojančiosios grupės dydį ir inspektavimo trukmę, atsižvelgdamas į visas atitinkamas aplinkybes, nustato laivo inspektavimui vadovaujantis pareigūnas.

22o straipsnis

Pažeidimai

1.   Taikant šį straipsnį, pažeidimais laikoma ši veikla:

| a) | Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 3 straipsnio 1 dalies a, b, c, e, f, g ir h punktuose nurodyta veikla; |
| --- | --- |

a)

Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 3 straipsnio 1 dalies a, b, c, e, f, g ir h punktuose nurodyta veikla;

| b) | palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemos veikimo trikdymas ir |
| --- | --- |

b)

palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemos veikimo trikdymas ir

| c) | veiklos vykdymas nenaudojant LSS. |
| --- | --- |

c)

veiklos vykdymas nenaudojant LSS.

2.   Jei įlipę į žvejybos laivą ir jame atlikę inspektavimą inspektoriai nustato pažeidimą, inspektavimo laivo vėliavos valstybės institucijos nedelsdamos informuoja Komisiją ar jos paskirtą įstaigą, o ji tiesiogiai ir per BVJŽK sekretoriatą apie tai praneša inspektuoto žvejybos laivo vėliavos valstybei. Jos taip pat informuoja visus žvejybos laivo vėliavos valstybės inspektavimo laivus, kurie, remiantis turimais duomenimis, yra netoliese.

3.   Laivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad po inspektavimo, per kurį nustatytas pažeidimas, atitinkamas žvejybos laivas nutrauktų visą žvejybos veiklą. Vėliavos valstybė narė pareikalauja, kad žvejybos laivas per 72 valandas atplauktų į jos paskirtą uostą, ir tame uoste turi būtu pradėtas tyrimas.

4.   Jei atliekant inspektavimą nustatomas pažeidimas, apie vėliavos valstybės narės veiksmus ir tolesnes priemones pranešama Komisijai ar jos paskirtai įstaigai. Komisija ar jos paskirta įstaiga persiunčia informaciją apie veiksmus ir tolesnes priemones, kurių imamasi, BVJŽK sekretoriatui.

5.   Remdamosi 22n straipsnio 3 dalyje nurodytomis inspektorių parengtomis inspektavimo ataskaitomis ir dokumentų tikrinimo ataskaitomis, valstybių narių institucijos imasi panašių veiksmų, kokių jos imtųsi gavusios nacionalinių inspektorių ataskaitas.

III skirsnis

Juodoji jūra

22p straipsnis

Priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN paprastųjų otų žvejybai Juodojoje jūroje, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

1.   Kasmet ne vėliau kaip sausio 20 d. kiekviena valstybė narė, naudodamasi įprasta duomenų tvarkymo sistema, nusiunčia Komisijai laivų, turinčių leidimą Juodojoje jūroje (I priede nurodytame BVJŽK 29 geografiniame parajonyje) inkariniais žiauniniais tinklais žvejoti paprastuosius otus, sąrašą. Kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. Komisija nusiunčia tą sąrašą BVJŽK sekretoriatui.

2.   1 dalyje nurodytame sąraše, be Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/218 I priede nustatytų duomenų, pateikiami šie duomenys:

| a) | BVJŽK registracijos numeris; |
| --- | --- |

a)

BVJŽK registracijos numeris;

| b) | ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo); |
| --- | --- |

b)

ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo);

| c) | ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo); |
| --- | --- |

c)

ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo);

| d) | ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima); |
| --- | --- |

d)

ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima);

| e) | pagrindinės tikslinės rūšys; |
| --- | --- |

e)

pagrindinės tikslinės rūšys;

| f) | paprastiesiems otams žvejoti naudojamas (-i) pagrindinis (-iai) įrankis (-iai), laivyno segmentas ir III priedo C skyriuje pateiktos 1 užduoties statistinėje lentelėje nustatytas veiklos padalinys; |
| --- | --- |

f)

paprastiesiems otams žvejoti naudojamas (-i) pagrindinis (-iai) įrankis (-iai), laivyno segmentas ir III priedo C skyriuje pateiktos 1 užduoties statistinėje lentelėje nustatytas veiklos padalinys;

| g) | laikotarpis, kuriuo leidžiama žvejoti žiauniniais tinklais ar bet kokiu kitu įrankiu, kuriuo gali būti sužvejoti paprastieji otai (jei toks leidimas suteiktas). |
| --- | --- |

g)

laikotarpis, kuriuo leidžiama žvejoti žiauniniais tinklais ar bet kokiu kitu įrankiu, kuriuo gali būti sužvejoti paprastieji otai (jei toks leidimas suteiktas).

3.   BVJŽK paprašius, valstybės narės pateikia informaciją apie leidimą vykdyti žvejybos veiklą tam tikru laikotarpiu turinčius žvejybos laivus. Visų pirma, valstybės narės pateikia informaciją apie atitinkamų žvejybos laivų pavadinimus, jų išorinį identifikavimo numerį ir kiekvienam iš jų skirtas žvejybos galimybes.

4.   Jūroje rastus paliktus nepažymėtus paprastiesiems otams žvejoti naudojamus žiauninius tinklus surenka pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos. Tuomet tie tinklai arba konfiskuojami, kol nustatomas savininkas, arba, jei savininko nustatyti negalima, sunaikinami.

5.   Kiekviena atitinkama valstybė narė, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 43 straipsnio 5 dalimi, paskiria iškrovimo vietas, kuriose iškraunami ir perkraunami Juodojoje jūroje sužvejoti paprastieji otai. Tokių vietų sąrašas kasmet vėliau kaip lapkričio 30 d. perduodamas BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai.

6.   Kitose nei 5 dalyje nurodytos iškrovimo vietose iš žvejybos laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį Juodojoje jūroje sužvejotų paprastųjų otų kiekį draudžiama.

22q straipsnis

Nacionaliniai paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje stebėsenos, kontrolės ir priežiūros planai

1.   Siekdamos įgyvendinti 22p straipsnio nuostatas, valstybės narės parengia nacionalinius stebėsenos, kontrolės ir priežiūros planus (toliau – nacionaliniai planai), kuriais užtikrina, inter alia, tinkamą ir kruopščią per mėnesį sužvejoto laimikio ir (arba) panaudotų žvejybos pastangų stebėseną ir registravimą.

2.   Į nacionalinius planus įtraukiami šie elementai:

| a) | aiškus kontrolės priemonių apibūdinimas: aprašomi konkrečiai nacionaliniams planams įgyvendinti skiriami žmogiškieji ištekliai ir techninės bei finansinės priemonės; |
| --- | --- |

a)

aiškus kontrolės priemonių apibūdinimas: aprašomi konkrečiai nacionaliniams planams įgyvendinti skiriami žmogiškieji ištekliai ir techninės bei finansinės priemonės;

| b) | aiškus inspektavimo strategijos (įskaitant inspektavimo protokolus), kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas žvejybos laivams, galintiems sužvejoti paprastųjų otų ir susijusių rūšių žuvų, apibūdinimas; |
| --- | --- |

b)

aiškus inspektavimo strategijos (įskaitant inspektavimo protokolus), kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas žvejybos laivams, galintiems sužvejoti paprastųjų otų ir susijusių rūšių žuvų, apibūdinimas;

| c) | rinkų ir transporto kontrolės veiksmų planai; |
| --- | --- |

c)

rinkų ir transporto kontrolės veiksmų planai;

| d) | inspektavimo užduočių ir procedūrų, įskaitant atrankos strategiją, pagal kurią tikrinama, kaip pirminio pardavimo vietose sveriamas sužvejotas laimikis, ir laivų, kuriems netaikomos laivo žurnalo ir iškrovimo deklaracijų taisyklės, atrankos strategiją, apibūdinimas; |
| --- | --- |

d)

inspektavimo užduočių ir procedūrų, įskaitant atrankos strategiją, pagal kurią tikrinama, kaip pirminio pardavimo vietose sveriamas sužvejotas laimikis, ir laivų, kuriems netaikomos laivo žurnalo ir iškrovimo deklaracijų taisyklės, atrankos strategiją, apibūdinimas;

| e) | inspektoriams, gamintojų organizacijoms ir žvejams skirtos aiškinamosios gairės dėl žvejybos veiklai, per kurią gali būti sužvejojama paprastųjų otų, taikomų taisyklių, įskaitant:






  i) | dokumentų, be kita ko, inspektavimo ataskaitų, žvejybos žurnalų, perkrovimo, iškrovimo ir perėmimo deklaracijų, transporto dokumentų ir pardavimo pažymų, pildymo taisykles; |
| --- | --- | --- |

e)

inspektoriams, gamintojų organizacijoms ir žvejams skirtos aiškinamosios gairės dėl žvejybos veiklai, per kurią gali būti sužvejojama paprastųjų otų, taikomų taisyklių, įskaitant:

i)

dokumentų, be kita ko, inspektavimo ataskaitų, žvejybos žurnalų, perkrovimo, iškrovimo ir perėmimo deklaracijų, transporto dokumentų ir pardavimo pažymų, pildymo taisykles;

| ii) | galiojančias technines priemones, įskaitant tinklinio audeklo akių ir (arba) tinklo dydžio ir mažiausio sužvejotų žuvų dydžio reikalavimus, taip pat tam tikru laikotarpiu taikomus apribojimus; |
| --- | --- |

ii)

galiojančias technines priemones, įskaitant tinklinio audeklo akių ir (arba) tinklo dydžio ir mažiausio sužvejotų žuvų dydžio reikalavimus, taip pat tam tikru laikotarpiu taikomus apribojimus;

| iii) | atrankos strategijas; |
| --- | --- |

iii)

atrankos strategijas;

| iv) | kryžminės patikros mechanizmus; |
| --- | --- |

iv)

kryžminės patikros mechanizmus;

| f) | nacionalinių inspektorių mokymas siekiant vykdyti II priede nurodytas užduotis. |
| --- | --- |

f)

nacionalinių inspektorių mokymas siekiant vykdyti II priede nurodytas užduotis.

3.   Kasmet ne vėliau kaip sausio 20 d. valstybės narės Komisijai ar jos paskirtai įstaigai pateikia nacionalinius planus. Komisija arba jos paskirta įstaiga kasmet persiunčia tuos planus BVJŽK sekretoriui ne vėliau kaip sausio 31 d.

22r straipsnis

Paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje mokslinė stebėsena

Kasmet ne vėliau kaip lapkričio 30 d. valstybės narės MPK ir Komisijai pateikia visą papildomą informaciją, kuri yra naudinga vykdant paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje mokslinę stebėseną.

(*3)  
  2017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9).“;"

*3

| 11) | 23a straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | 22b straipsnyje nurodytus duomenis apie raudonuosius koralus ir“; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

23a straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

22b straipsnyje nurodytus duomenis apie raudonuosius koralus ir“;

| b) | pridedama ši dalis:

  „8.   Kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. kiekviena valstybė narė BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai pateikia išsamią savo raudonųjų koralų rinkimo veiklos ataskaitą. Toje ataskaitoje pateikiama informacija bent apie bendrą surinktų koralų kiekį ir rinkimo rajonus ir, jei įmanoma, apie panėrimų skaičių ir vidutinį per vieną panėrimą surinktų koralų kiekį.“; |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis:

„8.   Kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. kiekviena valstybė narė BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai pateikia išsamią savo raudonųjų koralų rinkimo veiklos ataskaitą. Toje ataskaitoje pateikiama informacija bent apie bendrą surinktų koralų kiekį ir rinkimo rajonus ir, jei įmanoma, apie panėrimų skaičių ir vidutinį per vieną panėrimą surinktų koralų kiekį.“;

| 12) | pridedami šio reglamento priede pateikti IV, V, VI, VII ir VIII priedai. |
| --- | --- |

12)

pridedami šio reglamento priede pateikti IV, V, VI, VII ir VIII priedai.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 5 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  OL C 283, 2018 8 10, p. 95.

1

(2)  
  2019 m. kovo 26 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

3

(4)  
  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (OL L 347, 2011 12 30, p. 44).

4

(5)  
  2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11).

5

(6)  
  2017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (EB) Nr. 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9).

6

(7)  
  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

7

(8)  
  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

8

(9)  
  2011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1).

9

---

PRIEDAS

Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 papildomas šiais priedais:

„IV PRIEDAS

BVJŽK INSPEKTORIAUS TAPATYBĖS KORTELĖS PAVYZDYS

| Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija | | BVJŽK |
| --- | --- | --- |
| | BVJŽK | Šios inspektoriaus tapatybės kortelės turėtojas yra BVJŽK inspektorius, oficialiai paskirtas pagal Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (BVJŽK) jungtinio inspektavimo ir priežiūros programos nuostatas, ir turi įgaliojimą veikti pagal BVJŽK taisyklių nuostatas. |
| INSPEKTORIAUS TAPATYBĖS KORTELĖ |
| Nuotrauka | Susitariančioji šalis |
| Inspektoriaus vardas ir pavardė |
| Kortelės Nr. | ......
  Išdavusi institucija | ......
  Inspektorius |
| Išdavimo data | Galioja penkerius metus |

Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija

Image 1

BVJŽK

Image 2

BVJŽK

Šios inspektoriaus tapatybės kortelės turėtojas yra BVJŽK inspektorius, oficialiai paskirtas pagal Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (BVJŽK) jungtinio inspektavimo ir priežiūros programos nuostatas, ir turi įgaliojimą veikti pagal BVJŽK taisyklių nuostatas.

INSPEKTORIAUS TAPATYBĖS KORTELĖ

Nuotrauka

Susitariančioji šalis

Inspektoriaus vardas ir pavardė

Kortelės Nr.

......

Išdavusi institucija

......

Inspektorius

Išdavimo data

Galioja penkerius metus

„V PRIEDAS

BVJŽK inspektavimo gairelės pavyzdys

„VI PRIEDAS

BVJŽK inspektavimo ataskaita

1.   INSPEKTORIUS (-IAI)

Vardas, pavardė ... Susitariančioji šalis ... BVJŽK tapatybės kortelės numeris ...

Vardas, pavardė ... Susitariančioji šalis ... BVJŽK tapatybės kortelės numeris ...

Vardas, pavardė ... Susitariančioji šalis ... BVJŽK tapatybės kortelės numeris ...

2.   LAIVAS, KURIUO PLAUKIA INSPEKTORIUS (-IAI)

| 2.1 | Pavadinimas ir registracijos numeris ... |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vėliavos valstybė ... |
| --- | --- |

2.2

3.   INFORMACIJA APIE INSPEKTUOJAMĄ LAIVĄ

| 3.1 | Pavadinimas ir registracijos numeris ... |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vėliavos valstybė ... |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kapitonas (vardas, pavardė ir adresas) ... |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Laivo savininkas (vardas, pavardė ir adresas) ... |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Numeris BVJŽK registre ... |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Laivo tipas ... |
| --- | --- |

3.6

4.   LAIVO KOORDINATĖS

| 4.1 | Inspektavimo laivo kapitono ... UTC nustatytos laivo koordinatės: platuma ... ilguma ... |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Žvejybos laivo kapitono ... UTC nustatytos laivo koordinatės: platuma ... ilguma ... |
| --- | --- |

4.2

5.   INSPEKTAVIMO PRADŽIOS IR PABAIGOS DATA IR LAIKAS

| 5.1 | Data ... Atvykimo į laivą laikas ... UTC – Išvykimo laikas ... UTC |
| --- | --- |

5.1

6.   LAIVO ŽVEJYBOS ĮRANKIO TIPAS

| Dugninis tralas su kėtoklėmis (OTB) | |
| --- | --- |
| Įvairiagylis tralas su kėtoklėmis (OTM) | |
| Tralas krevetėms gaudyti (TBS) | |
| Gaubiamieji tinklai (PS) | |
| Inkariniai žiauniniai tinklai (statomieji) (GNS) | |
| Statomosios ūdos (LLS) | |
| Mėgėjų žvejybos įrankiai (RG) | |
| Kita (nurodyti) | |

Dugninis tralas su kėtoklėmis (OTB)

Įvairiagylis tralas su kėtoklėmis (OTM)

Tralas krevetėms gaudyti (TBS)

Gaubiamieji tinklai (PS)

Inkariniai žiauniniai tinklai (statomieji) (GNS)

Statomosios ūdos (LLS)

Mėgėjų žvejybos įrankiai (RG)

Kita (nurodyti)

7.   TINKLINIO AUDEKLO AKIŲ DYDIS (MILIMETRAIS)

| 7.1 | Teisės aktais nustatytas taikytinas tinklinio audeklo akių dydis: ... mm |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Vidutinis išmatuotų tinklinio audeklo akių dydis: ... mm |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Pažeidimas: TAIP  NE  ... Jei TAIP, nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |

7.3

8.   LAIVE LAIKOMO LAIMIKIO INSPEKTAVIMAS

8.1   Laive laikomų žuvų inspektavimo rezultatai

| RŪŠIS
  (FAO triraidis kodas) | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iš viso (kg) | | | | | | |
| Pateikimas | | | | | | |
| Patikrinta imtis | | | | | | |
| Per mažo dydžio žuvų kiekis (%) | | | | | | |

RŪŠIS

(FAO triraidis kodas)

Iš viso (kg)

Pateikimas

Patikrinta imtis

Per mažo dydžio žuvų kiekis (%)

8.2   Pažeidimas: TAIP  NE  ... Jei TAIP, nuoroda į teisės aktą:

9.   LAIVE LAIKOMŲ DOKUMENTŲ IR LSS TIKRINIMAS

| 9.1 | Žvejybos žurnalas: TAIP  NE  |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Pažeidimas: TAIP  NE  ... Jei TAIP, nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Žvejybos licencija: Taip  NE  |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Pažeidimas: TAIP  NE  ... Jei TAIP, nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Specialus leidimas: Taip  NE  |
| --- | --- |

9.5

| 9.6 | Pažeidimas: TAIP  NE  ... Jei TAIP, nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |

9.6

| 9.7 | LSS: TAIP  NE  ... Ar veikia? Taip  NE  |
| --- | --- |

9.7

| 9.8 | Pažeidimas: TAIP  NE  ... Jei TAIP, nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |

9.8

10.   PAŽEIDIMŲ SĄRAŠAS

|  | Žvejyba be vėliavos KSŠ išduotos licencijos ar leidimo. Nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |



|  | Nepakankamos informacijos apie laimikį ir su laimikiu susijusių duomenų registravimas pagal BVJŽK nustatytus duomenų teikimo reikalavimus arba iš esmės neteisingos informacijos apie laimikį ir (arba) su juo susijusių duomenų pateikimas. Nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |



|  | Žvejyba draudžiamame rajone. Nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |



|  | Žvejyba draudžiamu laikotarpiu. Nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |



|  | Draudžiamų žvejybos įrankių naudojimas. Nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |



|  | Žvejybos laivo žymenų, identifikavimo arba registracijos duomenų falsifikavimas ar tyčinis slėpimas. Nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |



|  | Su pažeidimo tyrimu susijusių įrodymų slėpimas, klastojimas ar naikinimas. Nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |



|  | Daugiau nei vienas pažeidimas, kurie drauge paėmus rodo, kad iš esmės nepaisoma galiojančių BVJŽK priemonių. |
| --- | --- |



|  | Įgaliotojo inspektoriaus užpuolimas, priešinimasis jam, jo bauginimas, seksualinis priekabiavimas prie jo, kišimasis į jo veiklą, kliudymas jo veiklai arba jo gaišinimas. |
| --- | --- |



|  | Palydovinio ryšio stebėjimo sistemos veikimo trikdymas ir (arba) veiklos vykdymas nenaudojant LSS. Nuoroda į teisės aktą: |
| --- | --- |



11.   Laive nukopijuotų dokumentų sąrašas

......

......

......

......

......

......

......

......

12.   Laivo kapitono pastabos ir parašas

......

......

......

......

......

......

......

......

Kapitono parašas ...

13.   Inspektoriaus (-ių) pastabos ir parašas (-ai)

......

......

......

......

......

......

......

......

Inspektoriaus (-ių) parašas (-ai) ...

„VII PRIEDAS

BVJŽK STEBĖJIMO ATASKAITA

| 1. | Stebėjimo data ....../....../...... Laikas ... UTC |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stebimo laivo koordinatės:
  platuma ..., ilgumas ... |
| --- | --- |

2.

platuma ..., ilgumas ...

| 3. | Kursas: ... greitis ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Stebimo laivo pavadinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Stebimo laivo vėliavos valstybė |
| --- | --- |

5.

| 6. | Išorinis numeris / žymuo |
| --- | --- |

6.

| 7. | Laivo tipas:






   | žvejybos laivas |
| --- | --- | --- |

7.



žvejybos laivas

|  | transportinis laivas |
| --- | --- |



transportinis laivas

|  | laivas šaldiklis |
| --- | --- |



laivas šaldiklis

|  | kita (nurodyti) |
| --- | --- |



kita (nurodyti)

| 8. | Tarptautinis radijo šaukinys: |
| --- | --- |

8.

| 9. | IMO Nr. (jei taikoma): |
| --- | --- |

9.

| 10. | Veiklos rūšis (-ys):






   | žvejyba |
| --- | --- | --- |

10.



žvejyba

|  | navigacija |
| --- | --- |



navigacija

|  | dreifavimas |
| --- | --- |



dreifavimas

|  | perkrovimas |
| --- | --- |



perkrovimas

| 11. | Radijo ryšys:  TAIP -  NE |
| --- | --- |

11.

| 12. | Stebimo laivo kapitono vardas ir pavardė, pilietybė: ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Stebimame laive esančių žmonių skaičius: ... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Stebimame laive laikomas laimikis: ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Informaciją surinko:
  Inspektoriaus vardas ir pavardė:
  Susitariančioji šalis:
  BVJŽK tapatybės kortelės numeris:
  Patrulinio laivo pavadinimas: |
| --- | --- |

15.

Inspektoriaus vardas ir pavardė:

Susitariančioji šalis:

BVJŽK tapatybės kortelės numeris:

Patrulinio laivo pavadinimas:

„VIII PRIEDAS

TIKSLINĘ RAUDONPELEKIŲ PAGELŲ ŽVEJYBĄ VYKDANČIŲ LAIVŲ SĄRAŠE PATEIKTINI DUOMENYS

22i straipsnyje nurodytame sąraše apie kiekvieną laivą pateikiama ši informacija:

| — | laivo pavadinimas; |
| --- | --- |

—

laivo pavadinimas;

| — | laivo registro numeris (KSŠ suteiktas numeris); |
| --- | --- |

—

laivo registro numeris (KSŠ suteiktas numeris);

| — | BVJŽK registracijos numeris (šalies ISO triraidis kodas + 9 skaitmenys, pvz., xxx000000001); |
| --- | --- |

—

BVJŽK registracijos numeris (šalies ISO triraidis kodas + 9 skaitmenys, pvz., xxx000000001);

| — | registracijos uostas (visas uosto pavadinimas); |
| --- | --- |

—

registracijos uostas (visas uosto pavadinimas);

| — | ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo); |
| --- | --- |

—

ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo);

| — | ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo); |
| --- | --- |

—

ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo);

| — | ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima); |
| --- | --- |

—

ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima);

| — | tarptautinis radijo šaukinys (jei yra); |
| --- | --- |

—

tarptautinis radijo šaukinys (jei yra);

| — | LSS (nurodyti: taip / ne); |
| --- | --- |

—

LSS (nurodyti: taip / ne);

| — | laivo tipas, bendrasis ilgis (LOA), bendroji talpa (GT) ir (arba) bendroji registrinė talpa (GRT), variklio galia (kW); |
| --- | --- |

—

laivo tipas, bendrasis ilgis (LOA), bendroji talpa (GT) ir (arba) bendroji registrinė talpa (GRT), variklio galia (kW);

| — | savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas; |
| --- | --- |

—

savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas;

| — | raudonpelekiams pagelams žvejoti naudojamas (-i) pagrindinis (-iai) įrankis (-iai), paskirtas laivyno segmentas ir duomenų rinkimo orientacinėje sistemoje (DCRF) nurodytas veiklos padalinys; |
| --- | --- |

—

raudonpelekiams pagelams žvejoti naudojamas (-i) pagrindinis (-iai) įrankis (-iai), paskirtas laivyno segmentas ir duomenų rinkimo orientacinėje sistemoje (DCRF) nurodytas veiklos padalinys;

| — | laikotarpis, kuriuo sezono metu leidžiama žvejoti raudonpelekius pagelus. |
| --- | --- |

—

laikotarpis, kuriuo sezono metu leidžiama žvejoti raudonpelekius pagelus.

---

DIREKTYVOS

| 2019 6 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 164/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 6 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 164/23

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2019/983

2019 m. birželio 5 d.

kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 153 straipsnio 2 dalies b punktą kartu su 153 straipsnio 1 dalies a punktu,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge vykusiame Socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbto Europos socialinių teisių ramsčio (3) įgyvendinimas yra bendras politinis įsipareigojimas ir atsakomybė. Europos socialinių teisių ramsčio 10 principu nustatoma, kad darbuotojai turi teisę į sveiką, saugią ir pritaikytą darbo aplinką. Darbuotojų teisė į aukšto lygio jų sveikatos apsaugą bei saugą darbe ir į jų profesinėms reikmėms pritaikytą darbo aplinką aprėpia ir apsaugą nuo kancerogenų ir mutagenų darbo vietoje, nepaisant įdarbinimo ar poveikio trukmės; |
| --- | --- |

(1)

2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge vykusiame Socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbto Europos socialinių teisių ramsčio (3) įgyvendinimas yra bendras politinis įsipareigojimas ir atsakomybė. Europos socialinių teisių ramsčio 10 principu nustatoma, kad darbuotojai turi teisę į sveiką, saugią ir pritaikytą darbo aplinką. Darbuotojų teisė į aukšto lygio jų sveikatos apsaugą bei saugą darbe ir į jų profesinėms reikmėms pritaikytą darbo aplinką aprėpia ir apsaugą nuo kancerogenų ir mutagenų darbo vietoje, nepaisant įdarbinimo ar poveikio trukmės;

| (2) | šia direktyva užtikrinamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstamų principų, visų pirma teisės į gyvybę ir teisės į tinkamas ir teisingas darbo sąlygas, nustatytų atitinkamai jos 2 ir 31 straipsniuose; |
| --- | --- |

(2)

šia direktyva užtikrinamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstamų principų, visų pirma teisės į gyvybę ir teisės į tinkamas ir teisingas darbo sąlygas, nustatytų atitinkamai jos 2 ir 31 straipsniuose;

| (3) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB (4) siekiama darbuotojus apsaugoti nuo rizikos jų sveikatai ir saugai dėl kancerogenų arba mutagenų poveikio darbo vietoje. Toje direktyvoje numatytas vienodas apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenais ir mutagenais, lygis taikant bendrųjų principų sistemą, kad valstybės narės galėtų užtikrinti nuoseklų būtiniausių reikalavimų taikymą. Tais būtiniausiais reikalavimais siekiama apsaugoti darbuotojus Sąjungos lygmeniu ir prisidėti prie darbuotojų apsaugos lygio skirtumų mažinimo Sąjungoje ir vienodų sąlygų užtikrinimo. Privalomos profesinio poveikio ribinės vertės yra svarbūs Direktyva 2004/37/EB nustatytų bendrųjų darbuotojų apsaugos priemonių komponentai. Tos ribinės vertės turi būti pagrįstos įrodymais, būti proporcingos ir išmatuojamos ir turėtų būti nustatytos remiantis turima informacija, įskaitant naujausius mokslinius ir techninius duomenis, ekonomines įgyvendinimo ir atitikties galimybes, išsamų socialinio ir ekonominio poveikio įvertinimą ir galimybes naudotis poveikio matavimo protokolais ir metodais darbo vietoje. Griežtesnes privalomas profesinio poveikio ribines vertes gali nustatyti valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais. Be to, Direktyva 2004/37/EB valstybėms narėms neužkertamas kelias taikyti papildomas priemones, pavyzdžiui, biologinę ribinę vertę; |
| --- | --- |

(3)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB (4) siekiama darbuotojus apsaugoti nuo rizikos jų sveikatai ir saugai dėl kancerogenų arba mutagenų poveikio darbo vietoje. Toje direktyvoje numatytas vienodas apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenais ir mutagenais, lygis taikant bendrųjų principų sistemą, kad valstybės narės galėtų užtikrinti nuoseklų būtiniausių reikalavimų taikymą. Tais būtiniausiais reikalavimais siekiama apsaugoti darbuotojus Sąjungos lygmeniu ir prisidėti prie darbuotojų apsaugos lygio skirtumų mažinimo Sąjungoje ir vienodų sąlygų užtikrinimo. Privalomos profesinio poveikio ribinės vertės yra svarbūs Direktyva 2004/37/EB nustatytų bendrųjų darbuotojų apsaugos priemonių komponentai. Tos ribinės vertės turi būti pagrįstos įrodymais, būti proporcingos ir išmatuojamos ir turėtų būti nustatytos remiantis turima informacija, įskaitant naujausius mokslinius ir techninius duomenis, ekonomines įgyvendinimo ir atitikties galimybes, išsamų socialinio ir ekonominio poveikio įvertinimą ir galimybes naudotis poveikio matavimo protokolais ir metodais darbo vietoje. Griežtesnes privalomas profesinio poveikio ribines vertes gali nustatyti valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais. Be to, Direktyva 2004/37/EB valstybėms narėms neužkertamas kelias taikyti papildomas priemones, pavyzdžiui, biologinę ribinę vertę;

| (4) | Direktyva 2004/37/EB siekiama apimti medžiagas ar mišinius, kurie atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 (5) I priede nustatytus 1A ar 1B kategorijos kancerogenų arba mutagenų klasifikavimo kriterijus, taip pat medžiagas, mišinius ar procesus, nurodytus Direktyvos 2004/37/EB I priede. Medžiagos, kurios atitinka Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 I priede nustatytus 1A ar 1B kategorijos kancerogenų arba mutagenų klasifikavimo kriterijus, yra medžiagos, kurioms taikoma suderinta klasifikacija arba kurios klasifikuojamos pagal to reglamento 4 arba 36 straipsnį ir apie kurias pranešta Europos cheminių medžiagų agentūrai (toliau – ECHA) pagal to reglamento 40 straipsnį. Šios medžiagos yra išvardytos viešame klasifikavimo ir ženklinimo inventoriuje, kurį tvarko ECHA. Norint pagal Direktyvos 2004/37/EB 2 straipsnio a punkto ii papunktį papildyti tos direktyvos I priede nurodytą medžiagų, mišinių ir procesų sąrašą nauju įrašu, turi būti pateikti tvirti moksliniai atitinkamos medžiagos kancerogeniškumo įrodymai, kuriuos pagrįstų turimi galiojantys moksliniai šaltiniai, pavyzdžiui, iš ECHA Rizikos vertinimo komiteto (toliau – RAC), Tarptautinės vėžio tyrimų agentūros (toliau – IARC) ir nacionalinių institucijų, ypatingą dėmesį skiriant paskelbtai tarpusavio vertinimo literatūrai apie tą medžiagą; |
| --- | --- |

(4)

Direktyva 2004/37/EB siekiama apimti medžiagas ar mišinius, kurie atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 (5) I priede nustatytus 1A ar 1B kategorijos kancerogenų arba mutagenų klasifikavimo kriterijus, taip pat medžiagas, mišinius ar procesus, nurodytus Direktyvos 2004/37/EB I priede. Medžiagos, kurios atitinka Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 I priede nustatytus 1A ar 1B kategorijos kancerogenų arba mutagenų klasifikavimo kriterijus, yra medžiagos, kurioms taikoma suderinta klasifikacija arba kurios klasifikuojamos pagal to reglamento 4 arba 36 straipsnį ir apie kurias pranešta Europos cheminių medžiagų agentūrai (toliau – ECHA) pagal to reglamento 40 straipsnį. Šios medžiagos yra išvardytos viešame klasifikavimo ir ženklinimo inventoriuje, kurį tvarko ECHA. Norint pagal Direktyvos 2004/37/EB 2 straipsnio a punkto ii papunktį papildyti tos direktyvos I priede nurodytą medžiagų, mišinių ir procesų sąrašą nauju įrašu, turi būti pateikti tvirti moksliniai atitinkamos medžiagos kancerogeniškumo įrodymai, kuriuos pagrįstų turimi galiojantys moksliniai šaltiniai, pavyzdžiui, iš ECHA Rizikos vertinimo komiteto (toliau – RAC), Tarptautinės vėžio tyrimų agentūros (toliau – IARC) ir nacionalinių institucijų, ypatingą dėmesį skiriant paskelbtai tarpusavio vertinimo literatūrai apie tą medžiagą;

| (5) | profesinio poveikio ribinės vertės yra pagal Direktyvą 2004/37/EB nustatytų rizikos valdymo priemonių dalis. Tos ribinės vertės turėtų būti reguliariai peržiūrimos laikantis atsargumo principo, darbuotojų apsaugos principo ir atsižvelgiant į patikimus turimus mokslinius ir techninius duomenis apie kancerogenus ir mutagenus. Be to, reikėtų apsvarstyti galimybę tobulinti matavimo metodus, rizikos valdymo priemones ir kitus svarbius veiksnius. Tų ribinių verčių laikymasis nedaro poveikio kitoms toje direktyvoje nustatytoms darbdavių pareigoms, visų pirma kancerogenų ir mutagenų naudojimo darbo vietoje mažinimui, kancerogenų ir mutagenų poveikio darbuotojams prevencijai ar mažinimui ir priemonėms, kurios tuo tikslu turėtų būti įgyvendinamos. Tos priemonės, kiek tai techniškai įmanoma, turėtų apimti kancerogeno arba mutageno pakeitimą darbuotojų sveikatai nepavojinga arba mažiau pavojinga chemine medžiaga, mišiniu ar procesu, uždaros sistemos naudojimą ir kitas priemones, kuriomis siekiama sumažinti poveikio darbuotojams lygį; |
| --- | --- |

(5)

profesinio poveikio ribinės vertės yra pagal Direktyvą 2004/37/EB nustatytų rizikos valdymo priemonių dalis. Tos ribinės vertės turėtų būti reguliariai peržiūrimos laikantis atsargumo principo, darbuotojų apsaugos principo ir atsižvelgiant į patikimus turimus mokslinius ir techninius duomenis apie kancerogenus ir mutagenus. Be to, reikėtų apsvarstyti galimybę tobulinti matavimo metodus, rizikos valdymo priemones ir kitus svarbius veiksnius. Tų ribinių verčių laikymasis nedaro poveikio kitoms toje direktyvoje nustatytoms darbdavių pareigoms, visų pirma kancerogenų ir mutagenų naudojimo darbo vietoje mažinimui, kancerogenų ir mutagenų poveikio darbuotojams prevencijai ar mažinimui ir priemonėms, kurios tuo tikslu turėtų būti įgyvendinamos. Tos priemonės, kiek tai techniškai įmanoma, turėtų apimti kancerogeno arba mutageno pakeitimą darbuotojų sveikatai nepavojinga arba mažiau pavojinga chemine medžiaga, mišiniu ar procesu, uždaros sistemos naudojimą ir kitas priemones, kuriomis siekiama sumažinti poveikio darbuotojams lygį;

| (6) | pavojingi vaistai, įskaitant citotoksinius vaistus, kurie visų pirma naudojami vėžiui gydyti, galėtų turėti genotoksinių, kancerogeninių ar mutageninių savybių. Todėl svarbu apsaugoti darbuotojus, kurie patiria tokių vaistų poveikį dėl savo darbo, kuris apima: pavojingų vaistų, taip pat citotoksinių vaistų, ruošimą, skyrimą ar utilizavimą; paslaugų, susijusių su pavojingų vaistų arba tokiais vaistais užterštų medžiagų valymą, vežimą, plovimą ar atliekų šalinimą; arba asmeninę pavojingais vaistais gydomų pacientų priežiūrą. Pavojingiems vaistams, įskaitant citotoksinius vaistus, taikomos Sąjungos priemonės, kuriose numatomi būtiniausi darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimai, visų pirma Tarybos direktyvoje 98/24/EB (6) numatyti reikalavimai. Pavojingiems vaistams, kurių sudėtyje yra medžiagų, taip pat esančių kancerogenais arba mutagenais, taikoma Direktyva 2004/37/EB. Komisija turėtų atlikti vertinimą, kad nustatytų tinkamiausią darbuotojų, patiriančių pavojingų vaistų (įskaitant citotoksinius vaistus) poveikį, saugos užtikrinimo priemonę. Siekiant šio tikslo, neturėtų būti pakenkta galimybei pacientams gauti geriausią turimą gydymą; |
| --- | --- |

(6)

pavojingi vaistai, įskaitant citotoksinius vaistus, kurie visų pirma naudojami vėžiui gydyti, galėtų turėti genotoksinių, kancerogeninių ar mutageninių savybių. Todėl svarbu apsaugoti darbuotojus, kurie patiria tokių vaistų poveikį dėl savo darbo, kuris apima: pavojingų vaistų, taip pat citotoksinių vaistų, ruošimą, skyrimą ar utilizavimą; paslaugų, susijusių su pavojingų vaistų arba tokiais vaistais užterštų medžiagų valymą, vežimą, plovimą ar atliekų šalinimą; arba asmeninę pavojingais vaistais gydomų pacientų priežiūrą. Pavojingiems vaistams, įskaitant citotoksinius vaistus, taikomos Sąjungos priemonės, kuriose numatomi būtiniausi darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimai, visų pirma Tarybos direktyvoje 98/24/EB (6) numatyti reikalavimai. Pavojingiems vaistams, kurių sudėtyje yra medžiagų, taip pat esančių kancerogenais arba mutagenais, taikoma Direktyva 2004/37/EB. Komisija turėtų atlikti vertinimą, kad nustatytų tinkamiausią darbuotojų, patiriančių pavojingų vaistų (įskaitant citotoksinius vaistus) poveikį, saugos užtikrinimo priemonę. Siekiant šio tikslo, neturėtų būti pakenkta galimybei pacientams gauti geriausią turimą gydymą;

| (7) | daugumos kancerogenų ir mutagenų atveju moksliškai neįmanoma nustatyti lygio, kurio neviršijus būtų išvengta kenksmingų padarinių. Nors pagal šią direktyvą nustačius kancerogenų ir mutagenų ribines vertes darbo vietoje visiškai nepanaikinama rizika darbuotojų sveikatai ir saugai, kuri kyla dėl poveikio darbe (likutinė rizika), visgi tai padeda žymiai sumažinti dėl tokio poveikio atsirandančią riziką, taikant laipsnišką ir tikslų nustatymu grindžiamą požiūrį remiantis Direktyva 2004/37/EB. Kitų kancerogenų ir mutagenų atveju moksliškai yra įmanoma nustatyti lygį, kurio neviršijus poveikis neturėtų būti kenksmingas; |
| --- | --- |

(7)

daugumos kancerogenų ir mutagenų atveju moksliškai neįmanoma nustatyti lygio, kurio neviršijus būtų išvengta kenksmingų padarinių. Nors pagal šią direktyvą nustačius kancerogenų ir mutagenų ribines vertes darbo vietoje visiškai nepanaikinama rizika darbuotojų sveikatai ir saugai, kuri kyla dėl poveikio darbe (likutinė rizika), visgi tai padeda žymiai sumažinti dėl tokio poveikio atsirandančią riziką, taikant laipsnišką ir tikslų nustatymu grindžiamą požiūrį remiantis Direktyva 2004/37/EB. Kitų kancerogenų ir mutagenų atveju moksliškai yra įmanoma nustatyti lygį, kurio neviršijus poveikis neturėtų būti kenksmingas;

| (8) | maksimalūs kai kurių kancerogenų arba mutagenų poveikio darbuotojams lygiai yra nustatyti vertėmis, kurios pagal Direktyvą 2004/37/EB neturi būti viršijamos; |
| --- | --- |

(8)

maksimalūs kai kurių kancerogenų arba mutagenų poveikio darbuotojams lygiai yra nustatyti vertėmis, kurios pagal Direktyvą 2004/37/EB neturi būti viršijamos;

| (9) | šia direktyva gerinama darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga jų darbo vietoje. Komisija turėtų reguliariai peržiūrėti Direktyvą 2004/37/EB ir, jei tinkama, teikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Naujos ribinės vertės toje direktyvoje turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į turimą informaciją, įskaitant naujus mokslinius ir techninius duomenis ir įrodymais pagrįstus geriausios praktikos pavyzdžius, metodus ir protokolus poveikio lygiui darbo vietoje matuoti. Ta informacija, jei įmanoma, turėtų apimti duomenis apie likutinę riziką darbuotojų sveikatai, Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinio komiteto (toliau – SCOEL) rekomendacijas ir RAC nuomones, taip pat Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto (toliau – ACSH) nuomones ir IARC monografijas. Tomis aplinkybėmis skaidrumas yra viena iš prevencijos priemonių ir turėtų būti užtikrinamas. Su likutine rizika susijusi informacija yra vertinga būsimam darbui siekiant sumažinti kancerogenų ir mutagenų keliamą profesinio poveikio riziką ir turėtų būti viešai skelbiama Sąjungos lygmeniu. Ši direktyva atitinka konkrečias SCOEL, RAC ir ACSH rekomendacijas, kurių svarba buvo pabrėžta ankstesniuose Direktyvos 2004/37/EB pakeitimuose; |
| --- | --- |

(9)

šia direktyva gerinama darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga jų darbo vietoje. Komisija turėtų reguliariai peržiūrėti Direktyvą 2004/37/EB ir, jei tinkama, teikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Naujos ribinės vertės toje direktyvoje turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į turimą informaciją, įskaitant naujus mokslinius ir techninius duomenis ir įrodymais pagrįstus geriausios praktikos pavyzdžius, metodus ir protokolus poveikio lygiui darbo vietoje matuoti. Ta informacija, jei įmanoma, turėtų apimti duomenis apie likutinę riziką darbuotojų sveikatai, Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinio komiteto (toliau – SCOEL) rekomendacijas ir RAC nuomones, taip pat Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto (toliau – ACSH) nuomones ir IARC monografijas. Tomis aplinkybėmis skaidrumas yra viena iš prevencijos priemonių ir turėtų būti užtikrinamas. Su likutine rizika susijusi informacija yra vertinga būsimam darbui siekiant sumažinti kancerogenų ir mutagenų keliamą profesinio poveikio riziką ir turėtų būti viešai skelbiama Sąjungos lygmeniu. Ši direktyva atitinka konkrečias SCOEL, RAC ir ACSH rekomendacijas, kurių svarba buvo pabrėžta ankstesniuose Direktyvos 2004/37/EB pakeitimuose;

| (10) | atsižvelgiant į mokslinius duomenis taip pat būtina apsvarstyti ir kitus nei įkvėpimas kancerogenų ir mutagenų absorbcijos būdus, įskaitant galimybę įsiskverbti per odą ir tokiais atvejais atitinkamų medžiagų atveju įrašyti pastabą „oda“, kad būtų galima užtikrinti geriausią apsaugos lygį. Šioje direktyvoje numatyti Direktyvos 2004/37/EB III priedo pakeitimai yra dar vienas ilgesnį laikotarpį truksiančio tos direktyvos atnaujinimo proceso etapas; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į mokslinius duomenis taip pat būtina apsvarstyti ir kitus nei įkvėpimas kancerogenų ir mutagenų absorbcijos būdus, įskaitant galimybę įsiskverbti per odą ir tokiais atvejais atitinkamų medžiagų atveju įrašyti pastabą „oda“, kad būtų galima užtikrinti geriausią apsaugos lygį. Šioje direktyvoje numatyti Direktyvos 2004/37/EB III priedo pakeitimai yra dar vienas ilgesnį laikotarpį truksiančio tos direktyvos atnaujinimo proceso etapas;

| (11) | į šią direktyvą įtrauktų kancerogenų poveikio sveikatai vertinimas buvo grindžiamas aktualiais moksliniais duomenimis, kuriuos pateikė SCOEL ir RAC; |
| --- | --- |

(11)

į šią direktyvą įtrauktų kancerogenų poveikio sveikatai vertinimas buvo grindžiamas aktualiais moksliniais duomenimis, kuriuos pateikė SCOEL ir RAC;

| (12) | SCOEL, kuris įsteigtas Komisijos sprendimu 2014/113/ES (7), padeda Komisijai visų pirma nustatant, vertinant ir išsamiai analizuojant naujausius turimus mokslinius duomenis ir siūlant profesinio poveikio ribines vertes, kuriomis siekiama apsaugoti darbuotojus nuo cheminių medžiagų keliamos rizikos ir kurios pagal direktyvas 98/24/EB ir 2004/37/EB turi būti nustatytos Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(12)

SCOEL, kuris įsteigtas Komisijos sprendimu 2014/113/ES (7), padeda Komisijai visų pirma nustatant, vertinant ir išsamiai analizuojant naujausius turimus mokslinius duomenis ir siūlant profesinio poveikio ribines vertes, kuriomis siekiama apsaugoti darbuotojus nuo cheminių medžiagų keliamos rizikos ir kurios pagal direktyvas 98/24/EB ir 2004/37/EB turi būti nustatytos Sąjungos lygmeniu;

| (13) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (8) RAC rengia ECHA nuomones, susijusias su cheminių medžiagų rizika žmonių sveikatai ir aplinkai. Atsižvelgiant į šią direktyvą, RAC parengė savo nuomonę, kaip reikalaujama pagal to reglamento 77 straipsnio 3 dalies c punktą; |
| --- | --- |

(13)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (8) RAC rengia ECHA nuomones, susijusias su cheminių medžiagų rizika žmonių sveikatai ir aplinkai. Atsižvelgiant į šią direktyvą, RAC parengė savo nuomonę, kaip reikalaujama pagal to reglamento 77 straipsnio 3 dalies c punktą;

| (14) | 2018–2019 m. kampanija „Saugi darbo vieta. Efektyvus pavojingų medžiagų valdymas“ yra geras pavyzdys, kaip Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (toliau – EU-OSHA) gali remti darbuotojų saugos ir sveikatos srities teisės aktų įgyvendinimą Sąjungos lygmeniu. Pageidautina, kad EU-OSCHA glaudžiai bendradarbiautų su valstybėmis narėmis, kad darbuotojams, turintiems sąlytį su tam tikromis medžiagomis, būtų teikiama pritaikyta informacija ir gerosios praktikos pavyzdžiai, atkreipiant dėmesį į politikos pokyčius ir jau taikomą teisinę sistemą; |
| --- | --- |

(14)

2018–2019 m. kampanija „Saugi darbo vieta. Efektyvus pavojingų medžiagų valdymas“ yra geras pavyzdys, kaip Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (toliau – EU-OSHA) gali remti darbuotojų saugos ir sveikatos srities teisės aktų įgyvendinimą Sąjungos lygmeniu. Pageidautina, kad EU-OSCHA glaudžiai bendradarbiautų su valstybėmis narėmis, kad darbuotojams, turintiems sąlytį su tam tikromis medžiagomis, būtų teikiama pritaikyta informacija ir gerosios praktikos pavyzdžiai, atkreipiant dėmesį į politikos pokyčius ir jau taikomą teisinę sistemą;

| (15) | kadmis ir daug jo neorganinių junginių atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenai kriterijus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/37/EB. Taigi remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, toje direktyvoje tikslinga nustatyti kadmio ir jo neorganinių junginių ribines vertes. Be to, kadmis, kadmio nitratas, kadmio hidroksidas ir kadmio karbonatas buvo nustatyti kaip labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio a punktą ir įtraukti į to reglamento 59 straipsnio 1 dalyje nurodytą į sąrašą įtrauktinų medžiagų sąrašą; |
| --- | --- |

(15)

kadmis ir daug jo neorganinių junginių atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenai kriterijus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/37/EB. Taigi remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, toje direktyvoje tikslinga nustatyti kadmio ir jo neorganinių junginių ribines vertes. Be to, kadmis, kadmio nitratas, kadmio hidroksidas ir kadmio karbonatas buvo nustatyti kaip labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio a punktą ir įtraukti į to reglamento 59 straipsnio 1 dalyje nurodytą į sąrašą įtrauktinų medžiagų sąrašą;

| (16) | kalbant apie kadmį, tikėtina, kad bus sunku trumpuoju laikotarpiu laikytis 0,001 mg/m3 ribinės vertės. Todėl tikslinga nustatyti aštuonerių metų pereinamąjį laikotarpį, kuriuo turėtų būti taikoma 0,004 mg/m3 (įkvepiamoji frakcija) ribinė vertė. Siekiant apsaugoti teisėtus lūkesčius ir išvengti galimų esamos praktikos sutrikdymų valstybėse narėse, kurios šios direktyvos įsigaliojimo dieną įgyvendina biologinės stebėsenos sistemą, pagal kurią biologinė ribinė vertė neviršija 0,002 mg Cd/g kreatinino šlapime, 0,004 mg/m3 ribinė vertė tose valstybėse narėse pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti matuojama kaip alveolinė frakcija, atsižvelgiant į SCOEL ir ACSH nuomones dėl kadmio ir jo neorganinių junginių; |
| --- | --- |

(16)

kalbant apie kadmį, tikėtina, kad bus sunku trumpuoju laikotarpiu laikytis 0,001 mg/m3 ribinės vertės. Todėl tikslinga nustatyti aštuonerių metų pereinamąjį laikotarpį, kuriuo turėtų būti taikoma 0,004 mg/m3 (įkvepiamoji frakcija) ribinė vertė. Siekiant apsaugoti teisėtus lūkesčius ir išvengti galimų esamos praktikos sutrikdymų valstybėse narėse, kurios šios direktyvos įsigaliojimo dieną įgyvendina biologinės stebėsenos sistemą, pagal kurią biologinė ribinė vertė neviršija 0,002 mg Cd/g kreatinino šlapime, 0,004 mg/m3 ribinė vertė tose valstybėse narėse pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti matuojama kaip alveolinė frakcija, atsižvelgiant į SCOEL ir ACSH nuomones dėl kadmio ir jo neorganinių junginių;

| (17) | remdamasi turimais galiojančiais moksliniais šaltiniais, pavyzdžiui, pateiktais SCOEL, RAC ir atitinkamų nacionalinių institucijų, Komisija ne vėliau kaip per trejus metus po šios direktyvos įsigaliojimo datos turėtų įvertinti galimybę iš dalies pakeisti Direktyvą 2004/37/EB įtraukiant nuostatas dėl kadmio ir jo neorganinių junginių profesinio poveikio ribinės vertės ore ir biologinės ribinės vertės derinio; |
| --- | --- |

(17)

remdamasi turimais galiojančiais moksliniais šaltiniais, pavyzdžiui, pateiktais SCOEL, RAC ir atitinkamų nacionalinių institucijų, Komisija ne vėliau kaip per trejus metus po šios direktyvos įsigaliojimo datos turėtų įvertinti galimybę iš dalies pakeisti Direktyvą 2004/37/EB įtraukiant nuostatas dėl kadmio ir jo neorganinių junginių profesinio poveikio ribinės vertės ore ir biologinės ribinės vertės derinio;

| (18) | nustačius kadmio ir jo neorganinių junginių biologinę ribinę vertę darbuotojai būtų apsaugoti nuo jų sisteminio toksiškumo, kuris daugiausia daro poveikį inkstams ir kaulams. Taigi biologinė stebėsena gali padėti apsaugoti darbuotojus darbo vietoje, tačiau tik kaip priemonė, papildanti kadmio ir jo neorganinių junginių koncentracijos ore, vadinasi, ir darbuotojų kvėpavimo erdvėje, stebėseną. Komisija turėtų paskelbti praktines biologinės stebėsenos gaires; |
| --- | --- |

(18)

nustačius kadmio ir jo neorganinių junginių biologinę ribinę vertę darbuotojai būtų apsaugoti nuo jų sisteminio toksiškumo, kuris daugiausia daro poveikį inkstams ir kaulams. Taigi biologinė stebėsena gali padėti apsaugoti darbuotojus darbo vietoje, tačiau tik kaip priemonė, papildanti kadmio ir jo neorganinių junginių koncentracijos ore, vadinasi, ir darbuotojų kvėpavimo erdvėje, stebėseną. Komisija turėtų paskelbti praktines biologinės stebėsenos gaires;

| (19) | berilis ir dauguma neorganinių berilio junginių atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenai kriterijus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/37/EB. Yra žinoma, kad berilis ne tik turi kancerogeninių savybių, bet ir sukelia lėtinę berilio ligą (toliau – CBD) bei berilio sukeltą jautrinimą (toliau – BeS). Todėl remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, tikslinga toje direktyvoje nustatyti berilio ir jo neorganinių junginių ribinę vertę ir įrašyti pastabą apie odos ir kvėpavimo organų jautrinimą; |
| --- | --- |

(19)

berilis ir dauguma neorganinių berilio junginių atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenai kriterijus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/37/EB. Yra žinoma, kad berilis ne tik turi kancerogeninių savybių, bet ir sukelia lėtinę berilio ligą (toliau – CBD) bei berilio sukeltą jautrinimą (toliau – BeS). Todėl remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, tikslinga toje direktyvoje nustatyti berilio ir jo neorganinių junginių ribinę vertę ir įrašyti pastabą apie odos ir kvėpavimo organų jautrinimą;

| (20) | kalbant apie berilį, prognozuojama, kad trumpuoju laikotarpiu bus sunku laikytis 0,0002 mg/m3 ribinės vertės. Todėl tikslinga nustatyti septynerių metų pereinamąjį laikotarpį, kuriuo turėtų būti taikoma 0,0006 mg/m3 ribinė vertė; |
| --- | --- |

(20)

kalbant apie berilį, prognozuojama, kad trumpuoju laikotarpiu bus sunku laikytis 0,0002 mg/m3 ribinės vertės. Todėl tikslinga nustatyti septynerių metų pereinamąjį laikotarpį, kuriuo turėtų būti taikoma 0,0006 mg/m3 ribinė vertė;

| (21) | arseno rūgštis ir jos druskos, kaip ir dauguma neorganinių arseno junginių, atitinka klasifikavimo kaip (1A kategorijos) kancerogenai kriterijus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/37/EB. Taigi remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, toje direktyvoje tikslinga nustatyti arseno rūgšties bei jos druskų ir neorganinių arseno junginių ribines vertes. Be to, arseno rūgštis, diarseno pentoksidas ir diarseno trioksidas nustatyti kaip labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio a punktą ir įtraukti į to reglamento XIV priedą, todėl prieš juos naudojant reikia gauti autorizaciją; |
| --- | --- |

(21)

arseno rūgštis ir jos druskos, kaip ir dauguma neorganinių arseno junginių, atitinka klasifikavimo kaip (1A kategorijos) kancerogenai kriterijus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/37/EB. Taigi remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, toje direktyvoje tikslinga nustatyti arseno rūgšties bei jos druskų ir neorganinių arseno junginių ribines vertes. Be to, arseno rūgštis, diarseno pentoksidas ir diarseno trioksidas nustatyti kaip labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio a punktą ir įtraukti į to reglamento XIV priedą, todėl prieš juos naudojant reikia gauti autorizaciją;

| (22) | kalbant apie arseno rūgštį, prognozuojama, kad vario lydymo sektoriui bus sunku laikytis 0,01 mg/m3 ribinės vertės. Todėl turi būti nustatytas ketverių metų pereinamasis laikotarpis; |
| --- | --- |

(22)

kalbant apie arseno rūgštį, prognozuojama, kad vario lydymo sektoriui bus sunku laikytis 0,01 mg/m3 ribinės vertės. Todėl turi būti nustatytas ketverių metų pereinamasis laikotarpis;

| (23) | formaldehidas atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenas kriterijus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenas kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/37/EB. Formaldehidas yra vietinio poveikio genotoksiškas kancerogenas ir esama pakankamai mokslinių įrodymų, kad jis yra kancerogeniškas žmonėms. Remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, galima nustatyti to kancerogeno ilgalaikę ir trumpalaikę ribinę vertę. Formaldehidas taip pat yra odos kontaktinis alergenas (odą jautrinanti medžiaga). Todėl remiantis turima informacija tikslinga toje direktyvoje nustatyti formaldehido ribinę vertę ilguoju ir trumpuoju laikotarpiu ir įrašyti pastabą apie odos jautrinimą. Be to, Komisijos prašymu ECHA renka esamą informaciją, kad būtų galima įvertinti formaldehido ir formaldehidą išskiriančių medžiagų galimą poveikį darbo vietoje, įskaitant pramoninį ir profesinį jų naudojimą; |
| --- | --- |

(23)

formaldehidas atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenas kriterijus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenas kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/37/EB. Formaldehidas yra vietinio poveikio genotoksiškas kancerogenas ir esama pakankamai mokslinių įrodymų, kad jis yra kancerogeniškas žmonėms. Remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, galima nustatyti to kancerogeno ilgalaikę ir trumpalaikę ribinę vertę. Formaldehidas taip pat yra odos kontaktinis alergenas (odą jautrinanti medžiaga). Todėl remiantis turima informacija tikslinga toje direktyvoje nustatyti formaldehido ribinę vertę ilguoju ir trumpuoju laikotarpiu ir įrašyti pastabą apie odos jautrinimą. Be to, Komisijos prašymu ECHA renka esamą informaciją, kad būtų galima įvertinti formaldehido ir formaldehidą išskiriančių medžiagų galimą poveikį darbo vietoje, įskaitant pramoninį ir profesinį jų naudojimą;

| (24) | formaldehido fiksatyvai paprastai naudojami Sąjungos sveikatos priežiūros sektoriuje dėl patogumo juos naudoti, didelio tikslumo ir itin didelio pritaikomumo. Prognozuotina, kad kai kurių valstybių narių sveikatos priežiūros sektoriui trumpuoju laikotarpiu bus sunku laikytis 0,37 mg/m3 arba 0,3 ppm ribinės vertės. Todėl tam sektoriui tikslinga nustatyti penkerių metų pereinamąjį laikotarpį, kuriuo turėtų būti taikoma 0,62 mg/m3 arba 0,5 ppm ribinė vertė. Tačiau sveikatos priežiūros sektorius turėtų sumažinti formaldehido poveikį ir yra raginamas pereinamuoju laikotarpiu, jei įmanoma, laikytis 0,37 mg/m3 arba 0,3 ppm ribinės vertės; |
| --- | --- |

(24)

formaldehido fiksatyvai paprastai naudojami Sąjungos sveikatos priežiūros sektoriuje dėl patogumo juos naudoti, didelio tikslumo ir itin didelio pritaikomumo. Prognozuotina, kad kai kurių valstybių narių sveikatos priežiūros sektoriui trumpuoju laikotarpiu bus sunku laikytis 0,37 mg/m3 arba 0,3 ppm ribinės vertės. Todėl tam sektoriui tikslinga nustatyti penkerių metų pereinamąjį laikotarpį, kuriuo turėtų būti taikoma 0,62 mg/m3 arba 0,5 ppm ribinė vertė. Tačiau sveikatos priežiūros sektorius turėtų sumažinti formaldehido poveikį ir yra raginamas pereinamuoju laikotarpiu, jei įmanoma, laikytis 0,37 mg/m3 arba 0,3 ppm ribinės vertės;

| (25) | kai kuriose valstybėse narėse formaldehidas paprastai naudojamas mirusiųjų balzamavimo tikslais kaip jų kultūrinės ar religinės praktikos dalis. Prognozuotina, kad laidotuvių sektoriui trumpuoju laikotarpiu bus sunku laikytis 0,37 mg/m3 arba 0,3 ppm ribinės vertės. Todėl tikslinga tam sektoriui nustatyti penkerių metų pereinamąjį laikotarpį, kuriuo turėtų būti taikoma 0,62 mg/m3 arba 0,5 ppm ribinė vertė; |
| --- | --- |

(25)

kai kuriose valstybėse narėse formaldehidas paprastai naudojamas mirusiųjų balzamavimo tikslais kaip jų kultūrinės ar religinės praktikos dalis. Prognozuotina, kad laidotuvių sektoriui trumpuoju laikotarpiu bus sunku laikytis 0,37 mg/m3 arba 0,3 ppm ribinės vertės. Todėl tikslinga tam sektoriui nustatyti penkerių metų pereinamąjį laikotarpį, kuriuo turėtų būti taikoma 0,62 mg/m3 arba 0,5 ppm ribinė vertė;

| (26) | Šioje direktyvoje nustatytos pastabos apie jautrinimą beriliui ir formaldehidui įtraukiamos siekiant padidinti aiškumą. Nustatant tokias pastabas Direktyvos 2004/37/EB atnaujinimo metu, turėtų būti užtikrintas suderinamumas su atitinkama Sąjungos teise. Kai aktualu, tai gali apimti pastabų apie jautrinimą įrašymą prie medžiagų, dėl kurių jau yra konkretus įrašas tos direktyvos III priede; |
| --- | --- |

(26)

Šioje direktyvoje nustatytos pastabos apie jautrinimą beriliui ir formaldehidui įtraukiamos siekiant padidinti aiškumą. Nustatant tokias pastabas Direktyvos 2004/37/EB atnaujinimo metu, turėtų būti užtikrintas suderinamumas su atitinkama Sąjungos teise. Kai aktualu, tai gali apimti pastabų apie jautrinimą įrašymą prie medžiagų, dėl kurių jau yra konkretus įrašas tos direktyvos III priede;

| (27) | 4,4′-metilen-bis(2-chloranilinas) (MOCA) atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenas kriterijus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/37/EB. Jo kancerogeniškumas ir akivaizdžios genotoksinės savybės įgalino šią medžiagą klasifikuoti kaip kancerogeninę žmonėms. Nustatyta, kad didelis MOCA kiekis gali patekti per odą. Todėl tikslinga nustatyti MOCA ribinę vertę ir įrašyti pastabą „oda“. Be to, jis buvo nustatytas kaip labai didelį susirūpinimą kelianti medžiaga pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio a punktą ir įtrauktas į to reglamento XIV priedą, todėl prieš jį pateikiant rinkai arba naudojant reikia gauti autorizaciją. Remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, galima nustatyti MOCA ribinę vertę; |
| --- | --- |

(27)

4,4′-metilen-bis(2-chloranilinas) (MOCA) atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenas kriterijus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/37/EB. Jo kancerogeniškumas ir akivaizdžios genotoksinės savybės įgalino šią medžiagą klasifikuoti kaip kancerogeninę žmonėms. Nustatyta, kad didelis MOCA kiekis gali patekti per odą. Todėl tikslinga nustatyti MOCA ribinę vertę ir įrašyti pastabą „oda“. Be to, jis buvo nustatytas kaip labai didelį susirūpinimą kelianti medžiaga pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio a punktą ir įtrauktas į to reglamento XIV priedą, todėl prieš jį pateikiant rinkai arba naudojant reikia gauti autorizaciją. Remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, galima nustatyti MOCA ribinę vertę;

| (28) | Komisija konsultavosi su ACSH. Taip pat ji surengė dviejų etapų konsultacijas su administracija bei darbuotojais Sąjungos lygmeniu vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 154 straipsniu. ACSH priėmė nuomones dėl medžiagų, kurioms taikoma ši direktyva, ir pasiūlė kiekvienos iš jų privalomą profesinio poveikio ribinę vertę, pritardama prie kai kurių iš jų prirašomoms pastaboms; |
| --- | --- |

(28)

Komisija konsultavosi su ACSH. Taip pat ji surengė dviejų etapų konsultacijas su administracija bei darbuotojais Sąjungos lygmeniu vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 154 straipsniu. ACSH priėmė nuomones dėl medžiagų, kurioms taikoma ši direktyva, ir pasiūlė kiekvienos iš jų privalomą profesinio poveikio ribinę vertę, pritardama prie kai kurių iš jų prirašomoms pastaboms;

| (29) | šioje direktyvoje nustatytos ribinės vertės bus reguliariai tikrinamos ir peržiūrimos siekiant užtikrinti jų atitiktį Reglamentui (EB) Nr. 1907/2006, visų pirma siekiant atsižvelgti į ribinių verčių, nustatytų Direktyvoje 2004/37/EB, ir išvestinių ribinių poveikio nesukeliančių verčių, nustatytų pavojingoms cheminėms medžiagoms pagal tą reglamentą, sąsają, kad darbuotojai būtų veiksmingai apsaugoti; |
| --- | --- |

(29)

šioje direktyvoje nustatytos ribinės vertės bus reguliariai tikrinamos ir peržiūrimos siekiant užtikrinti jų atitiktį Reglamentui (EB) Nr. 1907/2006, visų pirma siekiant atsižvelgti į ribinių verčių, nustatytų Direktyvoje 2004/37/EB, ir išvestinių ribinių poveikio nesukeliančių verčių, nustatytų pavojingoms cheminėms medžiagoms pagal tą reglamentą, sąsają, kad darbuotojai būtų veiksmingai apsaugoti;

| (30) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. apsaugoti darbuotojus nuo jų saugai ir sveikatai gresiančio ar galinčio grėsti pavojaus dėl kancerogenų ar mutagenų poveikio darbe, įskaitant šio pavojaus prevenciją, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina tam nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(30)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. apsaugoti darbuotojus nuo jų saugai ir sveikatai gresiančio ar galinčio grėsti pavojaus dėl kancerogenų ar mutagenų poveikio darbe, įskaitant šio pavojaus prevenciją, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina tam nurodytam tikslui pasiekti;

| (31) | įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės turėtų vengti nustatyti administracinius, finansinius ir teisinius apribojimus, kuriais būtų varžomas mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimas ir plėtra. Todėl valstybės narės ir atitinkamos Sąjungos ir nacionalinio lygmens institucijos raginamos teikti paskatas, gaires ir patarimus labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kad joms būtų lengviau laikytis šios direktyvos nuostatų. Atsižvelgiant į tai, itin teigiamai vertintini socialinių partnerių susitarimai, gairės ir kiti bendri veiksmai, kuriais nustatoma ir plėtojama geriausia praktika; |
| --- | --- |

(31)

įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės turėtų vengti nustatyti administracinius, finansinius ir teisinius apribojimus, kuriais būtų varžomas mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimas ir plėtra. Todėl valstybės narės ir atitinkamos Sąjungos ir nacionalinio lygmens institucijos raginamos teikti paskatas, gaires ir patarimus labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kad joms būtų lengviau laikytis šios direktyvos nuostatų. Atsižvelgiant į tai, itin teigiamai vertintini socialinių partnerių susitarimai, gairės ir kiti bendri veiksmai, kuriais nustatoma ir plėtojama geriausia praktika;

| (32) | atsižvelgiant į tai, kad ši direktyva susijusi su darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga jų darbo vietoje, ji turėtų būti perkelta į nacionalinę teisę per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos; |
| --- | --- |

(32)

atsižvelgiant į tai, kad ši direktyva susijusi su darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga jų darbo vietoje, ji turėtų būti perkelta į nacionalinę teisę per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos;

| (33) | todėl Direktyva 2004/37/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(33)

todėl Direktyva 2004/37/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2004/37/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 18a straipsnyje įterpiama tokia pastraipa:
  „Ne vėliau kaip 2022 m. liepos 11 d. Komisija įvertina galimybę iš dalies pakeisti šią direktyvą įtraukiant nuostatas dėl kadmio ir jo neorganinių junginių profesinio poveikio ribinės vertės ore ir biologinės ribinės vertės derinio.
  Ne vėliau kaip 2020 m. birželio 30 d. Komisija, atsižvelgdama į naujausius mokslo žinių pokyčius ir tinkamai pasikonsultavusi su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma su gydytojais ir sveikatos priežiūros specialistais, įvertina galimybę iš dalies pakeisti šią direktyvą, kad būtų įtraukti pavojingi vaistai, įskaitant citotoksinius vaistus, arba būtų pasiūlyta tinkamesnė priemonė siekiant užtikrinti darbuotojų, patiriančių tokių vaistų poveikį, saugą. Tuo pagrindu Komisija, jei tikslinga, ir pasikonsultavusi su administracija ir darbuotojais, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“ |
| --- | --- |

1)

18a straipsnyje įterpiama tokia pastraipa:

„Ne vėliau kaip 2022 m. liepos 11 d. Komisija įvertina galimybę iš dalies pakeisti šią direktyvą įtraukiant nuostatas dėl kadmio ir jo neorganinių junginių profesinio poveikio ribinės vertės ore ir biologinės ribinės vertės derinio.

Ne vėliau kaip 2020 m. birželio 30 d. Komisija, atsižvelgdama į naujausius mokslo žinių pokyčius ir tinkamai pasikonsultavusi su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma su gydytojais ir sveikatos priežiūros specialistais, įvertina galimybę iš dalies pakeisti šią direktyvą, kad būtų įtraukti pavojingi vaistai, įskaitant citotoksinius vaistus, arba būtų pasiūlyta tinkamesnė priemonė siekiant užtikrinti darbuotojų, patiriančių tokių vaistų poveikį, saugą. Tuo pagrindu Komisija, jei tikslinga, ir pasikonsultavusi su administracija ir darbuotojais, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“

| 2) | III priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą. |
| --- | --- |

2)

III priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo 2021 m. liepos 11 d. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 5 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  OL C 440, 2018 12 6, p. 145.

1

(2)  
  2019 m. kovo 27 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  OL C 428, 2017 12 13, p. 10.

3

(4)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira direktyva, kaip numatyta Tarybos direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 158, 2004 4 30, p. 50).

4

(5)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

5

(6)  
  1998 m. balandžio 7 d. Tarybos direktyva 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (keturioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 131, 1998 5 5, p. 11).

6

(7)  
  2014 m. kovo 3 d. Komisijos sprendimas 2014/113/ES, kuriuo įsteigiamas Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinis komitetas ir panaikinamas Sprendimas 95/320/EB (OL L 62, 2014 3 4, p. 18).

7

(8)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

8

---

PRIEDAS

Direktyvos 2004/37/EB III priedo A punktas papildomas šiomis eilutėmis:

| Cheminės medžiagos pavadinimas | EC Nr. (1) | CAS Nr. (2) | Ribinės vertės | Pastaba | Pereinamojo laikotarpio priemonės |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 val. (3) | Trumpalaikis (4) |
| mg/m3 (5) | ppm (6) | f/ml (7) | mg/m3 (5) | Ppm (6) | f/ml (7) |
| „Kadmis ir jo neorganiniai junginiai | — | — | 0,001 (11) | — | — | — | — | — | | Ribinė vertė 0,004 mg/m3
   (12) iki 2027 m. liepos 11 d. |
| Berilis ir neorganiniai berilio junginiai | — | — | 0,0002 (11) | — | — | — | — | — | odos ir kvėpavimo organų jautrinimas (13) | Ribinė vertė 0,0006 mg/m3 iki 2026 m. liepos 11 d. |
| Arseno rūgštis ir jos druskos, taip pat neorganiniai arseno junginiai | — | — | 0,01 (11) | — | — | — | — | — | — | Vario lydymo sektoriuje ši ribinė vertė taikoma nuo 2023 m. liepos 11 d. |
| Formaldehidas | 200-001-8 | 50-00-0 | 0,37 | 0,3 | — | 0,74 | 0,6 | — | odos jautrinimas (14) | 0,62 mg/m3 arba 0,5 ppm (3) ribinė vertė sveikatos priežiūros, laidotuvių ir balzamavimo sektoriams iki 2024 m. liepos 11 d. |
| 4,4′-metilen-bis(2-chloranilinas) | 202-918-9 | 101-14-4 | 0,01 | — | — | — | — | — | oda (10) | |

Cheminės medžiagos pavadinimas

EC Nr. (1)

CAS Nr. (2)

Ribinės vertės

Pastaba

Pereinamojo laikotarpio priemonės

8 val. (3)

Trumpalaikis (4)

mg/m3 (5)

ppm (6)

f/ml (7)

mg/m3 (5)

Ppm (6)

f/ml (7)

„Kadmis ir jo neorganiniai junginiai

—

—

0,001 (11)

—

—

—

—

—

Ribinė vertė 0,004 mg/m3
   (12) iki 2027 m. liepos 11 d.

Berilis ir neorganiniai berilio junginiai

—

—

0,0002 (11)

—

—

—

—

—

odos ir kvėpavimo organų jautrinimas (13)

Ribinė vertė 0,0006 mg/m3 iki 2026 m. liepos 11 d.

Arseno rūgštis ir jos druskos, taip pat neorganiniai arseno junginiai

—

—

0,01 (11)

—

—

—

—

—

—

Vario lydymo sektoriuje ši ribinė vertė taikoma nuo 2023 m. liepos 11 d.

Formaldehidas

200-001-8

50-00-0

0,37

0,3

—

0,74

0,6

—

odos jautrinimas (14)

0,62 mg/m3 arba 0,5 ppm (3) ribinė vertė sveikatos priežiūros, laidotuvių ir balzamavimo sektoriams iki 2024 m. liepos 11 d.

4,4′-metilen-bis(2-chloranilinas)

202-918-9

101-14-4

0,01

—

—

—

—

—

oda (10)

---

(11)  Įkvepiamoji frakcija.

11

(12)  Įkvepiamoji frakcija. Alveolinė frakcija tose valstybėse narėse, kurios šios direktyvos įsigaliojimo dieną įgyvendina biologinės stebėsenos sistemą, pagal kurią biologinė ribinė vertė neviršija 0,002 mg Cd/g kreatinino šlapime.

12

(13)  Medžiaga gali sukelti odos ir kvėpavimo takų jautrinimą.

13

(14)  Medžiaga gali sukelti odos jautrinimą“.

14

---

SPRENDIMAI

| 2019 6 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 164/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 6 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 164/30

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/984

2019 m. birželio 5 d.

kuriuo dėl maksimalaus transporto priemonės ilgio, kai dėl kabinų pagerėja aerodinaminės savybės, energijos vartojimo efektyvumas ir saugos savybės, specialių taisyklių įgyvendinimo termino iš dalies keičiama Tarybos direktyva 96/53/EB

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Tarybos direktyva 96/53/EB (3) buvo iš dalies pakeista Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/719 (4), siekiant sumažinti energijos suvartojimą ir išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pritaikyti teisės aktus prie technologijų raidos ir kintančių rinkos poreikių ir sudaryti palankesnes sąlygas įvairiarūšiam vežimui; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos direktyva 96/53/EB (3) buvo iš dalies pakeista Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/719 (4), siekiant sumažinti energijos suvartojimą ir išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pritaikyti teisės aktus prie technologijų raidos ir kintančių rinkos poreikių ir sudaryti palankesnes sąlygas įvairiarūšiam vežimui;

| (2) | pagerinus variklinių transporto priemonių kabinų aerodinamines savybes, būtų galima ženkliai padidinti transporto priemonių energijos vartojimo efektyvumą. Tačiau šis patobulinimas dėl Direktyvoje 96/53/EB nustatytų maksimalaus ilgio apribojimų buvo neįmanomas nesumažinant transporto priemonės apkrovos gebos. Todėl Direktyva (ES) 2015/719 buvo nustatyta nuo maksimalaus ilgio apribojimų nukrypti leidžianti nuostata; |
| --- | --- |

(2)

pagerinus variklinių transporto priemonių kabinų aerodinamines savybes, būtų galima ženkliai padidinti transporto priemonių energijos vartojimo efektyvumą. Tačiau šis patobulinimas dėl Direktyvoje 96/53/EB nustatytų maksimalaus ilgio apribojimų buvo neįmanomas nesumažinant transporto priemonės apkrovos gebos. Todėl Direktyva (ES) 2015/719 buvo nustatyta nuo maksimalaus ilgio apribojimų nukrypti leidžianti nuostata;

| (3) | Direktyva (ES) 2015/719 nustatyta nuo maksimalaus ilgio apribojimų nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti pradėta taikyti dieną, kurią sueina trys metai po būtinų techninių tipo patvirtinimo dalinių pakeitimų perkėlimo į nacionalinę teisę arba taikymo pradžios dienos; |
| --- | --- |

(3)

Direktyva (ES) 2015/719 nustatyta nuo maksimalaus ilgio apribojimų nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti pradėta taikyti dieną, kurią sueina trys metai po būtinų techninių tipo patvirtinimo dalinių pakeitimų perkėlimo į nacionalinę teisę arba taikymo pradžios dienos;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad aerodinaminių kabinų nauda, susijusia ne tik su sunkiasvorių krovininių transporto priemonių energijos vartojimo efektyvumu, bet ir geresnio matomumo užtikrinimu vairuotojams, kitų eismo dalyvių sauga, taip pat vairuotojų sauga ir patogumu, būtų galima pasinaudoti kuo greičiau, būtina užtikrinti, kad tokias aerodinamines kabinas būtų galima pradėti diegti nepagrįstai nedelsiant, kai tik bus nustatyti būtini tipo patvirtinimo reikalavimai; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad aerodinaminių kabinų nauda, susijusia ne tik su sunkiasvorių krovininių transporto priemonių energijos vartojimo efektyvumu, bet ir geresnio matomumo užtikrinimu vairuotojams, kitų eismo dalyvių sauga, taip pat vairuotojų sauga ir patogumu, būtų galima pasinaudoti kuo greičiau, būtina užtikrinti, kad tokias aerodinamines kabinas būtų galima pradėti diegti nepagrįstai nedelsiant, kai tik bus nustatyti būtini tipo patvirtinimo reikalavimai;

| (5) | transporto sektoriui ir įrangos gamintojams reikia pakankamai laiko, kad galėtų sukurti naujas paslaugas ir produktus. Kad būtų galima pajusti lankstesnių kabinos projektavimo taisyklių naudą, svarbu, kad Komisija imtųsi veiksmų, kuriais būtų užtikrinta, kad būtinos techninės nuostatos, kuriomis būtų sudarytos sąlygos naujos kartos kabinoms sklandžiai ir greitai patekti į rinką, galėtų būti priimtos kuo greičiau. Be to, Komisija ir valstybės narės, vykdydamos savo atitinkamas funkcijas Motorinių transporto priemonių techniniame komitete, įsteigtame Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (5), turėtų dėti visas pastangas siekdamos užtikrinti, kad nuomonė būtų pateikiama greitai. Jei Komisijos numatytos priemonės neatitinka to komiteto nuomonės arba jei nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama imsis veiksmų pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB (6) 5a straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

(5)

transporto sektoriui ir įrangos gamintojams reikia pakankamai laiko, kad galėtų sukurti naujas paslaugas ir produktus. Kad būtų galima pajusti lankstesnių kabinos projektavimo taisyklių naudą, svarbu, kad Komisija imtųsi veiksmų, kuriais būtų užtikrinta, kad būtinos techninės nuostatos, kuriomis būtų sudarytos sąlygos naujos kartos kabinoms sklandžiai ir greitai patekti į rinką, galėtų būti priimtos kuo greičiau. Be to, Komisija ir valstybės narės, vykdydamos savo atitinkamas funkcijas Motorinių transporto priemonių techniniame komitete, įsteigtame Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (5), turėtų dėti visas pastangas siekdamos užtikrinti, kad nuomonė būtų pateikiama greitai. Jei Komisijos numatytos priemonės neatitinka to komiteto nuomonės arba jei nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama imsis veiksmų pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB (6) 5a straipsnio 4 dalį;

| (6) | todėl Direktyva 96/53/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(6)

todėl Direktyva 96/53/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 96/53/EB 9a straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 dalies antra pastraipa po d punkto pakeičiama taip:
  „Tuo tikslu pagal Direktyva 2007/46/EB nustatytą sistemą Komisija imasi būtinų priemonių, kad ne vėliau kaip 2019 m. lapkričio 1 d. būtų numatytas šio straipsnio 1 dalyje nurodytų transporto priemonių arba transporto priemonių junginių tipo patvirtinimas.“; |
| --- | --- |

1)

2 dalies antra pastraipa po d punkto pakeičiama taip:

„Tuo tikslu pagal Direktyva 2007/46/EB nustatytą sistemą Komisija imasi būtinų priemonių, kad ne vėliau kaip 2019 m. lapkričio 1 d. būtų numatytas šio straipsnio 1 dalyje nurodytų transporto priemonių arba transporto priemonių junginių tipo patvirtinimas.“;

| 2) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   1 dalis taikoma nuo 2020 m. rugsėjo 1 d.“. |
| --- | --- |

2)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   1 dalis taikoma nuo 2020 m. rugsėjo 1 d.“.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 5 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  OL C 62, 2019 2 15, p. 286.

1

(2)  
  2019 m. kovo 26 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  1996 m. liepos 25 d., Tarybos direktyva 96/53/EB, nustatanti tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (OL L 235, 1996 9 17, p. 59).

3

(4)  
  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/719, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 96/53/EB, nustatanti tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (OL L 115, 2015 5 6, p. 1).

4

(5)  
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus („Pagrindų direktyva“) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

5

(6)  
  1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23).

6

---