# Den Europæiske Unions L 164/2019

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 164 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 62. årgang20. juni 2019 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 164

Dansk udgave

Retsforskrifter

62. årgang20. juni 2019

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/982 af 5. juni 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 1343/2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) | 1 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/983 af 5. juni 2019 om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener (
  1
  ) | 23 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2019/984 af 5. juni 2019 om ændring af Rådets direktiv 96/53/EF, for så vidt angår fristen for gennemførelsen af de særlige regler vedrørende de største tilladte længder for førerhuse med forbedret aerodynamisk ydeevne, energieffektivitet og sikkerhed | 30 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/982 af 5. juni 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 1343/2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet)

1

DIREKTIVER

*

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/983 af 5. juni 2019 om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener (
  1
  )

1

23

AFGØRELSER

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2019/984 af 5. juni 2019 om ændring af Rådets direktiv 96/53/EF, for så vidt angår fristen for gennemførelsen af de særlige regler vedrørende de største tilladte længder for førerhuse med forbedret aerodynamisk ydeevne, energieffektivitet og sikkerhed

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 20.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 164/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2019/982

af 5. juni 2019

om ændring af forordning (EU) nr. 1343/2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med aftalen om oprettelse af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (»GFCM-aftalen«) er der skabt en passende ramme for multilateralt samarbejde med henblik på at fremme udvikling, bevarelse, rationel forvaltning og den bedst mulige udnyttelse af de levende marine ressourcer i Middelhavet og Sortehavet på niveauer, der betragtes som bæredygtige og med lav risiko for sammenbrud. |
| --- | --- |

(1)

Med aftalen om oprettelse af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (»GFCM-aftalen«) er der skabt en passende ramme for multilateralt samarbejde med henblik på at fremme udvikling, bevarelse, rationel forvaltning og den bedst mulige udnyttelse af de levende marine ressourcer i Middelhavet og Sortehavet på niveauer, der betragtes som bæredygtige og med lav risiko for sammenbrud.

| (2) | Et af målene med den fælles fiskeripolitik er, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (3), at sikre, at fiskeri- og akvakulturaktiviteter er miljømæssigt bæredygtige på langt sigt og forvaltes på en måde, der er i overensstemmelse med målene om at opnå økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige fordele, og som bidrager til fødevareforsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

(2)

Et af målene med den fælles fiskeripolitik er, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (3), at sikre, at fiskeri- og akvakulturaktiviteter er miljømæssigt bæredygtige på langt sigt og forvaltes på en måde, der er i overensstemmelse med målene om at opnå økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige fordele, og som bidrager til fødevareforsyningssikkerheden.

| (3) | Unionen og Bulgarien, Grækenland, Spanien, Frankrig, Kroatien, Italien, Cypern, Malta, Rumænien og Slovenien er kontraherende parter i GFCM-aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Unionen og Bulgarien, Grækenland, Spanien, Frankrig, Kroatien, Italien, Cypern, Malta, Rumænien og Slovenien er kontraherende parter i GFCM-aftalen.

| (4) | Henstillinger vedtaget af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (»GFCM«) er bindende for de kontraherende parter. Eftersom Unionen er kontraherende part i GFCM-aftalen, er sådanne henstillinger bindende for Unionen og bør derfor gennemføres i EU-retten, medmindre deres indhold allerede er omfattet heraf. |
| --- | --- |

(4)

Henstillinger vedtaget af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (»GFCM«) er bindende for de kontraherende parter. Eftersom Unionen er kontraherende part i GFCM-aftalen, er sådanne henstillinger bindende for Unionen og bør derfor gennemføres i EU-retten, medmindre deres indhold allerede er omfattet heraf.

| (5) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 (4) fastsættes der visse bestemmelser for fiskeriet i GCFM-aftaleområdet. Det er den korrekte retsakt for gennemførelsen af indholdet af GFCM-henstillinger vedtaget af GFCM og endnu ikke omfattet af EU-retten. |
| --- | --- |

(5)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 (4) fastsættes der visse bestemmelser for fiskeriet i GCFM-aftaleområdet. Det er den korrekte retsakt for gennemførelsen af indholdet af GFCM-henstillinger vedtaget af GFCM og endnu ikke omfattet af EU-retten.

| (6) | På sit årlige møde i 2015 vedtog GFCM henstilling GFCM/39/2015/2 om etablering af en række minimumsstandarder for bundtrawlsfiskeri efter demersale bestande i Sicilienstrædet. Standarderne omfatter tekniske bevarelsesforanstaltninger for dybvandsrosenreje (Parapenaeus longirostris) og kulmule (Merluccius merluccius). En del af disse foranstaltninger findes allerede i bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (5) om bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for de berørte arter. Foranstaltningerne vedrørende flådeforvaltning i henstilling GFCM/39/2015/2 bør imidlertid gennemføres i EU-retten ved hjælp af forordning (EU) nr. 1343/2011. |
| --- | --- |

(6)

På sit årlige møde i 2015 vedtog GFCM henstilling GFCM/39/2015/2 om etablering af en række minimumsstandarder for bundtrawlsfiskeri efter demersale bestande i Sicilienstrædet. Standarderne omfatter tekniske bevarelsesforanstaltninger for dybvandsrosenreje (Parapenaeus longirostris) og kulmule (Merluccius merluccius). En del af disse foranstaltninger findes allerede i bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (5) om bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for de berørte arter. Foranstaltningerne vedrørende flådeforvaltning i henstilling GFCM/39/2015/2 bør imidlertid gennemføres i EU-retten ved hjælp af forordning (EU) nr. 1343/2011.

| (7) | På sit årlige møde i 2015 vedtog GFCM henstilling GFCM/39/2015/3 om etablering af en række foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) efter pighvar (Psetta maxima) i Sortehavet. De fleste af disse foranstaltninger er allerede fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 (6), Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 (7), Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (8), forordning (EU) nr. 1343/2011, forordning (EU) nr. 1380/2013 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 (9). En række af de flådeforvaltningsforanstaltninger, der er fastsat i henstilling GFCM/39/2015/3, er ikke omfattet af EU-lovgivning og bør derfor gennemføres i EU-retten ved hjælp af forordning (EU) nr. 1343/2011. |
| --- | --- |

(7)

På sit årlige møde i 2015 vedtog GFCM henstilling GFCM/39/2015/3 om etablering af en række foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) efter pighvar (Psetta maxima) i Sortehavet. De fleste af disse foranstaltninger er allerede fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 (6), Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 (7), Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (8), forordning (EU) nr. 1343/2011, forordning (EU) nr. 1380/2013 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 (9). En række af de flådeforvaltningsforanstaltninger, der er fastsat i henstilling GFCM/39/2015/3, er ikke omfattet af EU-lovgivning og bør derfor gennemføres i EU-retten ved hjælp af forordning (EU) nr. 1343/2011.

| (8) | På sit årlige møde i 2015 vedtog GFCM henstilling GFCM/39/2015/4 om forvaltningsforanstaltninger for almindelig pighaj i Sortehavet og indførte en bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse for den berørte art. |
| --- | --- |

(8)

På sit årlige møde i 2015 vedtog GFCM henstilling GFCM/39/2015/4 om forvaltningsforanstaltninger for almindelig pighaj i Sortehavet og indførte en bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse for den berørte art.

| (9) | GFCM godkendte på sit årlige møde i 2016 henstilling GFCM/40/2016/4 om etablering af en flerårig plan for forvaltningen af fiskeriet efter kulmule og dybvandsrosenreje i Sicilienstrædet (geografiske underområder 12-16). Visse af elementerne i den flerårige plan er allerede fastsat i gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 og forordning (EU) nr. 1380/2013. Visse foranstaltninger fastsat i henstilling 40/2016/4 er dog ikke omfattet af EU-lovgivning og bør derfor gennemføres i EU-retten ved hjælp af forordning (EU) nr. 1343/2011. |
| --- | --- |

(9)

GFCM godkendte på sit årlige møde i 2016 henstilling GFCM/40/2016/4 om etablering af en flerårig plan for forvaltningen af fiskeriet efter kulmule og dybvandsrosenreje i Sicilienstrædet (geografiske underområder 12-16). Visse af elementerne i den flerårige plan er allerede fastsat i gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 og forordning (EU) nr. 1380/2013. Visse foranstaltninger fastsat i henstilling 40/2016/4 er dog ikke omfattet af EU-lovgivning og bør derfor gennemføres i EU-retten ved hjælp af forordning (EU) nr. 1343/2011.

| (10) | På sit årlige møde i 2017 vedtog GFCM henstilling GFCM/41/2017/2 om forvaltningen af fiskeriet efter spidstandet blankesten i Alboránhavet (geografiske underområder 1, 2 og 3) for en overgangsperiode på to år. Det operationelle mål med henstillingen er, at fiskeridødeligheden for spidstandet blankesten holdes inden for aftalte forsigtighedsreferencepunkter, og at opretholde eller snarest muligt opnå det niveau, der giver maksimalt bæredygtigt udbytte. |
| --- | --- |

(10)

På sit årlige møde i 2017 vedtog GFCM henstilling GFCM/41/2017/2 om forvaltningen af fiskeriet efter spidstandet blankesten i Alboránhavet (geografiske underområder 1, 2 og 3) for en overgangsperiode på to år. Det operationelle mål med henstillingen er, at fiskeridødeligheden for spidstandet blankesten holdes inden for aftalte forsigtighedsreferencepunkter, og at opretholde eller snarest muligt opnå det niveau, der giver maksimalt bæredygtigt udbytte.

| (11) | På sit årlige møde i 2017 vedtog GFCM henstilling GFCM/41/2017/3 om etablering af et område med fiskeribegrænsning ved Jabuka-/Pomograven i Adriaterhavet. |
| --- | --- |

(11)

På sit årlige møde i 2017 vedtog GFCM henstilling GFCM/41/2017/3 om etablering af et område med fiskeribegrænsning ved Jabuka-/Pomograven i Adriaterhavet.

| (12) | På sit årlige møde i 2017 vedtog GFCM henstilling GFCM/41/2017/4 om en flerårig plan for forvaltningen af pighvarfiskeriet i Sortehavet (geografisk underområde 29). I henstillingen fastsættes en række forvaltningsforanstaltninger, tekniske foranstaltninger, flådeforanstaltninger og kontrolforanstaltninger som et pilotprojekt til bekæmpelse af IUU-fiskeri efter pighvar i Sortehavet. Visse af elementerne i den flerårige plan er allerede fastsat i gennemførelsesforordning (EU) 2017/218, forordning (EF) nr. 1005/2008, forordning (EF) nr. 1224/2009, forordning (EU) nr. 1343/2011, forordning (EU) nr. 1380/2013 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011. Visse foranstaltninger fastsat i henstilling 41/2017/4 er imidlertid ikke omfattet af EU-lovgivning og bør derfor gennemføres i EU-retten ved hjælp af forordning (EU) nr. 1343/2011. |
| --- | --- |

(12)

På sit årlige møde i 2017 vedtog GFCM henstilling GFCM/41/2017/4 om en flerårig plan for forvaltningen af pighvarfiskeriet i Sortehavet (geografisk underområde 29). I henstillingen fastsættes en række forvaltningsforanstaltninger, tekniske foranstaltninger, flådeforanstaltninger og kontrolforanstaltninger som et pilotprojekt til bekæmpelse af IUU-fiskeri efter pighvar i Sortehavet. Visse af elementerne i den flerårige plan er allerede fastsat i gennemførelsesforordning (EU) 2017/218, forordning (EF) nr. 1005/2008, forordning (EF) nr. 1224/2009, forordning (EU) nr. 1343/2011, forordning (EU) nr. 1380/2013 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011. Visse foranstaltninger fastsat i henstilling 41/2017/4 er imidlertid ikke omfattet af EU-lovgivning og bør derfor gennemføres i EU-retten ved hjælp af forordning (EU) nr. 1343/2011.

| (13) | På sit årlige møde i 2017 vedtog GFCM henstilling GFCM/41/2017/5 om etablering af en regional fleksibel forvaltningsplan for udnyttelsen af ædelkoral i Middelhavet. |
| --- | --- |

(13)

På sit årlige møde i 2017 vedtog GFCM henstilling GFCM/41/2017/5 om etablering af en regional fleksibel forvaltningsplan for udnyttelsen af ædelkoral i Middelhavet.

| (14) | På sit årlige møde i 2017 vedtog GFCM henstilling GFCM/41/2017/8 om en international ordning for fælles inspektion og overvågning uden for de farvande, der henhører under den nationale jurisdiktion i Sicilienstrædet (geografiske underområder 12-16), og som medlemsstaterne kan beslutte at deltage i. For at sikre, at den fælles fiskeripolitik overholdes, er der vedtaget EU-lovgivning for at oprette en ordning for kontrol, inspektion og håndhævelse, som også omfatter bekæmpelse af IUU-aktiviteter. Navnlig opretter forordning (EF) nr. 1224/2009 en EU-ordning for kontrol, inspektion og håndhævelse med en overordnet og integreret strategi, som skal sikre overholdelse af alle reglerne i den fælles fiskeripolitik. Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 fastsættes der gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1224/2009. Ved forordning (EF) nr. 1005/2008 oprettes der en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri. Ved disse forordninger er der allerede fastsat en række af de foranstaltninger, der er fastsat i henstilling GFCM/41/2017/8. Det er derfor ikke nødvendigt at inkludere disse foranstaltninger i nærværende forordning. Visse foranstaltninger fastsat i den pågældende henstilling er imidlertid ikke omfattet af EU-lovgivning og bør derfor gennemføres i EU-retten ved hjælp af forordning (EU) nr. 1343/2011. |
| --- | --- |

(14)

På sit årlige møde i 2017 vedtog GFCM henstilling GFCM/41/2017/8 om en international ordning for fælles inspektion og overvågning uden for de farvande, der henhører under den nationale jurisdiktion i Sicilienstrædet (geografiske underområder 12-16), og som medlemsstaterne kan beslutte at deltage i. For at sikre, at den fælles fiskeripolitik overholdes, er der vedtaget EU-lovgivning for at oprette en ordning for kontrol, inspektion og håndhævelse, som også omfatter bekæmpelse af IUU-aktiviteter. Navnlig opretter forordning (EF) nr. 1224/2009 en EU-ordning for kontrol, inspektion og håndhævelse med en overordnet og integreret strategi, som skal sikre overholdelse af alle reglerne i den fælles fiskeripolitik. Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 fastsættes der gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1224/2009. Ved forordning (EF) nr. 1005/2008 oprettes der en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri. Ved disse forordninger er der allerede fastsat en række af de foranstaltninger, der er fastsat i henstilling GFCM/41/2017/8. Det er derfor ikke nødvendigt at inkludere disse foranstaltninger i nærværende forordning. Visse foranstaltninger fastsat i den pågældende henstilling er imidlertid ikke omfattet af EU-lovgivning og bør derfor gennemføres i EU-retten ved hjælp af forordning (EU) nr. 1343/2011.

| (15) | Forordning (EU) nr. 1343/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(15)

Forordning (EU) nr. 1343/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af forordning (EU) nr. 1343/2011

I forordning (EU) nr. 1343/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2, stk. 1, første afsnit, affattes således:
  »Denne forordning finder anvendelse på alle kommercielle fiskeri- og akvakulturaktiviteter samt på rekreativt fiskeri, hvor det er specifikt fastsat i denne forordning, som EU-fiskerfartøjer og medlemsstaternes statsborgere udøver i GFCM-aftaleområdet.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 2, stk. 1, første afsnit, affattes således:

»Denne forordning finder anvendelse på alle kommercielle fiskeri- og akvakulturaktiviteter samt på rekreativt fiskeri, hvor det er specifikt fastsat i denne forordning, som EU-fiskerfartøjer og medlemsstaternes statsborgere udøver i GFCM-aftaleområdet.«

| 2) | I artikel 3 foretages følgende ændringer:






  a) | Indledningen affattes således:
  »Ud over definitionerne i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (*1), artikel 2 i forordning (EF) nr. 1967/2006 og artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (*2) forstås i nærværende forordning ved:

  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22)."


  (*2)  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).«
  " |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 3 foretages følgende ændringer:

a)

Indledningen affattes således:

»Ud over definitionerne i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (*1), artikel 2 i forordning (EF) nr. 1967/2006 og artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (*2) forstås i nærværende forordning ved:

*1

*2

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22)."

*1

(*2)  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).«
  "

*2

| b) | Følgende litraer tilføjes:
  »e)   »stødpudezone«: en zone, der er beliggende rundt om et område med fiskeribegrænsninger med henblik på at forhindre utilsigtet adgang til det, og som derved udvider beskyttelsen af det omkringliggende område
  f)   »fiskeri efter spidstandet blankesten«: fiskeri, hvori mængderne af spidstandet blankesten, der opbevares om bord eller landes, udgør over 20 % af fangsten, udtrykt i levende vægt efter sortering pr. tidevandsperiode.« |
| --- | --- |

b)

Følgende litraer tilføjes:

»e)   »stødpudezone«: en zone, der er beliggende rundt om et område med fiskeribegrænsninger med henblik på at forhindre utilsigtet adgang til det, og som derved udvider beskyttelsen af det omkringliggende område

»stødpudezone«

f)   »fiskeri efter spidstandet blankesten«: fiskeri, hvori mængderne af spidstandet blankesten, der opbevares om bord eller landes, udgør over 20 % af fangsten, udtrykt i levende vægt efter sortering pr. tidevandsperiode.«

»fiskeri efter spidstandet blankesten«

| 3) | Følgende afdeling indsættes efter artikel 9:


  »
  Afdeling Ia




  Områder med fiskeribegrænsninger for at beskytte væsentlige fiskehabitater og sårbare marine økosystemer




  Artikel 9a
  Område med fiskeribegrænsninger i Sicilienstrædet
  Fiskeri med bundtrawl er forbudt i:






  1) | området med fiskeribegrænsninger »East of Adventure Bank«, som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:






  — | 37° 23,850′ N, 12° 30,072′ Ø |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Følgende afdeling indsættes efter artikel 9:

»
  Afdeling Ia

Områder med fiskeribegrænsninger for at beskytte væsentlige fiskehabitater og sårbare marine økosystemer

Artikel 9a

Område med fiskeribegrænsninger i Sicilienstrædet

Fiskeri med bundtrawl er forbudt i:

1)

området med fiskeribegrænsninger »East of Adventure Bank«, som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:

—

37° 23,850′ N, 12° 30,072′ Ø

| — | 37° 23,884′ N, 12° 48,282′ Ø |
| --- | --- |

—

37° 23,884′ N, 12° 48,282′ Ø

| — | 37° 11,567′ N, 12° 48,305′ Ø |
| --- | --- |

—

37° 11,567′ N, 12° 48,305′ Ø

| — | 37° 11,532′ N, 12° 30,095′ Ø |
| --- | --- |

—

37° 11,532′ N, 12° 30,095′ Ø

| 2) | området med fiskeribegrænsninger »West of Gela Basin«, som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:






  — | 37° 12,040′ N, 13° 17,925′ Ø |
| --- | --- | --- |

2)

området med fiskeribegrænsninger »West of Gela Basin«, som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:

—

37° 12,040′ N, 13° 17,925′ Ø

| — | 37° 12,047′ N, 13° 36,170′ Ø |
| --- | --- |

—

37° 12,047′ N, 13° 36,170′ Ø

| — | 36° 59,725′ N, 13° 36,175′ Ø |
| --- | --- |

—

36° 59,725′ N, 13° 36,175′ Ø

| — | 36° 59,717′ N, 13° 17,930′ Ø |
| --- | --- |

—

36° 59,717′ N, 13° 17,930′ Ø

| 3) | området med fiskeribegrænsninger »East of Malta Bank«, som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:






  — | 36° 12,621′ N, 15° 13,338′ Ø |
| --- | --- | --- |

3)

området med fiskeribegrænsninger »East of Malta Bank«, som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:

—

36° 12,621′ N, 15° 13,338′ Ø

| — | 36° 12,621′ N, 15° 26,062′ Ø |
| --- | --- |

—

36° 12,621′ N, 15° 26,062′ Ø

| — | 35° 59,344′ N, 15° 26,062′ Ø |
| --- | --- |

—

35° 59,344′ N, 15° 26,062′ Ø

| — | 35° 59,344′ N, 15° 13,338′ Ø. |
| --- | --- |

—

35° 59,344′ N, 15° 13,338′ Ø.

Artikel 9b

Stødpudezoner i Sicilienstrædet

1.   En stødpudezone, som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater, oprettes rundt om området med fiskeribegrænsninger »East of Adventure Bank« som omhandlet i artikel 9a, stk. 1:

| — | 37° 24,849′ N, 12° 28,814′ Ø |
| --- | --- |

—

37° 24,849′ N, 12° 28,814′ Ø

| — | 37°24,888′ N, 12° 49,536′ Ø |
| --- | --- |

—

37°24,888′ N, 12° 49,536′ Ø

| — | 37° 10,567′ N, 12° 49,559′ Ø |
| --- | --- |

—

37° 10,567′ N, 12° 49,559′ Ø

| — | 37° 10,528′ N, 12° 28,845′ Ø. |
| --- | --- |

—

37° 10,528′ N, 12° 28,845′ Ø.

2.   En stødpudezone, som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater, oprettes rundt om området med fiskeribegrænsninger »West of Gela Basin« som omhandlet i artikel 9a, stk. 2:

| — | 37° 13,041′ N, 13° 16,672′ Ø |
| --- | --- |

—

37° 13,041′ N, 13° 16,672′ Ø

| — | 37° 13,049′ N, 13° 37,422′ Ø |
| --- | --- |

—

37° 13,049′ N, 13° 37,422′ Ø

| — | 36° 58,723′ N, 13° 37,424′ Ø |
| --- | --- |

—

36° 58,723′ N, 13° 37,424′ Ø

| — | 36° 58,715′ N, 13° 16,682′ Ø. |
| --- | --- |

—

36° 58,715′ N, 13° 16,682′ Ø.

3.   En stødpudezone, som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater, oprettes rundt om området med fiskeribegrænsninger »East of Adventure Bank« som omhandlet i artikel 9a, stk. 3:

| — | 36° 13,624′ N, 15° 12,102′ Ø |
| --- | --- |

—

36° 13,624′ N, 15° 12,102′ Ø

| — | 36° 13,624′ N, 15° 27,298′ Ø |
| --- | --- |

—

36° 13,624′ N, 15° 27,298′ Ø

| — | 35° 58,342′ N, 15° 27,294′ Ø |
| --- | --- |

—

35° 58,342′ N, 15° 27,294′ Ø

| — | 35° 58,342′ N, 15° 12,106′ Ø. |
| --- | --- |

—

35° 58,342′ N, 15° 12,106′ Ø.

4.   Fartøjer, der fisker med bundtrawl i de i denne artikel omhandlede stødpudezoner, sikrer passende transmissionsfrekvens for deres fartøjsovervågningssystem (FOS). Fartøjer, der ikke er udstyret med en FOS-transponder, og som har til hensigt at fiske med bundtrawl i stødpudezonerne, skal være udstyret med et hvilket som helst andet geolokaliseringssystem, der giver kontrolmyndighederne mulighed for at spore deres aktiviteter.

Artikel 9c

Fiskeribegrænsninger i området Jabuka-/Pomograven i Adriaterhavet

1.   Lystfiskeri og fiskeri med bundsatte garn, bundtrawl, faststående langliner og fælder er forbudt i et område, som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:

| — | 43° 32,044′ N, 15° 16,501′ Ø |
| --- | --- |

—

43° 32,044′ N, 15° 16,501′ Ø

| — | 43° 05,452′ N, 14° 58,658′ Ø |
| --- | --- |

—

43° 05,452′ N, 14° 58,658′ Ø

| — | 43° 03,477′ N, 14° 54,982′ Ø |
| --- | --- |

—

43° 03,477′ N, 14° 54,982′ Ø

| — | 42° 50,450′ N, 15°07,431′ Ø |
| --- | --- |

—

42° 50,450′ N, 15°07,431′ Ø

| — | 42° 55,618′ N, 15° 18,194′ Ø |
| --- | --- |

—

42° 55,618′ N, 15° 18,194′ Ø

| — | 43° 17,436′ N, 15° 29,496′ Ø |
| --- | --- |

—

43° 17,436′ N, 15° 29,496′ Ø

| — | 43°24,758′N, 15°33,215′Ø. |
| --- | --- |

—

43°24,758′N, 15°33,215′Ø.

2.   Fra den 1. september til den 31. oktober hvert år er fiskeri med bundsatte garn, bundtrawl, faststående langliner og fælder forbudt i et område, som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:

| — | 43° 03,477′ N, 14° 54,982′ Ø |
| --- | --- |

—

43° 03,477′ N, 14° 54,982′ Ø

| — | 42° 49,811′ N, 14° 29,550′ Ø |
| --- | --- |

—

42° 49,811′ N, 14° 29,550′ Ø

| — | 42° 35,205′ N, 14° 59,611′ Ø |
| --- | --- |

—

42° 35,205′ N, 14° 59,611′ Ø

| — | 42° 49,668′ N, 15° 05,802′ Ø |
| --- | --- |

—

42° 49,668′ N, 15° 05,802′ Ø

| — | 42° 50,450′ N, 15° 07,431′ Ø. |
| --- | --- |

—

42° 50,450′ N, 15° 07,431′ Ø.

3.   Fra den 1. september til den 31. oktober hvert år er lystfiskeri og fiskeri med bundsatte garn, bundtrawl, faststående langliner og fælder forbudt i et område, som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:

| — | 43° 17,436′ N, 15° 29,496′ Ø |
| --- | --- |

—

43° 17,436′ N, 15° 29,496′ Ø

| — | 43° 24,758′ N, 15° 33,215′ Ø |
| --- | --- |

—

43° 24,758′ N, 15° 33,215′ Ø

| — | 43° 20,345′ N, 15° 47,012′ Ø |
| --- | --- |

—

43° 20,345′ N, 15° 47,012′ Ø

| — | 43° 18,150′ N, 15° 51,362′ Ø |
| --- | --- |

—

43° 18,150′ N, 15° 51,362′ Ø

| — | 43° 13,984′ N, 15° 55,232′ Ø |
| --- | --- |

—

43° 13,984′ N, 15° 55,232′ Ø

| — | 43° 12,873′ N, 15° 52,761′ Ø |
| --- | --- |

—

43° 12,873′ N, 15° 52,761′ Ø

| — | 43° 13,494′ N, 15° 40,040′ Ø. |
| --- | --- |

—

43° 13,494′ N, 15° 40,040′ Ø.

Artikel 9d

Tilladte fartøjer i området Jabuka-/Pomograven i Adriaterhavet

1.   Med forbehold af artikel 9c, stk. 2 og 3, er erhvervsfiskeri med bundsatte net, bundtrawl, faststående langliner og fælder kun tilladt i de i disse stykker omhandlede områder, hvis fartøjet har en særlig tilladelse, og hvis det kan påvise, at det tidligere har fisket i de pågældende områder.

2.   I det i artikel 9c, stk. 2, omhandlede område er det for fiskerfartøjer, der har en tilladelse, ikke tilladt at fiske mere end to fiskedage om ugen. For fartøjer, der har en tilladelse og bruger dobbelttrawl, er det ikke tilladt at fiske mere end én fiskedag om ugen.

3.   I det i artikel 9c, stk. 3, omhandlede område er det for fartøjer, der har en tilladelse, og som fisker med bundtrawl, kun tilladt at fiske på lørdage og søndage mellem kl. 05:00 og 22:00. For fartøjer, der har en tilladelse, og som fisker med bundsatte net, faststående langliner og fælder, er det kun tilladt at fiske mellem mandage kl. 05:00 og torsdage kl. 22:00.

4.   Fartøjer, der har tilladelse til at fiske i det i artikel 9c, stk. 2 og 3, omhandlede område, og som fisker med de i nærværende artikels stk. 1, omhandlede redskaber, skal af deres medlemsstat have udstedt en fiskeritilladelse i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

5.   Medlemsstaterne sender senest den 31. marts hvert år Kommissionen listen over fartøjer, til hvilke de har udstedt den i stk. 1 omhandlede tilladelse. Senest den 30. april hvert år meddeler Kommissionen GFCM's sekretariat listen over fartøjer med tilladelse for det kommende år. For hvert fartøj indeholder listen følgende oplysninger:

| a) | fartøjets navn |
| --- | --- |

a)

fartøjets navn

| b) | fartøjets registernummer |
| --- | --- |

b)

fartøjets registernummer

| c) | entydig GFCM-identifikator (ISO-bogstavkode for land, bestående af tre bogstaver + ni cifre, f.eks. xxx000000001) |
| --- | --- |

c)

entydig GFCM-identifikator (ISO-bogstavkode for land, bestående af tre bogstaver + ni cifre, f.eks. xxx000000001)

| d) | tidligere navn (hvis et sådant findes) |
| --- | --- |

d)

tidligere navn (hvis et sådant findes)

| e) | tidligere flag (hvis et sådant findes) |
| --- | --- |

e)

tidligere flag (hvis et sådant findes)

| f) | detaljer om tidligere fjernelse fra andre registre (hvis sådanne findes) |
| --- | --- |

f)

detaljer om tidligere fjernelse fra andre registre (hvis sådanne findes)

| g) | internationalt radiokaldesignal (hvis et sådant haves) |
| --- | --- |

g)

internationalt radiokaldesignal (hvis et sådant haves)

| h) | fartøjets type, længde overalt og bruttotonnage (BT) og/eller bruttoregistertonnage (BRT) |
| --- | --- |

h)

fartøjets type, længde overalt og bruttotonnage (BT) og/eller bruttoregistertonnage (BRT)

| i) | ejerens/ejernes og operatørens/operatørernes navn og adresse |
| --- | --- |

i)

ejerens/ejernes og operatørens/operatørernes navn og adresse

| j) | de(t) redskab(er), der primært anvendes til fiskeri i området med fiskeribegrænsninger |
| --- | --- |

j)

de(t) redskab(er), der primært anvendes til fiskeri i området med fiskeribegrænsninger

| k) | periode, hvor fiskeri i området med fiskeribegrænsninger er tilladt |
| --- | --- |

k)

periode, hvor fiskeri i området med fiskeribegrænsninger er tilladt

| l) | antal fiskedage, som hvert fartøj har ret til |
| --- | --- |

l)

antal fiskedage, som hvert fartøj har ret til

| m) | udpeget havn. |
| --- | --- |

m)

udpeget havn.

6.   Fiskerfartøjer med tilladelse må kun lande fangster af demersale bestande i udpegede havne. Med henblik herpå udpeger hver af de pågældende medlemsstater havne, hvor det er tilladt at lande fangster fra området med fiskeribegrænsninger Jabuka-/Pomograven. Listen over disse havne fremsendes hvert år til GFCM's sekretariat og Kommissionen senest den 30. april.

7.   Fiskerfartøjer med tilladelse til at fiske i de i artikel 9c, stk. 2 og 3, omhandlede områder med de i nærværende artikels stk. 1 omhandlede redskaber skal have FOS og/eller et automatiseret identifikationssystem (AIS), der fungerer korrekt, og de fiskeredskaber, der befinder sig om bord eller er i brug, skal være behørigt identificeret, nummereret og mærket, før fiskeri eller sejlads i de pågældende områder påbegyndes.

8.   Det er kun tilladt for fiskerfartøjer, der er udstyret med bundsatte net, bundtrawl, faststående langliner og fælder, og som ikke har en tilladelse, at sejle gennem området med fiskeribegrænsninger, hvis de følger en direkte kurs ved en konstant hastighed på ikke under 7 knob, og hvis FOS og/eller AIS om bord er aktivt, og hvis de ikke udfører fiskeri af nogen art.

Artikel 9e

Områdebegrænsninger eller tidsmæssige begrænsninger i Alboránhavet

1.   Under hensyntagen til den tilgængelige videnskabelige rådgivning kan medlemsstaterne fastsætte områdebegrænsninger eller tidsmæssige begrænsninger i Alboránhavet (GFCM's geografiske underområder 1, 2 og 3 som defineret i bilag I), hvor fiskeri forbydes eller begrænses med henblik på at beskytte områder, hvor ungfisk og/eller gydende fisk af spidstandet blankesten samles.

2.   Medlemsstaterne underretter senest den 11. januar 2020 GFCM's sekretariat og Kommissionen om områderne og de begrænsninger, som de anvender.«

| 4) | I afsnit II, kapitel I, tilføjes følgende afdeling:


  »
  Afdeling III




  Sæsonlukning i Gabèsbugten




  Artikel 11a
  Sæsonlukning i Gabèsbugten
  Fra den 1. juli til den 30. september hvert år er fiskeri med bundtrawl forbudt mellem kysten og 200 m-dybdekurven i GFCM's geografiske underområde 14, (Gabèsbugten) som defineret i bilag I.« |
| --- | --- |

4)

I afsnit II, kapitel I, tilføjes følgende afdeling:

»
  Afdeling III

Sæsonlukning i Gabèsbugten

Artikel 11a

Sæsonlukning i Gabèsbugten

Fra den 1. juli til den 30. september hvert år er fiskeri med bundtrawl forbudt mellem kysten og 200 m-dybdekurven i GFCM's geografiske underområde 14, (Gabèsbugten) som defineret i bilag I.«

| 5) | I afsnit II indsættes følgende kapitel:


  »
  KAPITEL IIA




  Sæsonlukninger i Sortehavet




  Artikel 14a
  Lukningsperiode i løbet af gydesæsonen for pighvar i Sortehavet

  1.   I perioden fra april til juni hvert år fastsætter hver af de berørte medlemsstater en lukningsperiode på mindst to måneder i Sortehavet.


  2.   Medlemsstaterne kan udpege yderligere områdelukninger eller tidsmæssige begrænsninger, i henhold til hvilke fiskeriet kan forbydes eller begrænses med henblik på at beskytte områder, hvor ungfisk af pighvar samles.« |
| --- | --- |

5)

I afsnit II indsættes følgende kapitel:

»
  KAPITEL IIA

Sæsonlukninger i Sortehavet

Artikel 14a

Lukningsperiode i løbet af gydesæsonen for pighvar i Sortehavet

1.   I perioden fra april til juni hvert år fastsætter hver af de berørte medlemsstater en lukningsperiode på mindst to måneder i Sortehavet.

2.   Medlemsstaterne kan udpege yderligere områdelukninger eller tidsmæssige begrænsninger, i henhold til hvilke fiskeriet kan forbydes eller begrænses med henblik på at beskytte områder, hvor ungfisk af pighvar samles.«

| 6) | Følgende artikler indsættes:

  »Artikel 16ca
  Præventive lukninger for ædelkoral

  1.   Når en lukningsudløsende fangstmængde af ædelkoral som omhandlet i stk. 2 og 3 er nået, lukker medlemsstaterne midlertidigt de pågældende område for alt fiskeri efter ædelkoral.


  2.   Den lukningsudløsende fangstmængde anses for at være nået, når kolonier af ædelkoral, hvis stammediameter er mindre end 7 mm, overstiger 25 % af den samlede fangst fra en given ædelkoralbanke for et givet år.


  3.   Hvis koralbankerne endnu ikke er behørigt identificeret, anvendes den lukningsudløsende fangstmængde og lukningen fastsat i stk. 1 i forhold til GFCM's statistiske rektangel.


  4.   Når medlemsstaterne fastsætter en lukning som omhandlet i stk. 1, definerer de det berørte geografiske område, lukningens varighed og de betingelser, der finder anvendelse på fiskeriet i området under lukningen.


  5.   Medlemsstater, der fastsætter lukninger, underretter straks GFCM's sekretariat og Kommissionen.



  Artikel 16cb
  Område- eller sæsonlukninger
  Medlemsstater, der aktivt fisker efter ædelkoral, indfører yderligere lukninger for at beskytte ædelkoral på grundlag af den tilgængelige videnskabelige rådgivning og ikke senere end den 11. januar 2020.« |
| --- | --- |

6)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 16ca

Præventive lukninger for ædelkoral

1.   Når en lukningsudløsende fangstmængde af ædelkoral som omhandlet i stk. 2 og 3 er nået, lukker medlemsstaterne midlertidigt de pågældende område for alt fiskeri efter ædelkoral.

2.   Den lukningsudløsende fangstmængde anses for at være nået, når kolonier af ædelkoral, hvis stammediameter er mindre end 7 mm, overstiger 25 % af den samlede fangst fra en given ædelkoralbanke for et givet år.

3.   Hvis koralbankerne endnu ikke er behørigt identificeret, anvendes den lukningsudløsende fangstmængde og lukningen fastsat i stk. 1 i forhold til GFCM's statistiske rektangel.

4.   Når medlemsstaterne fastsætter en lukning som omhandlet i stk. 1, definerer de det berørte geografiske område, lukningens varighed og de betingelser, der finder anvendelse på fiskeriet i området under lukningen.

5.   Medlemsstater, der fastsætter lukninger, underretter straks GFCM's sekretariat og Kommissionen.

Artikel 16cb

Område- eller sæsonlukninger

Medlemsstater, der aktivt fisker efter ædelkoral, indfører yderligere lukninger for at beskytte ædelkoral på grundlag af den tilgængelige videnskabelige rådgivning og ikke senere end den 11. januar 2020.«

| 7) | I afsnit II indsættes følgende kapitel efter kapitel IV:


  »
  KAPITEL IVA




  Bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse for almindelig pighaj i Sortehavet




  Artikel 16da
  Bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse for almindelig pighaj i Sortehavet
  Eksemplarer af almindelig pighaj i Sortehavet, der er mindre end 90 cm, må ikke beholdes om bord, omlades, landes, opbevares, sælges eller udbydes til salg. Når sådanne eksemplarer af almindelig pighaj fanges utilsigtet, genudsættes de straks uskadte og i live, i det omfang det er muligt. Førere af fiskerfartøjer registrerer utilsigtet fangst, genudsætning og/eller udsmidning af fangst af almindelig pighaj i logbogen. Medlemsstaterne underretter GFCM og Kommissionen om disse oplysninger inden for rammerne af deres årlige rapporter til den Rådgivende Videnskabelige Komité og gennem GFCM's ramme for dataindsamling.« |
| --- | --- |

7)

I afsnit II indsættes følgende kapitel efter kapitel IV:

»
  KAPITEL IVA

Bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse for almindelig pighaj i Sortehavet

Artikel 16da

Bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse for almindelig pighaj i Sortehavet

Eksemplarer af almindelig pighaj i Sortehavet, der er mindre end 90 cm, må ikke beholdes om bord, omlades, landes, opbevares, sælges eller udbydes til salg. Når sådanne eksemplarer af almindelig pighaj fanges utilsigtet, genudsættes de straks uskadte og i live, i det omfang det er muligt. Førere af fiskerfartøjer registrerer utilsigtet fangst, genudsætning og/eller udsmidning af fangst af almindelig pighaj i logbogen. Medlemsstaterne underretter GFCM og Kommissionen om disse oplysninger inden for rammerne af deres årlige rapporter til den Rådgivende Videnskabelige Komité og gennem GFCM's ramme for dataindsamling.«

| 8) | Følgende afsnit indsættes:


  »AFSNIT IIA


  FISKERIKAPACITET OG FISKERIMULIGHEDER



  Artikel 16m
  Fangstbegrænsninger for ædelkoral
  Hver medlemsstat kan oprette et system for Middelhavet med individuelle daglige og/eller årlige fangstbegrænsninger for ædelkoral.


  Artikel 16n
  Fiskerflådens kapacitet eller fiskeriindsats efter spidstandet blankesten i Alboránhavet
  Senest i 2020 fastholder medlemsstaterne niveauerne for fiskerflådens kapacitet eller fiskeriindsats på de niveauer, der er tilladt og anvendt i de foregående år for udnyttelse af spidstandet blankesten i Alboránhavet (GFCM's geografiske underområder 1, 2 og 3, som defineret i bilag I).« |
| --- | --- |

8)

Følgende afsnit indsættes:

»AFSNIT IIA

FISKERIKAPACITET OG FISKERIMULIGHEDER

Artikel 16m

Fangstbegrænsninger for ædelkoral

Hver medlemsstat kan oprette et system for Middelhavet med individuelle daglige og/eller årlige fangstbegrænsninger for ædelkoral.

Artikel 16n

Fiskerflådens kapacitet eller fiskeriindsats efter spidstandet blankesten i Alboránhavet

Senest i 2020 fastholder medlemsstaterne niveauerne for fiskerflådens kapacitet eller fiskeriindsats på de niveauer, der er tilladt og anvendt i de foregående år for udnyttelse af spidstandet blankesten i Alboránhavet (GFCM's geografiske underområder 1, 2 og 3, som defineret i bilag I).«

| 9) | Artikel 17a udgår |
| --- | --- |

9)

Artikel 17a udgår

| 10) | I afsnit III indsættes følgende kapitler:


  »
  KAPITEL III




  Kontrol med koralfiskeri




  Artikel 22a
  Fiskeritilladelser for ædelkoral

  1.   Fartøjer eller fiskere, der har tilladelse til at fiske efter ædelkoral i Middelhavet, skal have en gyldig tilladelse, hvori de tekniske betingelser, på hvilke fiskeriet må udføres, er angivet.


  2.   Uden en tilladelse som omhandlet i stk. 1 er det forbudt at fange, beholde om bord, omlade, lande, overføre, opbevare, sælge ædelkoral eller frembyde eller udbyde ædelkoral til salg.


  3.   Medlemsstaterne fører et ajourført register over i stk. 1 omhandlede fiskeritilladelser og sender hvert år senest den 31. marts Kommissionen listen over de fartøjer, til hvilke de har udstedt de i stk. 1 omhandlede tilladelser. Kommissionen fremsender denne liste til GFCM's sekretariat senest den 30. april hvert år. For hvert fartøj skal listen indeholde følgende oplysninger:






  a) | fartøjets navn |
| --- | --- | --- |

10)

I afsnit III indsættes følgende kapitler:

»
  KAPITEL III

Kontrol med koralfiskeri

Artikel 22a

Fiskeritilladelser for ædelkoral

1.   Fartøjer eller fiskere, der har tilladelse til at fiske efter ædelkoral i Middelhavet, skal have en gyldig tilladelse, hvori de tekniske betingelser, på hvilke fiskeriet må udføres, er angivet.

2.   Uden en tilladelse som omhandlet i stk. 1 er det forbudt at fange, beholde om bord, omlade, lande, overføre, opbevare, sælge ædelkoral eller frembyde eller udbyde ædelkoral til salg.

3.   Medlemsstaterne fører et ajourført register over i stk. 1 omhandlede fiskeritilladelser og sender hvert år senest den 31. marts Kommissionen listen over de fartøjer, til hvilke de har udstedt de i stk. 1 omhandlede tilladelser. Kommissionen fremsender denne liste til GFCM's sekretariat senest den 30. april hvert år. For hvert fartøj skal listen indeholde følgende oplysninger:

a)

fartøjets navn

| b) | fartøjets registernummer (kode tildelt af den kontraherende part) |
| --- | --- |

b)

fartøjets registernummer (kode tildelt af den kontraherende part)

| c) | GFCM-registreringsnummer (ISO-bogstavkode for land, bestående af tre bogstaver + ni cifre, f.eks. xxx000000001) |
| --- | --- |

c)

GFCM-registreringsnummer (ISO-bogstavkode for land, bestående af tre bogstaver + ni cifre, f.eks. xxx000000001)

| d) | hjemstedshavn (havnens fulde navn) |
| --- | --- |

d)

hjemstedshavn (havnens fulde navn)

| e) | tidligere navn (hvis et sådant findes) |
| --- | --- |

e)

tidligere navn (hvis et sådant findes)

| f) | tidligere flag (hvis et sådant findes) |
| --- | --- |

f)

tidligere flag (hvis et sådant findes)

| g) | detaljer om tidligere fjernelse fra andre registre (hvis sådanne findes) |
| --- | --- |

g)

detaljer om tidligere fjernelse fra andre registre (hvis sådanne findes)

| h) | internationalt radiokaldesignal (hvis et sådant haves) |
| --- | --- |

h)

internationalt radiokaldesignal (hvis et sådant haves)

| i) | FOS eller andet udstyr til geolokalisering af fartøjet (angiv J/N) |
| --- | --- |

i)

FOS eller andet udstyr til geolokalisering af fartøjet (angiv J/N)

| j) | fartøjets type, længde overalt og bruttotonnage (BT) og/eller bruttoregistertonnage (BRT) og motoreffekt udtryk i kW |
| --- | --- |

j)

fartøjets type, længde overalt og bruttotonnage (BT) og/eller bruttoregistertonnage (BRT) og motoreffekt udtryk i kW

| k) | sikkerheds- og sikkerhedsbeskyttelsesudstyr til besøgende observatør(er) om bord (angiv J/N) |
| --- | --- |

k)

sikkerheds- og sikkerhedsbeskyttelsesudstyr til besøgende observatør(er) om bord (angiv J/N)

| l) | periode, hvor fiskeri efter ædelkoral er tilladt |
| --- | --- |

l)

periode, hvor fiskeri efter ædelkoral er tilladt

| m) | område(r), hvor fiskeri efter ædelkoral er tilladt: GFCM's geografiske underområder og celler i GFCM's statistiske net |
| --- | --- |

m)

område(r), hvor fiskeri efter ædelkoral er tilladt: GFCM's geografiske underområder og celler i GFCM's statistiske net

| n) | deltagelse i forskningsprogrammer, der ledes af nationale/internationale videnskabelige institutioner (angiv J/N; beskriv nærmere). |
| --- | --- |

n)

deltagelse i forskningsprogrammer, der ledes af nationale/internationale videnskabelige institutioner (angiv J/N; beskriv nærmere).

4.   Medlemsstaterne må ikke øge antallet af fiskeritilladelser, før videnskabelig rådgivning peger på, at ædelkoralpopulationernes tilstand er gunstig.

Artikel 22b

Registrering af fangster af ædelkoral

1.   Fiskere eller førere af fartøjer, der har tilladelse til at fiske efter ædelkoral, registrerer fangsterne i levende vægt og, om muligt, antallet af kolonier, efter at de er færdige med at fiske, eller senest når de har landet fangsten i en havn i tilfælde af daglige fangstrejser.

2.   Fiskerfartøjer med tilladelse til at fiske efter ædelkoral skal have en logbog om bord, hvori de daglige fangster af ædelkoral, uanset fangstens levende vægt, og fiskeriet fordelt på område og dybde, registreres, herunder, hvor det er muligt, antallet af fiskedage og neddykninger. Disse oplysninger meddeles de kompetente nationale myndigheder inden for den frist, der er fastsat i artikel 14, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1224/2009.

Artikel 22c

Forudgående anmeldelse for ædelkoral

Mellem to og fire timer før den forventede ankomst i havn meddeler førerne af fiskerfartøjerne eller deres repræsentanter de relevante myndigheder følgende oplysninger:

| a) | forventet ankomsttidspunkt |
| --- | --- |

a)

forventet ankomsttidspunkt

| b) | fiskerfartøjets havnekendingsbogstaver og -nummer og navn |
| --- | --- |

b)

fiskerfartøjets havnekendingsbogstaver og -nummer og navn

| c) | skønnet mængde i levende vægt og om muligt antallet af ædelkoralkolonier, der opbevares om bord |
| --- | --- |

c)

skønnet mængde i levende vægt og om muligt antallet af ædelkoralkolonier, der opbevares om bord

| d) | oplysninger om det geografiske område, hvor fangsten er taget. |
| --- | --- |

d)

oplysninger om det geografiske område, hvor fangsten er taget.

Artikel 22d

Udpegede havne for ædelkoral

Fiskere eller fiskerfartøjer med tilladelse må kun lande fangster af ædelkoral i udpegede havne. Med henblik herpå udpeger hver medlemsstat havne, hvor det er tilladt at lande ædelkoral, og fremsender en liste over disse havne til GFCM's sekretariat og Kommissionen senest den 30. april hvert år, medmindre der ikke er ændringer af de havne, der allerede er meddelt.

Artikel 22e

Kontrol af landinger af ædelkoral

Hver medlemsstat opretter et kontrolprogram på grundlag af risikoanalyse, særlig med henblik på at kontrollere landinger og validere logbøger.

Artikel 22f

Omladning af ædelkoral

Omladninger til havs af ædelkoral er forbudt.

Artikel 22g

Videnskabelige oplysninger for ædelkoral

De medlemsstater, der har fiskerflåder, som fisker efter ædelkoral, sikrer, at der findes en mekanisme til passende videnskabelig overvågning af fiskeri og fangster, med henblik på at give GFCM's Rådgivende Videnskabelige Komité mulighed for som minimum at levere beskrivende oplysninger og rådgivning om:

| a) | fiskeriindsatsen (f.eks. antallet af neddykninger pr. uge) og de samlede fangstniveauer for hver bestand på lokalt, nationalt eller overnationalt niveau |
| --- | --- |

a)

fiskeriindsatsen (f.eks. antallet af neddykninger pr. uge) og de samlede fangstniveauer for hver bestand på lokalt, nationalt eller overnationalt niveau

| b) | bevarelses- og forvaltningsreferencepunkter med henblik på yderligere at forbedre den regionale forvaltningsplan i overensstemmelse med målet om maksimalt bæredygtigt udbytte og lav risiko for, at bestanden bryder sammen |
| --- | --- |

b)

bevarelses- og forvaltningsreferencepunkter med henblik på yderligere at forbedre den regionale forvaltningsplan i overensstemmelse med målet om maksimalt bæredygtigt udbytte og lav risiko for, at bestanden bryder sammen

| c) | de biologiske og samfundsøkonomiske virkninger af alternative forvaltningsscenarier, herunder ind-/uddatastyring og/eller tekniske foranstaltninger, som foreslået af de kontraherende parter i GFCM |
| --- | --- |

c)

de biologiske og samfundsøkonomiske virkninger af alternative forvaltningsscenarier, herunder ind-/uddatastyring og/eller tekniske foranstaltninger, som foreslået af de kontraherende parter i GFCM

| d) | eventuelle område- eller sæsonlukninger med henblik på at bevare fiskeriets bæredygtighed. |
| --- | --- |

d)

eventuelle område- eller sæsonlukninger med henblik på at bevare fiskeriets bæredygtighed.

KAPITEL IV

Kontrolforanstaltninger i forbindelse med visse af GFCM's geografiske underområder

Afdeling I

Kontrol af fiskeriet efter spidstandet blankesten i Alboránhavet

Artikel 22h

Rapportering af daglige fangster og bifangster af spidstandet blankesten

Med forbehold af artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 opretter medlemsstaterne en mekanisme, der skal sikre, at alle kommercielle daglige fangster og bifangster af spidstandet blankesten i Alboránhavet (GFCM's geografiske-underområder 1, 2 og 3, som defineret i bilag I) rapporteres, uanset fangstens levende vægt. For så vidt angår lystfiskeri, bestræber medlemsstaterne sig på at registrere fangster af arter eller foretage skøn.

Artikel 22i

Fiskeritilladelser og fiskeri

1.   Medlemsstaterne opretter et register over de fiskerfartøjer, der har tilladelse til at medbringe eller lande mængder af spidstandet blankesten fanget i Alboránhavet, som udgør over 20 % af fangsten i levende vægt efter sortering pr. tidevandsperiode. Dette register vedligeholdes og ajourføres.

2.   Det er kun tilladt fiskerfartøjer, der fisker efter spidstandet blankesten i Alboránhavet, at fiske, hvis dette fiskeri er anført i en gyldig fiskeritilladelse, som er udstedt af de kompetente myndigheder, og hvori de tekniske betingelser, på hvilke fiskeriet må udføres, er angivet. Tilladelsen skal indeholde de data, der er fastsat i bilag VIII.

3.   Medlemsstaterne

| a) | fremsender senest den 31. januar hvert år Kommissionen listen over fartøjer, der driver fiskeri, og som der er udstedt tilladelse til for indeværende eller de(t) efterfølgende år; Kommissionen fremsender denne liste til GFCM's sekretariat senest ved udgangen af februar hvert år. Listen indeholder de data, der er fastsat i bilag VIII |
| --- | --- |

a)

fremsender senest den 31. januar hvert år Kommissionen listen over fartøjer, der driver fiskeri, og som der er udstedt tilladelse til for indeværende eller de(t) efterfølgende år; Kommissionen fremsender denne liste til GFCM's sekretariat senest ved udgangen af februar hvert år. Listen indeholder de data, der er fastsat i bilag VIII

| b) | fremsender ved udgangen af november hvert år, begyndende den 30. november 2018 og senest fra den 30. november 2020, Kommissionen og GFCM's sekretariat en rapport i et aggregeret format om det fiskeri, der er udført af de i stk. 1 omhandlede fartøjer, herunder som minimum følgende oplysninger:






  i) | antal fiskedage |
| --- | --- | --- |

b)

fremsender ved udgangen af november hvert år, begyndende den 30. november 2018 og senest fra den 30. november 2020, Kommissionen og GFCM's sekretariat en rapport i et aggregeret format om det fiskeri, der er udført af de i stk. 1 omhandlede fartøjer, herunder som minimum følgende oplysninger:

i)

antal fiskedage

| ii) | udnyttelsesområde og |
| --- | --- |

ii)

udnyttelsesområde og

| iii) | fangster af spidstandet blankesten. |
| --- | --- |

iii)

fangster af spidstandet blankesten.

4.   Alle fartøjer med en længde overalt på over 12 m, som har tilladelse til at fiske efter spidstandet blankesten, skal være udstyret med FOS eller et hvilket som helst andet geolokaliseringssystem, der gør det muligt for kontrolmyndighederne af spore deres aktiviteter.

Artikel 22j

Videnskabelig overvågning

De medlemsstater, der har fiskerflåder, som fisker efter spidstandet blankesten, sikrer at der findes en mekanisme til passende overvågning af fiskeri og fangster med henblik på at give den Rådgivende Videnskabelige Komité mulighed for som minimum at levere beskrivende oplysninger og rådgivning om:

| a) | fiskeredskabernes egenskaber, bl.a. langlinens og de faststående nets maksimale længde samt krogenes antal, type og størrelse |
| --- | --- |

a)

fiskeredskabernes egenskaber, bl.a. langlinens og de faststående nets maksimale længde samt krogenes antal, type og størrelse

| b) | fiskeriindsatsen (f.eks. antallet af fiskedage pr. uge) og erhvervsfiskerflådernes samlede fangstniveauer, ligesom der bør gives et skøn over fangster i lystfiskeriet |
| --- | --- |

b)

fiskeriindsatsen (f.eks. antallet af fiskedage pr. uge) og erhvervsfiskerflådernes samlede fangstniveauer, ligesom der bør gives et skøn over fangster i lystfiskeriet

| c) | bevarelses- og forvaltningsreferencepunkter med henblik på at udarbejde flerårige forvaltningsplaner for bæredygtigt fiskeri i overensstemmelse med målet om maksimalt bæredygtigt udbytte og lav risiko for, at bestanden bryder sammen |
| --- | --- |

c)

bevarelses- og forvaltningsreferencepunkter med henblik på at udarbejde flerårige forvaltningsplaner for bæredygtigt fiskeri i overensstemmelse med målet om maksimalt bæredygtigt udbytte og lav risiko for, at bestanden bryder sammen

| d) | de samfundsøkonomiske virkninger af alternative forvaltningsscenarier, herunder ind-/uddatastyring og/eller tekniske foranstaltninger, som fastsat af GFCM og/eller de kontraherende parter: |
| --- | --- |

d)

de samfundsøkonomiske virkninger af alternative forvaltningsscenarier, herunder ind-/uddatastyring og/eller tekniske foranstaltninger, som fastsat af GFCM og/eller de kontraherende parter:

| e) | eventuelle område- eller sæsonlukninger med henblik på at bevare fiskeriets bæredygtighed |
| --- | --- |

e)

eventuelle område- eller sæsonlukninger med henblik på at bevare fiskeriets bæredygtighed

| f) | lystfiskeris potentielle indvirkning på status for bestanden(e) af spidstandet blankesten. |
| --- | --- |

f)

lystfiskeris potentielle indvirkning på status for bestanden(e) af spidstandet blankesten.

Afdeling II

Sicilienstrædet

Artikel 22k

Tilladelser til fiskeri med bundtrawl efter demersale bestande i Sicilienstrædet

1.   Fartøjer, der fisker med bundtrawl efter demersale bestande i Sicilienstrædet (GFCM's geografiske underområder 12, 13, 14, 15 og 16, som defineret i bilag I), har kun tilladelse til at udføre det specifikke fiskeri, der er angivet i en gyldig fiskeritilladelse, som er udstedt af de kompetente myndigheder, og hvori de tekniske betingelser, på hvilke fiskeriet må udføres, er angivet.

2.   Den i stk. 1 omhandlede fiskeritilladelse skal foruden de i bilag I til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 (*3) definerede data indeholde følgende data:

| a) | GFCM-registreringsnummer |
| --- | --- |

a)

GFCM-registreringsnummer

| b) | tidligere navn (hvis et sådant findes) |
| --- | --- |

b)

tidligere navn (hvis et sådant findes)

| c) | tidligere flag (hvis et sådant findes) |
| --- | --- |

c)

tidligere flag (hvis et sådant findes)

| d) | detaljer om tidligere fjernelse fra andre registre (hvis sådanne findes). |
| --- | --- |

d)

detaljer om tidligere fjernelse fra andre registre (hvis sådanne findes).

3.   Medlemsstaterne fremsender senest den 31. oktober hvert år Kommissionen listen over fartøjer, til hvilke de har udstedt den i stk. 1 omhandlede tilladelse. Kommissionen meddeler denne liste til det organ, som den har udpeget, og til GFCM's sekretariat senest den 30. november hvert år.

4.   Medlemsstaterne fremsender senest den 31. august hvert år Kommissionen og GFCM's sekretariat en rapport i et aggregeret format om det fiskeri, der er udført af de i stk. 1 omhandlede fartøjer, herunder som minimum følgende oplysninger:

| i) | antal fiskedage, |
| --- | --- |

i)

antal fiskedage,

| ii) | fangstområde og |
| --- | --- |

ii)

fangstområde og

| iii) | fangster af europæisk kulmule og dybvandsrosenreje. |
| --- | --- |

iii)

fangster af europæisk kulmule og dybvandsrosenreje.

Artikel 22l

Udpegede havne

1.   Hver medlemsstat udpeger landingshavne, hvor landing og omladning af europæisk kulmule og dybvandsrosenreje fra Sicilienstrædet kan finde sted i overensstemmelse med artikel 43, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009. Medlemsstaterne sender senest den 30. november 2018 GFCM's sekretariat og Kommissionen en liste over udpegede landingshavne. Enhver efterfølgende ændring af denne liste meddeles straks GFCM's sekretariat og Kommissionen.

2.   Det er forbudt at lande eller omlade fangster af europæisk kulmule og dybvandsrosenreje, der er fanget i Sicilienstrædet, andre steder end i de landingshavne, der er udpeget af medlemsstaterne.

Artikel 22m

International ordning for fælles inspektion og overvågning i Sicilienstrædet

1.   Medlemsstaterne kan udføre inspektions- og overvågningsaktiviteter inden for rammerne af en international ordning for fælles inspektion og overvågning (»ordningen«), der omfatter farvandene uden for national jurisdiktion i GFCM's geografiske underområder 12, 13, 14, 15 og 16, som defineret i bilag I (»inspektions- og overvågningsområdet«).

2.   Medlemsstaterne kan tildele kontrollører og inspektionsmidler og gennemføre inspektioner under ordningen. Kommissionen eller et organ udpeget af denne kan også udpege EU-kontrollører til ordningen.

3.   Kommissionen eller et organ udpeget af denne samordner overvågnings- og inspektionsaktiviteterne for Unionen og kan i samarbejde med de berørte medlemsstater udarbejde en fælles plan for ressourceanvendelse med henblik på at sætte Unionen i stand til at leve op til sin forpligtelse i henhold til ordningen. Medlemsstater træffer de nødvendige foranstaltninger til at lette gennemførelsen af planerne, navnlig hvad angår de menneskelige og materielle ressourcer, der er nødvendige, og de perioder og geografiske områder, hvor de pågældende ressourcer skal anvendes.

4.   Senest den 31. oktober hvert år fremsender hver medlemsstat Kommissionen eller et organ udpeget af denne listen med navnene på kontrollører, der er bemyndiget til at udføre inspektion og overvågning i det i stk. 1 omhandlede område, samt navnene på de fartøjer og fly, der anvendes til inspektion og overvågning, som de har til hensigt at tilknytte ordningen i det følgende år. Kommissionen eller et organ udpeget af denne sender disse oplysninger til GFCM's sekretariat senest den 1. december hvert år, eller hurtigst muligt inden inspektionsaktiviteterne påbegyndes.

5.   Kontrollører, der er tilknyttet ordningen, skal bære et GFCM-kontrollørkort, der er udstedt af de kompetente myndigheder og udformet som angivet i bilag IV.

6.   Fartøjer, der udfører bording- og inspektionsopgaver i overensstemmelse med ordningen, skal føre et særligt flag eller en særlig vimpel, som beskrevet i bilag V.

7.   Den enkelte medlemsstat sikrer, at enhver inspektionsplatform, der har ret til at føre medlemsstatens flag, og som opererer i det i stk. 1 omhandlede område opretholder sikker kontakt, om muligt dagligt, med alle andre inspektionsplatforme, der opererer i området, med henblik på at udveksle de nødvendige oplysninger og koordinere aktiviteterne.

8.   Den enkelte medlemsstat med inspektions- eller overvågningstilstedeværelse i det i stk. 1 omhandlede område forsyner, efter at den er kommet ind i området, hver enkel inspektionsplatform med en liste over observationer fastsat i overensstemmelse med bilag VII og over bordinger og inspektioner, som medlemsstaten har udført i de seneste 10 dage, herunder datoer, koordinater og andre relevante oplysninger.

Artikel 22n

Gennemførelse af inspektioner

1.   De til ordningen tilknyttede kontrollører:

| a) | underretter før bording fiskerfartøjet om navnet om inspektionsfartøjet |
| --- | --- |

a)

underretter før bording fiskerfartøjet om navnet om inspektionsfartøjet

| b) | viser på inspektionsfartøjet og bordingfartøjet den vimpel, der er beskrevet i bilag V |
| --- | --- |

b)

viser på inspektionsfartøjet og bordingfartøjet den vimpel, der er beskrevet i bilag V

| c) | begrænser inspektionsholdet til højst tre kontrollører. |
| --- | --- |

c)

begrænser inspektionsholdet til højst tre kontrollører.

2.   Efter bording fremviser kontrollørerne det ID-kort, der er beskrevet i bilag IV, for føreren af fiskerfartøjet. Inspektionen udføres på et af GFCM's officielle sprog og, om muligt, på det sprog, som tales af føreren af fiskerfartøjet.

3.   Kontrollørerne udarbejder en rapport om inspektionen i det format, der er angivet i bilag VI.

4.   Kontrollørerne underskriver rapporten i nærværelse af fartøjsføreren, som har ret til at tilføje eventuelle bemærkninger, som vedkommende finder passende, og som også skal underskrive rapporten.

5.   Der udleveres en kopi af rapporten til fartøjsføreren og til inspektionsholdets myndigheder, som sender en kopi til myndighederne i det inspicerede fartøjs flagstat og til Kommissionen og/eller et organ, denne har udpeget. Kommissionen videresender rapporten til GFCM's sekretariat.

6.   Inspektionsfartøjets befalingshavende bestemmer størrelsen af inspektionsholdet og inspektionens varighed under hensyntagen til de relevante omstændigheder.

Artikel 22o

Overtrædelser

1.   I nærværende artikel forstås ved overtrædelser følgende aktiviteter:

| a) | de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), b), c), e), f), g) og h), i forordning (EF) nr. 1005/2008 |
| --- | --- |

a)

de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), b), c), e), f), g) og h), i forordning (EF) nr. 1005/2008

| b) | indgriben i satellitovervågningssystemet og |
| --- | --- |

b)

indgriben i satellitovervågningssystemet og

| c) | fiskeri uden FOS-system. |
| --- | --- |

c)

fiskeri uden FOS-system.

2.   Observerer kontrollørerne ved bording og inspektion af et fiskerfartøj en overtrædelse, underretter myndighederne i inspektionsfartøjets flagmedlemsstat straks Kommissionen eller et organ, denne har udpeget, som underretter det inspicerede fiskerfartøjs flagstat både direkte og gennem GFCM's sekretariat. De underretter også ethvert inspektionsskib fra fiskerfartøjets flagstat, som vides at være i nærheden.

3.   Fiskerfartøjets flagmedlemsstat sikrer, at det pågældende fiskerfartøj efter en inspektion, hvorunder en overtrædelse er blevet afsløret, indstiller alt fiskeri. Flagmedlemsstaten beordrer fiskerfartøjet til inden for 72 timer at sejle til den havn, som den har udpeget, hvor der skal indledes en undersøgelse.

4.   I tilfælde, hvor en overtrædelse er blevet afsløret i forbindelse med en inspektion, meddeles de foranstaltninger og opfølgningsaktiviteter, som flagmedlemsstaten foretager, til Kommissionen eller et organ udpeget af denne. Kommissionen eller et organ udpeget af denne fremsender besked om foranstaltningerne og opfølgningsaktiviteterne til GFCM's sekretariat.

5.   Medlemsstaternes myndigheder følger op på inspektionsrapporter som omhandlet i artikel 22n, stk. 3, og erklæringer fra dokumentbaserede inspektioner fra kontrollører på samme måde, som de følger op på rapporter og erklæringer fra nationale kontrollører.

Afdeling III

Sortehavet

Artikel 22p

Foranstaltninger, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri efter pighvar i Sortehavet

1.   Senest den 20. januar hvert år sender hver medlemsstat via den sædvanlig edb-kanal Kommissionen en ajourført liste over de fartøjer, der anvender bundsatte gællegarn, og som har tilladelse til at fiske efter pighvar i Sortehavet (GFCM's geografiske underområde 29, som defineret i bilag I). Senest den 31. januar hvert år fremsender Kommissionen denne liste til GFCM's sekretariat.

2.   Listen i stk. 1 skal foruden de i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 fastsatte data indeholde følgende data:

| a) | GFCM-registreringsnummer |
| --- | --- |

a)

GFCM-registreringsnummer

| b) | tidligere navn (hvis et sådant findes) |
| --- | --- |

b)

tidligere navn (hvis et sådant findes)

| c) | tidligere flag (hvis et sådant findes) |
| --- | --- |

c)

tidligere flag (hvis et sådant findes)

| d) | detaljer om tidligere fjernelse fra andre registre (hvis sådanne findes) |
| --- | --- |

d)

detaljer om tidligere fjernelse fra andre registre (hvis sådanne findes)

| e) | primær(e) målart(er) |
| --- | --- |

e)

primær(e) målart(er)

| f) | de(t) primære redskab(er), der anvendes til at fiske efter pighvar, samt flådesegment og operativ enhed, som defineret i den statistiske matrix Task 1 i bilag III, afdeling C |
| --- | --- |

f)

de(t) primære redskab(er), der anvendes til at fiske efter pighvar, samt flådesegment og operativ enhed, som defineret i den statistiske matrix Task 1 i bilag III, afdeling C

| g) | den periode, hvor det er tilladt at fiske med gællegarn eller andre typer redskaber, der kan ventes at fange pighvar (hvis en sådan tilladelse findes). |
| --- | --- |

g)

den periode, hvor det er tilladt at fiske med gællegarn eller andre typer redskaber, der kan ventes at fange pighvar (hvis en sådan tilladelse findes).

3.   På GFCM's anmodning rapporterer medlemsstaterne oplysninger om de fiskerfartøjer, der har tilladelse til at udøve fiskeri i en given periode. Medlemsstaterne rapporterer især navnene på de pågældende fiskerfartøjer, deres havnekendingsbogstaver og -nummer og de fiskerimuligheder, der er tildelt hver enkelt af dem.

4.   Umærkede, forladte gællegarn, der er brugt i fiskeri efter pighvar, og som findes på havet, indsamles af kystmedlemsstatens kompetente myndigheder. Efterfølgende beslaglægges nettene, indtil ejeren er behørigt identificeret, eller de destrueres, hvis ejeren ikke kan identificeres.

5.   Hver af de berørte medlemsstater udpeger landingssteder, hvor landing og omladning af pighvar fanget i Sortehavet skal finde sted, i overensstemmelse med artikel 43, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009. En liste over disse steder fremsendes til GFCM's sekretariat og Kommissionen senest den 30. november hvert år.

6.   Det er forbudt at lande eller omlade enhver mængde pighvar fanget i Sortehavet fra fiskerfartøjer noget andet sted end de i stk. 5 omhandlede landingssteder.

Artikel 22q

Nationale kontrol- og overvågningsplaner for fiskeri efter pighvar i Sortehavet

1.   Medlemsstaterne udarbejder nationale kontrol- og overvågningsplaner (»nationale planer«) med henblik på at gennemføre bestemmelserne i artikel 22p ved bl.a. at sikre korrekt og nøjagtig overvågning og registrering af de månedlige fangster og/eller den månedlige fiskeriindsats.

2.   De nationale planer skal indeholde følgende elementer:

| a) | tydelig definition af kontrolmidlerne, med beskrivelse af menneskelige, tekniske og finansielle midler, der specifikt står til rådighed for gennemførelsen af de nationale planer |
| --- | --- |

a)

tydelig definition af kontrolmidlerne, med beskrivelse af menneskelige, tekniske og finansielle midler, der specifikt står til rådighed for gennemførelsen af de nationale planer

| b) | tydelig definition af inspektionsstrategien (herunder inspektionsprotokoller), som rettes mod fiskerfartøjer, der kan forventes at fange pighvar og tilknyttede arter |
| --- | --- |

b)

tydelig definition af inspektionsstrategien (herunder inspektionsprotokoller), som rettes mod fiskerfartøjer, der kan forventes at fange pighvar og tilknyttede arter

| c) | handlingsplaner for kontrol med markeder og transport |
| --- | --- |

c)

handlingsplaner for kontrol med markeder og transport

| d) | definition af inspektionsopgaver og -procedurer, herunder den prøveudtagningsstrategi, der anvendes til at efterprøve vejningen af fangsterne ved første salg og prøveudtagningsstrategien for fartøjer, som ikke er underlagt reglerne om logbog/landingsopgørelse |
| --- | --- |

d)

definition af inspektionsopgaver og -procedurer, herunder den prøveudtagningsstrategi, der anvendes til at efterprøve vejningen af fangsterne ved første salg og prøveudtagningsstrategien for fartøjer, som ikke er underlagt reglerne om logbog/landingsopgørelse

| e) | forklarende retningslinjer for kontrollører, producentorganisationer og fiskere vedrørende det sæt regler, der gælder for fiskerier, hvor det forventes, at der fanges pighvar, herunder:






  i) | regler for udfærdigelse af dokumenter, herunder inspektionsrapporter, fiskerilogbøger, omladningsopgørelser, landingsopgørelser, overtagelseserklæringer, transportdokumenter og salgsnotaer |
| --- | --- | --- |

e)

forklarende retningslinjer for kontrollører, producentorganisationer og fiskere vedrørende det sæt regler, der gælder for fiskerier, hvor det forventes, at der fanges pighvar, herunder:

i)

regler for udfærdigelse af dokumenter, herunder inspektionsrapporter, fiskerilogbøger, omladningsopgørelser, landingsopgørelser, overtagelseserklæringer, transportdokumenter og salgsnotaer

| ii) | tekniske foranstaltninger, der er i kraft, herunder maskestørrelse og/eller -dimensioner, mindste fangststørrelse, tidsmæssige begrænsninger |
| --- | --- |

ii)

tekniske foranstaltninger, der er i kraft, herunder maskestørrelse og/eller -dimensioner, mindste fangststørrelse, tidsmæssige begrænsninger

| iii) | prøveudtagningsstrategier |
| --- | --- |

iii)

prøveudtagningsstrategier

| iv) | krydskontrolmekanismer. |
| --- | --- |

iv)

krydskontrolmekanismer.

| f) | uddannelse af nationale kontrollører med henblik på at udføre de i bilag II omhandlede opgaver. |
| --- | --- |

f)

uddannelse af nationale kontrollører med henblik på at udføre de i bilag II omhandlede opgaver.

3.   Medlemsstaterne meddeler senest den 20. januar hvert år Kommissionen eller et organ udpeget af denne de nationale planer. Kommissionen eller et organ udpeget af denne fremsender planerne til GFCM's sekretariat senest den 31. januar hvert år.

Artikel 22r

Videnskabelig overvågning af fiskeri efter pighvar i Sortehavet

Senest den 30. november hvert år sender medlemsstaterne den Rådgivende Videnskabelige Komité og Kommissionen eventuelle yderligere oplysninger til støtte for den videnskabelige overvågning af fiskeriet efter pighvar i Sortehavet.

(*3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 af 6. februar 2017 om EU-fiskerflåderegistret (EUT L 34 af 9.2.2017, s. 9).«
  "

*3

| 11) | I artikel 23a foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1, litra a), affattes således:






  »a) | de data om ædelkoral, der er omhandlet i artikel 22b, og« |
| --- | --- | --- | --- |

11)

I artikel 23a foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1, litra a), affattes således:

»a)

de data om ædelkoral, der er omhandlet i artikel 22b, og«

| b) | Følgende stykke tilføjes:

  »8.   Hver medlemsstat fremsender en detaljeret rapport om sit fiskeri for så vidt angår ædelkoral til GFCM's sekretariat og Kommissionen senest den 30. juni hvert år. En sådan rapport skal som minimum omfatte oplysninger om samlede fangster og udnyttelsesområder og, om muligt, antallet af neddykninger og den gennemsnitlige fangst pr. neddykning.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke tilføjes:

»8.   Hver medlemsstat fremsender en detaljeret rapport om sit fiskeri for så vidt angår ædelkoral til GFCM's sekretariat og Kommissionen senest den 30. juni hvert år. En sådan rapport skal som minimum omfatte oplysninger om samlede fangster og udnyttelsesområder og, om muligt, antallet af neddykninger og den gennemsnitlige fangst pr. neddykning.«

| 12) | Bilag IV, V, VI, VII og VIII tilføjes som angivet i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

12)

Bilag IV, V, VI, VII og VIII tilføjes som angivet i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. juni 2019.

På Europa-Parlamentets vegne

A. TAJANI

Formand

På Rådets vegne

G. CIAMBA

Formand

---

(1)  
  EUT C 283 af 10.8.2018, s. 95.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 26.3.2019 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 21.5.2019.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 af 13. december 2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (EUT L 347 af 30.12.2011, s. 44).

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1626/94 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 af 6. februar 2017 om EU-fiskerflåderegistret (EUT L 34 af 9.2.2017, s. 9).

6

(7)  Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 601/2004 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1093/94 og (EF) nr. 1447/1999 (EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1).

7

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

8

(9)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 af 8. april 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 om oprettelse af en EF- kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (EUT L 112 af 30.4.2011, s. 1).

9

---

BILAG

Følgende bilag tilføjes forordning (EU) nr. 1343/2011:

»BILAG IV

MODEL FOR GFCM-KONTROLLØRERS ID-KORT

| Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet | | GFCM |
| --- | --- | --- |
| | GFCM | Indehaveren af dette ID-kort for kontrollører er en behørigt udpeget GFCM-kontrollør i henhold til GFCM's (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavets) ordning for fælles inspektion og overvågning og er bemyndiget til at handle i medfør af bestemmelserne i GFCM's regler. |
| ID-KORT FOR KONTROLLØR |
| Fotografi | Kontraherende part |
| Kontrollørens navn: |
| Kortnummer | ......
  Udstedende myndighed | ......
  Kontrollør |
| Udstedt den: | Gyldigt i 5 år. |

Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet

Image 1

GFCM

Image 2

GFCM

Indehaveren af dette ID-kort for kontrollører er en behørigt udpeget GFCM-kontrollør i henhold til GFCM's (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavets) ordning for fælles inspektion og overvågning og er bemyndiget til at handle i medfør af bestemmelserne i GFCM's regler.

ID-KORT FOR KONTROLLØR

Fotografi

Kontraherende part

Kontrollørens navn:

Kortnummer

......

Udstedende myndighed

......

Kontrollør

Udstedt den:

Gyldigt i 5 år.

»BILAG V

MODEL FOR GFCM'S INSPEKTIONSVIMPEL

»BILAG VI

GFCM-INSPEKTIONSRAPPORT

1.   KONTROLLØR(ER)

Navn ... Kontraherende part ... GFCM-ID-kortnummer ...

Navn ... Kontraherende part ... GFCM-ID-kortnummer ...

Navn ... Kontraherende part ... GFCM-ID-kortnummer ...

2.   FARTØJ, DER TRANSPORTERER KONTROLLØREN/KONTROLLØRERNE

| 2.1. | Navn og registreringsnummer ... |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Flag ... |
| --- | --- |

2.2.

3.   OPLYSNINGER OM DET INSPICEREDE FARTØJ

| 3.1. | Navn og registreringsnummer ... |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Flag ... |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kaptajn (Navn og adresse) ... |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Reder (Navn og adresse) ... |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | GFCM's registreringsnummer ... |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Fartøjstype ... |
| --- | --- |

3.6.

4.   POSITION

| 4.1. | Position som fastslået af inspektionsfartøjets fører kl. ... UTC; Bredde ... Længde ... |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Position som fastslået af fiskerfartøjets fører kl. ... UTC; Bredde ... Længde ... |
| --- | --- |

4.2.

5.   DATO OG KLOKKESLÆT FOR INSPEKTIONENS PÅBEGYNDELSE OG AFSLUTNING

| 5.1. | Dato ... Ankomst om bord kl. ... UTC-Fra borde kl. ... UTC |
| --- | --- |

5.1.

6.   TYPE FISKEREDSKABER OM BORD

| Enbådsbundtrawl — OTB | |
| --- | --- |
| Skovlflydetrawl — OTM | |
| Rejetrawl — TBS | |
| Snurpenot — PS | |
| Bundsat garn — GNS | |
| Faststående langliner — LLS | |
| Fiskeredskaber til fritidsfiskeri — RG | |
| Andet (specificeres) | |

Enbådsbundtrawl — OTB

Skovlflydetrawl — OTM

Rejetrawl — TBS

Snurpenot — PS

Bundsat garn — GNS

Faststående langliner — LLS

Fiskeredskaber til fritidsfiskeri — RG

Andet (specificeres)

7.   MASKEMÅLINGER — I MM

| 7.1. | Lovlig maskestørrelse, der skal anvendes: ... mm |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Resultat af målingen af den gennemsnitlige maskestørrelse: ... mm |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Overtrædelse: JA  - NEJ  ... Hvis JA, retsgrundlag: |
| --- | --- |

7.3.

8.   INSPEKTION AF FANGSTER OM BORD

8.1.   Resultaterne af inspektionen af fiskene om bord

| ART
  (FAO 3-alfa-kode) | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I alt (kg) | | | | | | |
| Præsentation | | | | | | |
| Undersøgt prøve | | | | | | |
| % undermålsfisk | | | | | | |

ART

(FAO 3-alfa-kode)

I alt (kg)

Præsentation

Undersøgt prøve

% undermålsfisk

8.2.   Overtrædelse: JA  - NEJ  ... Hvis JA, retsgrundlag:

9.   INSPEKTION AF DOKUMENTER OM BORD OG FOS

| 9.1. | Fiskerilogbog: JA  - NEJ  |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Overtrædelse: JA  - NEJ  ... Hvis JA, retsgrundlag: |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Fiskerilicens: JA  - NEJ  |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Overtrædelse: JA  - NEJ  ... Hvis JA, retsgrundlag: |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Særlig tilladelse: JA  - NEJ  |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Overtrædelse: JA  - NEJ  ... Hvis JA, retsgrundlag: |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | FOS: JA  - NEJ  ...i brug: JA  - NEJ  |
| --- | --- |

9.7.

| 9.8. | Overtrædelse: JA  - NEJ  ... Hvis JA, retsgrundlag: |
| --- | --- |

9.8.

10.   LISTE OVER OVERTRÆDELSER

|  | Fiskeri uden licens eller tilladelse udstedt af flag-CPC'en — retsgrundlag: |
| --- | --- |



|  | Undladelse af at foretage behørig registrering af fangster og fangstrelaterede data i overensstemmelse med GFCM's rapporteringskrav eller betydelig fejlrapportering af fangster og/eller fangstrelaterede data — retsgrundlag: |
| --- | --- |



|  | Fiskeri i et lukket område — retsgrundlag: |
| --- | --- |



|  | Fiskeri i en lukket periode — retsgrundlag: |
| --- | --- |



|  | Brug af forbudte fiskeredskaber — retsgrundlag: |
| --- | --- |



|  | Forfalskning eller forsætlig tilsløring af fiskerfartøjets mærkning, identitet eller registrering — retsgrundlag: |
| --- | --- |



|  | Tilsløring, forfalskning eller tilintetgørelse af bevismateriale, der vedrører undersøgelse af en overtrædelse — retsgrundlag: |
| --- | --- |



|  | Flere overtrædelser, der tilsammen udgør en alvorlig tilsidesættelse af foranstaltninger, som gælder i henhold til GFCM |
| --- | --- |



|  | Overfald på, modarbejdelse eller intimidering af, udøvelse af seksuel chikane mod, forstyrrelse af eller unødig blokering for eller forsinkelse af en autoriseret kontrollør |
| --- | --- |



|  | Forstyrrende indgriben i det satellitbaserede fartøjsovervågningssystem og/eller fiskeri uden FOS — retsgrundlag: |
| --- | --- |



11.   LISTE OVER DOKUMENTER KOPIERET OM BORD

......

......

......

......

......

......

......

......

12.   FARTØJSFØRERENS KOMMENTARER OG UNDERSKRIFT

......

......

......

......

......

......

......

......

Fartøjsførerens underskrift: ...

13.   KONTROLLØRENS/KONTROLLØRERNES KOMMENTARER OG UNDERSKRIFT

......

......

......

......

......

......

......

......

Kontrollørens/kontrollørernes underskrift: ...

»BILAG VII

GFCM-OBSERVATIONSRAPPORT

| 1. | Dato for observationerne: ....../....../...... Klokkeslæt: ... UTC |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det observerede fartøjs position:
  Bredde ... — Længde ... |
| --- | --- |

2.

Bredde ... — Længde ...

| 3. | Kurs: ... Hastighed ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det observerede fartøjs navn: |
| --- | --- |

4.

| 5. | Det observerede fartøjs flag: |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eksternt nummer/havnekendingsbogstaver: |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fartøjstype:






   | Fiskerfartøj |
| --- | --- | --- |

7.



Fiskerfartøj

|  | Transportfartøj |
| --- | --- |



Transportfartøj

|  | Frysefartøj |
| --- | --- |



Frysefartøj

|  | Andet (specificeres) |
| --- | --- |



Andet (specificeres)

| 8. | Internationalt radiokaldesignal: |
| --- | --- |

8.

| 9. | IMO-nummer (hvis relevant): |
| --- | --- |

9.

| 10. | Aktivitet(er):






   | Fisker |
| --- | --- | --- |

10.



Fisker

|  | Sejler |
| --- | --- |



Sejler

|  | Driver |
| --- | --- |



Driver

|  | Omlader |
| --- | --- |



Omlader

| 11. | Radiokontakt:  JA -  NEJ |
| --- | --- |

11.

| 12. | Navn og nationalitet på kaptajnen af det observerede fartøj: ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Antal personer om bord på det observerede fartøj: ... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Fangster om bord på det observerede fartøj: ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Oplysninger indhentet af:
  Navn på kontrollør:
  Kontraherende part:
  GFCM-ID-kortnummer:
  Patruljefartøjets navn: |
| --- | --- |

15.

Navn på kontrollør:

Kontraherende part:

GFCM-ID-kortnummer:

Patruljefartøjets navn:

»BILAG VIII

DATA, SOM LISTEN OVER FARTØJER, DER FISKER EFTER SPIDSTANDET BLANKESTEN, SKAL INDEHOLDE

Den liste, der er omhandlet i artikel 22i, skal indeholde følgende oplysninger om hvert fartøj:

| — | fartøjets navn |
| --- | --- |

—

fartøjets navn

| — | fartøjets registernummer (kode tildelt af CPC'erne) |
| --- | --- |

—

fartøjets registernummer (kode tildelt af CPC'erne)

| — | GFCM-registreringsnummer (ISO-bogstavkode for land, bestående af tre bogstaver + ni cifre, f.eks. xxx000000001) |
| --- | --- |

—

GFCM-registreringsnummer (ISO-bogstavkode for land, bestående af tre bogstaver + ni cifre, f.eks. xxx000000001)

| — | hjemstedshavn (havnens fulde navn) |
| --- | --- |

—

hjemstedshavn (havnens fulde navn)

| — | tidligere navn (hvis et sådant findes) |
| --- | --- |

—

tidligere navn (hvis et sådant findes)

| — | tidligere flag (hvis et sådant findes) |
| --- | --- |

—

tidligere flag (hvis et sådant findes)

| — | detaljer om tidligere fjernelse fra andre registre (hvis sådanne findes) |
| --- | --- |

—

detaljer om tidligere fjernelse fra andre registre (hvis sådanne findes)

| — | internationalt radiokaldesignal (hvis et sådant haves) |
| --- | --- |

—

internationalt radiokaldesignal (hvis et sådant haves)

| — | FOS (angiv J/N) |
| --- | --- |

—

FOS (angiv J/N)

| — | fartøjets type, længde overalt og bruttotonnage (BT) og/eller bruttoregistertonnage (BRT) og motoreffekt udtrykt i kW |
| --- | --- |

—

fartøjets type, længde overalt og bruttotonnage (BT) og/eller bruttoregistertonnage (BRT) og motoreffekt udtrykt i kW

| — | ejerens/ejernes og operatørens/operatørernes navn og adresse |
| --- | --- |

—

ejerens/ejernes og operatørens/operatørernes navn og adresse

| — | de(t) primære fiskeredskab(er), der anvendes til at fiske efter spidstandet blankesten, samt flådesegmenttildeling og operativ enhed, som defineret i referencerammen for dataindsamling (DCRF) |
| --- | --- |

—

de(t) primære fiskeredskab(er), der anvendes til at fiske efter spidstandet blankesten, samt flådesegmenttildeling og operativ enhed, som defineret i referencerammen for dataindsamling (DCRF)

| — | periode, hvor det er tilladt at fiske efter spidstandet blankesten. |
| --- | --- |

—

periode, hvor det er tilladt at fiske efter spidstandet blankesten.

---

DIREKTIVER

| 20.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 164/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 164/23

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV (EU) 2019/983

af 5. juni 2019

om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 153, stk. 2, litra b), sammenholdt med artikel 153, stk. 1, litra a),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er en fælles politisk forpligtelse og et fælles politisk ansvar at levere resultater på grundlag af den europæiske søjle for sociale rettigheder (3), der blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen på det sociale topmøde om fair job og vækst i Göteborg den 17. november 2017. I henhold til det 10. princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder har arbejdstagere ret til et sundt, sikkert og veltilpasset arbejdsmiljø. Arbejdstageres ret til et højt niveau af beskyttelse af deres sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og til et arbejdsmiljø, der er tilpasset deres erhvervsmæssige behov, omfatter også beskyttelse mod kræftfremkaldende stoffer og mutagener på arbejdspladsen, uanset ansættelsesforholdets eller eksponeringens varighed. |
| --- | --- |

(1)

Det er en fælles politisk forpligtelse og et fælles politisk ansvar at levere resultater på grundlag af den europæiske søjle for sociale rettigheder (3), der blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen på det sociale topmøde om fair job og vækst i Göteborg den 17. november 2017. I henhold til det 10. princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder har arbejdstagere ret til et sundt, sikkert og veltilpasset arbejdsmiljø. Arbejdstageres ret til et højt niveau af beskyttelse af deres sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og til et arbejdsmiljø, der er tilpasset deres erhvervsmæssige behov, omfatter også beskyttelse mod kræftfremkaldende stoffer og mutagener på arbejdspladsen, uanset ansættelsesforholdets eller eksponeringens varighed.

| (2) | Dette direktiv respekterer grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er anerkendt ved Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig retten til livet og retten til retfærdige og rimelige arbejdsforhold, som omhandlet i henholdsvis artikel 2 og 31 i chartret. |
| --- | --- |

(2)

Dette direktiv respekterer grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er anerkendt ved Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig retten til livet og retten til retfærdige og rimelige arbejdsforhold, som omhandlet i henholdsvis artikel 2 og 31 i chartret.

| (3) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF (4) har til formål at beskytte arbejdstagere mod risici for deres sundhed og sikkerhed som følge af eksponering for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener på arbejdspladsen. Der er i nævnte direktiv fastlagt et ensartet beskyttelsesniveau i forbindelse med risiciene ved kræftfremkaldende stoffer og mutagener gennem en ramme af generelle principper, for at medlemsstaterne kan sikre en konsekvent anvendelse af minimumskravene. Målet med disse minimumskrav er at beskytte arbejdstagerne på EU-plan, bidrage til at mindske forskelle mellem arbejdstagernes beskyttelsesniveauer i hele Unionen og sikre lige konkurrencevilkår. Bindende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering udgør væsentlige dele af de generelle ordninger til beskyttelse af arbejdstagerne, der er fastsat i direktiv 2004/37/EF. Disse grænseværdier skal være evidensbaserede, forholdsmæssige og målbare og bør fastsættes på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder ajourførte videnskabelige og tekniske data, økonomisk gennemførlighed med hensyn til gennemførelse og efterlevelse, en grundig vurdering af den socioøkonomiske indvirkning og tilgængelighed af måleteknikker og -protokoller for eksponering på arbejdspladsen. Medlemsstaterne kan fastsætte strengere bindende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter. Endvidere er direktiv 2004/37/EF ikke til hinder for, at medlemsstaterne anvender yderligere foranstaltninger som for eksempel en biologisk grænseværdi. |
| --- | --- |

(3)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF (4) har til formål at beskytte arbejdstagere mod risici for deres sundhed og sikkerhed som følge af eksponering for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener på arbejdspladsen. Der er i nævnte direktiv fastlagt et ensartet beskyttelsesniveau i forbindelse med risiciene ved kræftfremkaldende stoffer og mutagener gennem en ramme af generelle principper, for at medlemsstaterne kan sikre en konsekvent anvendelse af minimumskravene. Målet med disse minimumskrav er at beskytte arbejdstagerne på EU-plan, bidrage til at mindske forskelle mellem arbejdstagernes beskyttelsesniveauer i hele Unionen og sikre lige konkurrencevilkår. Bindende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering udgør væsentlige dele af de generelle ordninger til beskyttelse af arbejdstagerne, der er fastsat i direktiv 2004/37/EF. Disse grænseværdier skal være evidensbaserede, forholdsmæssige og målbare og bør fastsættes på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder ajourførte videnskabelige og tekniske data, økonomisk gennemførlighed med hensyn til gennemførelse og efterlevelse, en grundig vurdering af den socioøkonomiske indvirkning og tilgængelighed af måleteknikker og -protokoller for eksponering på arbejdspladsen. Medlemsstaterne kan fastsætte strengere bindende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter. Endvidere er direktiv 2004/37/EF ikke til hinder for, at medlemsstaterne anvender yderligere foranstaltninger som for eksempel en biologisk grænseværdi.

| (4) | Direktiv 2004/37/EF har til formål at dække stoffer eller blandinger, som opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende eller mutagent i kategori 1A eller 1B som fastsat i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (5), samt stoffer, blandinger eller processer som omhandlet i bilag I til direktiv 2004/37/EF. De stoffer, som opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende eller mutagent i kategori 1A eller 1B som fastsat i bilag I til forordning (EF) nr. 1272/2008, er stoffer, som har en harmoniseret klassificering eller er klassificeret i henhold til nævnte forordnings artikel 4 eller 36 og indberettet til Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i henhold til nævnte forordnings artikel 40. Disse stoffer er opført i den offentlige fortegnelse over klassificeringer og mærkninger (Classification and Labelling Inventory), som føres af ECHA. I forbindelse med enhver ny tilføjelse til fortegnelsen over stoffer, blandinger og processer, som er omhandlet i bilag I til direktiv 2004/37/EF, i overensstemmelse med nævnte direktivs artikel 2, litra a), nr. ii), skal der forelægges robust videnskabelig dokumentation for det relevante stofs kræftfremkaldende egenskaber på grundlag af foreliggende anerkendte videnskabelige kilder såsom ECHA’s Udvalg for Risikovurdering (RAC), Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC) og nationale organer, idet der lægges særlig vægt på fagfællebedømt offentliggjort litteratur om det pågældende stof. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2004/37/EF har til formål at dække stoffer eller blandinger, som opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende eller mutagent i kategori 1A eller 1B som fastsat i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (5), samt stoffer, blandinger eller processer som omhandlet i bilag I til direktiv 2004/37/EF. De stoffer, som opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende eller mutagent i kategori 1A eller 1B som fastsat i bilag I til forordning (EF) nr. 1272/2008, er stoffer, som har en harmoniseret klassificering eller er klassificeret i henhold til nævnte forordnings artikel 4 eller 36 og indberettet til Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i henhold til nævnte forordnings artikel 40. Disse stoffer er opført i den offentlige fortegnelse over klassificeringer og mærkninger (Classification and Labelling Inventory), som føres af ECHA. I forbindelse med enhver ny tilføjelse til fortegnelsen over stoffer, blandinger og processer, som er omhandlet i bilag I til direktiv 2004/37/EF, i overensstemmelse med nævnte direktivs artikel 2, litra a), nr. ii), skal der forelægges robust videnskabelig dokumentation for det relevante stofs kræftfremkaldende egenskaber på grundlag af foreliggende anerkendte videnskabelige kilder såsom ECHA’s Udvalg for Risikovurdering (RAC), Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC) og nationale organer, idet der lægges særlig vægt på fagfællebedømt offentliggjort litteratur om det pågældende stof.

| (5) | Grænseværdierne for erhvervsmæssig eksponering er en del af risikostyringsforanstaltningerne i henhold til direktiv 2004/37/EF. Disse grænseværdier bør revideres regelmæssigt i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet og princippet om beskyttelse af arbejdstagere og i lyset af veldokumenterede videnskabelige og tekniske data, der foreligger om kræftfremkaldende stoffer og mutagener. Det bør også overvejes at forbedre måleteknikker, risikostyringsforanstaltninger og andre relevante faktorer. Overholdelse af disse grænseværdier berører ikke arbejdsgivernes øvrige forpligtelser i henhold til nævnte direktiv, navnlig begrænsning af anvendelsen af kræftfremkaldende stoffer og mutagener på arbejdspladsen, forebyggelse eller nedsættelse af arbejdstagernes eksponering for kræftfremkaldende stoffer og mutagener og de foranstaltninger, der bør træffes med henblik herpå. Disse foranstaltninger bør omfatte, for så vidt det er teknisk muligt, substitution af det kræftfremkaldende stof eller mutagenet med et stof, en blanding eller en proces, som ikke er farlig(t) eller er mindre farlig(t) for arbejdstagernes sundhed, anvendelse af et lukket system og andre foranstaltninger, der tager sigte på at nedsætte arbejdstagernes eksponeringsniveau. |
| --- | --- |

(5)

Grænseværdierne for erhvervsmæssig eksponering er en del af risikostyringsforanstaltningerne i henhold til direktiv 2004/37/EF. Disse grænseværdier bør revideres regelmæssigt i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet og princippet om beskyttelse af arbejdstagere og i lyset af veldokumenterede videnskabelige og tekniske data, der foreligger om kræftfremkaldende stoffer og mutagener. Det bør også overvejes at forbedre måleteknikker, risikostyringsforanstaltninger og andre relevante faktorer. Overholdelse af disse grænseværdier berører ikke arbejdsgivernes øvrige forpligtelser i henhold til nævnte direktiv, navnlig begrænsning af anvendelsen af kræftfremkaldende stoffer og mutagener på arbejdspladsen, forebyggelse eller nedsættelse af arbejdstagernes eksponering for kræftfremkaldende stoffer og mutagener og de foranstaltninger, der bør træffes med henblik herpå. Disse foranstaltninger bør omfatte, for så vidt det er teknisk muligt, substitution af det kræftfremkaldende stof eller mutagenet med et stof, en blanding eller en proces, som ikke er farlig(t) eller er mindre farlig(t) for arbejdstagernes sundhed, anvendelse af et lukket system og andre foranstaltninger, der tager sigte på at nedsætte arbejdstagernes eksponeringsniveau.

| (6) | Farlige lægemidler, herunder cytotoksiske lægemidler, der fortrinsvis anvendes til behandling af kræft, kan have genotoksiske, kræftfremkaldende eller mutagene egenskaber. Det er derfor vigtigt at beskytte arbejdstagere, der eksponeres for sådanne lægemidler gennem arbejde, der indebærer: klargøring, indgivelse eller bortskaffelse af farlige lægemidler, herunder cytotoksiske lægemidler, ydelse af tjenester i forbindelse med rengøring, transport, vask eller affaldsbortskaffelse af farlige lægemidler eller af materialer kontamineret med sådanne lægemidler, eller personlig pleje af patienter, der behandles med farlige lægemidler. Farlige lægemidler, herunder cytotoksiske lægemidler, er omfattet af EU-foranstaltninger, der sikrer en række minimumskrav for så vidt angår beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, navnlig dem, der er fastsat i Rådets direktiv 98/24/EF (6). Farlige lægemidler, der indeholder stoffer, der også er kræftfremkaldende eller mutagene, er omfattet af direktiv 2004/37/EF. Kommissionen bør vurdere, hvad der er det mest hensigtsmæssige instrument til at sikre sikkerheden på arbejdspladsen for arbejdstagere, der eksponeres for farlige lægemidler, herunder cytotoksiske lægemidler. I den forbindelse bør adgangen til den bedste tilgængelige behandling for patienterne ikke bringes i fare. |
| --- | --- |

(6)

Farlige lægemidler, herunder cytotoksiske lægemidler, der fortrinsvis anvendes til behandling af kræft, kan have genotoksiske, kræftfremkaldende eller mutagene egenskaber. Det er derfor vigtigt at beskytte arbejdstagere, der eksponeres for sådanne lægemidler gennem arbejde, der indebærer: klargøring, indgivelse eller bortskaffelse af farlige lægemidler, herunder cytotoksiske lægemidler, ydelse af tjenester i forbindelse med rengøring, transport, vask eller affaldsbortskaffelse af farlige lægemidler eller af materialer kontamineret med sådanne lægemidler, eller personlig pleje af patienter, der behandles med farlige lægemidler. Farlige lægemidler, herunder cytotoksiske lægemidler, er omfattet af EU-foranstaltninger, der sikrer en række minimumskrav for så vidt angår beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, navnlig dem, der er fastsat i Rådets direktiv 98/24/EF (6). Farlige lægemidler, der indeholder stoffer, der også er kræftfremkaldende eller mutagene, er omfattet af direktiv 2004/37/EF. Kommissionen bør vurdere, hvad der er det mest hensigtsmæssige instrument til at sikre sikkerheden på arbejdspladsen for arbejdstagere, der eksponeres for farlige lægemidler, herunder cytotoksiske lægemidler. I den forbindelse bør adgangen til den bedste tilgængelige behandling for patienterne ikke bringes i fare.

| (7) | For de fleste kræftfremkaldende stoffer og mutagener er det ikke videnskabeligt muligt at fastslå niveauer, hvorunder eksponering ikke vil medføre negative virkninger. Selv om fastsættelse af grænseværdier på arbejdspladsen for kræftfremkaldende stoffer og mutagener i henhold til dette direktiv ikke fjerner alle risici for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed som følge af eksponering på arbejdspladsen (resterende risiko), bidrager det ikke desto mindre til en mærkbar reduktion af risici i forbindelse med eksponering, som led i den trinvise og målsætningsorienterede tilgang i henhold til direktiv 2004/37/EF. For andre kræftfremkaldende stoffer og mutagener er det videnskabeligt muligt at fastslå niveauer, hvorunder eksponering ikke forventes at have negative virkninger. |
| --- | --- |

(7)

For de fleste kræftfremkaldende stoffer og mutagener er det ikke videnskabeligt muligt at fastslå niveauer, hvorunder eksponering ikke vil medføre negative virkninger. Selv om fastsættelse af grænseværdier på arbejdspladsen for kræftfremkaldende stoffer og mutagener i henhold til dette direktiv ikke fjerner alle risici for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed som følge af eksponering på arbejdspladsen (resterende risiko), bidrager det ikke desto mindre til en mærkbar reduktion af risici i forbindelse med eksponering, som led i den trinvise og målsætningsorienterede tilgang i henhold til direktiv 2004/37/EF. For andre kræftfremkaldende stoffer og mutagener er det videnskabeligt muligt at fastslå niveauer, hvorunder eksponering ikke forventes at have negative virkninger.

| (8) | Maksimumsniveauer for arbejdstagernes eksponering for visse kræftfremkaldende stoffer eller mutagener er fastlagt i form af værdier, som i henhold til direktiv 2004/37/EF ikke må overskrides. |
| --- | --- |

(8)

Maksimumsniveauer for arbejdstagernes eksponering for visse kræftfremkaldende stoffer eller mutagener er fastlagt i form af værdier, som i henhold til direktiv 2004/37/EF ikke må overskrides.

| (9) | Dette direktiv styrker beskyttelsen af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Kommissionen bør gennemgå direktiv 2004/37/EF med jævne mellemrum og, hvis det er relevant, fremsætte lovgivningsforslag. Der bør i nævnte direktiv fastsættes nye grænseværdier i lyset af tilgængelige oplysninger, herunder nye videnskabelige og tekniske data og evidensbaseret bedste praksis, måleteknikker og -protokoller for eksponering på arbejdspladsen. De pågældende oplysninger bør, hvis det er muligt, indeholde data om resterende risici for arbejdstagernes sundhed, anbefalinger fra Det Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering for Kemiske Agenser (SCOEL) og udtalelser fra RAC samt udtalelser fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACSH) og IARC’s monografier. Gennemsigtighed af oplysninger er et forebyggelsesredskab i denne forbindelse og bør sikres. Oplysninger om den resterende risiko er nyttige for det fremtidige arbejde med at begrænse risici som følge af erhvervsmæssig eksponering for kræftfremkaldende stoffer og mutagener og bør gøres offentligt tilgængelige på EU-plan. Dette direktiv er i overensstemmelse med de specifikke anbefalinger fra SCOEL, RAC og ACSH, hvis betydning er fremhævet i tidligere ændringer af direktiv 2004/37/EF. |
| --- | --- |

(9)

Dette direktiv styrker beskyttelsen af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Kommissionen bør gennemgå direktiv 2004/37/EF med jævne mellemrum og, hvis det er relevant, fremsætte lovgivningsforslag. Der bør i nævnte direktiv fastsættes nye grænseværdier i lyset af tilgængelige oplysninger, herunder nye videnskabelige og tekniske data og evidensbaseret bedste praksis, måleteknikker og -protokoller for eksponering på arbejdspladsen. De pågældende oplysninger bør, hvis det er muligt, indeholde data om resterende risici for arbejdstagernes sundhed, anbefalinger fra Det Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering for Kemiske Agenser (SCOEL) og udtalelser fra RAC samt udtalelser fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACSH) og IARC’s monografier. Gennemsigtighed af oplysninger er et forebyggelsesredskab i denne forbindelse og bør sikres. Oplysninger om den resterende risiko er nyttige for det fremtidige arbejde med at begrænse risici som følge af erhvervsmæssig eksponering for kræftfremkaldende stoffer og mutagener og bør gøres offentligt tilgængelige på EU-plan. Dette direktiv er i overensstemmelse med de specifikke anbefalinger fra SCOEL, RAC og ACSH, hvis betydning er fremhævet i tidligere ændringer af direktiv 2004/37/EF.

| (10) | Det er desuden i lyset af de videnskabelige data nødvendigt at tage højde for andre optagelsesveje end indånding for kræftfremkaldende stoffer og mutagener, herunder muligheden for optagelse gennem huden, og i givet fald at tilføje en anmærkning for hud for relevante stoffer for at sikre det bedst mulige beskyttelsesniveau. De ændringer af bilag III til direktiv 2004/37/EF, der er fastsat i nærværende direktiv, udgør et yderligere skridt i en længere proces, der er indledt med henblik på ajourføring af nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(10)

Det er desuden i lyset af de videnskabelige data nødvendigt at tage højde for andre optagelsesveje end indånding for kræftfremkaldende stoffer og mutagener, herunder muligheden for optagelse gennem huden, og i givet fald at tilføje en anmærkning for hud for relevante stoffer for at sikre det bedst mulige beskyttelsesniveau. De ændringer af bilag III til direktiv 2004/37/EF, der er fastsat i nærværende direktiv, udgør et yderligere skridt i en længere proces, der er indledt med henblik på ajourføring af nævnte direktiv.

| (11) | Vurderingen af de sundhedsmæssige virkninger af de kræftfremkaldende stoffer, der er genstand for nærværende direktiv, er baseret på den relevante videnskabelige ekspertbistand fra SCOEL og RAC. |
| --- | --- |

(11)

Vurderingen af de sundhedsmæssige virkninger af de kræftfremkaldende stoffer, der er genstand for nærværende direktiv, er baseret på den relevante videnskabelige ekspertbistand fra SCOEL og RAC.

| (12) | SCOEL, som blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 2014/113/EU (7), bistår navnlig Kommissionen med at identificere, evaluere og grundigt analysere de senest tilgængelige videnskabelige data og med at foreslå grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering med henblik på beskyttelse af arbejdstagerne mod kemiske risici, der skal fastsættes på EU-plan, jf. direktiv 98/24/EF og 2004/37/EF. |
| --- | --- |

(12)

SCOEL, som blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 2014/113/EU (7), bistår navnlig Kommissionen med at identificere, evaluere og grundigt analysere de senest tilgængelige videnskabelige data og med at foreslå grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering med henblik på beskyttelse af arbejdstagerne mod kemiske risici, der skal fastsættes på EU-plan, jf. direktiv 98/24/EF og 2004/37/EF.

| (13) | I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (8) udarbejder RAC ECHA-udtalelser vedrørende kemiske stoffers risici for menneskers sundhed og miljøet. I forbindelse med dette direktiv udarbejdede RAC sin udtalelse, som det blev anmodet om i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 77, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(13)

I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (8) udarbejder RAC ECHA-udtalelser vedrørende kemiske stoffers risici for menneskers sundhed og miljøet. I forbindelse med dette direktiv udarbejdede RAC sin udtalelse, som det blev anmodet om i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 77, stk. 3, litra c).

| (14) | Kampagnen i 2018-2019 under temaet »Sikre og sunde arbejdspladser har styr på kemien« er et godt eksempel på, hvordan Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) kan støtte gennemførelsen af lovgivning om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen på EU-niveau. Det er ønskeligt, at EU-OSHA arbejder tæt sammen med medlemsstaterne for at give skræddersyede oplysninger og eksempler på god praksis til arbejdstagere, som er i kontakt med visse stoffer, og samtidig fremhæver den politiske udvikling og den lovgivningsmæssige ramme, der allerede findes. |
| --- | --- |

(14)

Kampagnen i 2018-2019 under temaet »Sikre og sunde arbejdspladser har styr på kemien« er et godt eksempel på, hvordan Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) kan støtte gennemførelsen af lovgivning om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen på EU-niveau. Det er ønskeligt, at EU-OSHA arbejder tæt sammen med medlemsstaterne for at give skræddersyede oplysninger og eksempler på god praksis til arbejdstagere, som er i kontakt med visse stoffer, og samtidig fremhæver den politiske udvikling og den lovgivningsmæssige ramme, der allerede findes.

| (15) | Cadmium og mange uorganiske forbindelser heraf opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende (kategori 1B) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 og er derfor kræftfremkaldende stoffer i henhold til direktiv 2004/37/EF. Der bør derfor på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder videnskabelige og tekniske data, fastsættes en grænseværdi for cadmium og uorganiske forbindelser heraf i nævnte direktiv. Endvidere er cadmium, cadmiumnitrat, cadmiumhydroxid og cadmiumcarbonat identificeret som »særligt problematiske stoffer« i medfør af artikel 57, litra a), i forordning (EF) nr. 1907/2006 og opført på den i nævnte forordnings artikel 59, stk. 1, omhandlede kandidatliste. |
| --- | --- |

(15)

Cadmium og mange uorganiske forbindelser heraf opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende (kategori 1B) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 og er derfor kræftfremkaldende stoffer i henhold til direktiv 2004/37/EF. Der bør derfor på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder videnskabelige og tekniske data, fastsættes en grænseværdi for cadmium og uorganiske forbindelser heraf i nævnte direktiv. Endvidere er cadmium, cadmiumnitrat, cadmiumhydroxid og cadmiumcarbonat identificeret som »særligt problematiske stoffer« i medfør af artikel 57, litra a), i forordning (EF) nr. 1907/2006 og opført på den i nævnte forordnings artikel 59, stk. 1, omhandlede kandidatliste.

| (16) | For så vidt angår cadmium kan det forventes, at det vil blive svært at overholde en grænseværdi på 0,001 mg/m3 på kort sigt. Det der derfor hensigtsmæssigt at indføre en overgangsperiode på otte år, hvor en grænseværdi på 0,004 mg/m3 (inhalerbar fraktion) bør finde anvendelse. Med henblik på at beskytte berettigede forventninger og for at undgå potentielle forstyrrelser af eksisterende praksis i de medlemsstater, der på datoen for dette direktivs ikrafttræden gennemfører et bioovervågningssystem med en biologisk grænseværdi på højst 0,002 mg Cd/g kreatinin i urin, bør grænseværdien på 0,004 mg/m3 måles som respirabel fraktion i disse medlemsstater i overgangsperioden, i lyset af udtalelserne fra SCOEL og ACSH om cadmium og uorganiske forbindelser heraf. |
| --- | --- |

(16)

For så vidt angår cadmium kan det forventes, at det vil blive svært at overholde en grænseværdi på 0,001 mg/m3 på kort sigt. Det der derfor hensigtsmæssigt at indføre en overgangsperiode på otte år, hvor en grænseværdi på 0,004 mg/m3 (inhalerbar fraktion) bør finde anvendelse. Med henblik på at beskytte berettigede forventninger og for at undgå potentielle forstyrrelser af eksisterende praksis i de medlemsstater, der på datoen for dette direktivs ikrafttræden gennemfører et bioovervågningssystem med en biologisk grænseværdi på højst 0,002 mg Cd/g kreatinin i urin, bør grænseværdien på 0,004 mg/m3 måles som respirabel fraktion i disse medlemsstater i overgangsperioden, i lyset af udtalelserne fra SCOEL og ACSH om cadmium og uorganiske forbindelser heraf.

| (17) | På baggrund af tilgængelige anerkendte videnskabelige kilder såsom dem fra SCOEL, RAC og relevante nationale organer bør Kommissionen senest tre år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden vurdere muligheden for at ændre direktiv 2004/37/EF ved at tilføje bestemmelser om en kombination af en grænseværdi for erhvervsmæssig luftbåren eksponering og en biologisk grænseværdi for cadmium og uorganiske forbindelser heraf. |
| --- | --- |

(17)

På baggrund af tilgængelige anerkendte videnskabelige kilder såsom dem fra SCOEL, RAC og relevante nationale organer bør Kommissionen senest tre år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden vurdere muligheden for at ændre direktiv 2004/37/EF ved at tilføje bestemmelser om en kombination af en grænseværdi for erhvervsmæssig luftbåren eksponering og en biologisk grænseværdi for cadmium og uorganiske forbindelser heraf.

| (18) | Ved at fastsætte en biologisk grænseværdi for cadmium og uorganiske forbindelser heraf beskyttes arbejdstagerne mod deres systemiske toksicitet, som hovedsagelig påvirker nyrerne og knoglerne. Biologisk overvågning kan således bidrage til at beskytte arbejdstagerne på arbejdspladsen, men kun som et supplement til overvågningen af koncentrationen af cadmium og uorganiske forbindelser heraf i luften og dermed inden for arbejdstagernes vejrtrækningszone. Kommissionen bør udstede praktiske retningslinjer for biologisk overvågning. |
| --- | --- |

(18)

Ved at fastsætte en biologisk grænseværdi for cadmium og uorganiske forbindelser heraf beskyttes arbejdstagerne mod deres systemiske toksicitet, som hovedsagelig påvirker nyrerne og knoglerne. Biologisk overvågning kan således bidrage til at beskytte arbejdstagerne på arbejdspladsen, men kun som et supplement til overvågningen af koncentrationen af cadmium og uorganiske forbindelser heraf i luften og dermed inden for arbejdstagernes vejrtrækningszone. Kommissionen bør udstede praktiske retningslinjer for biologisk overvågning.

| (19) | Beryllium og de fleste uorganiske berylliumforbindelser opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende (kategori 1B) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 og er derfor kræftfremkaldende stoffer i henhold til direktiv 2004/37/EF. Ud over at have kræftfremkaldende egenskaber er beryllium også kendt for at kunne forårsage kronisk berylliumsygdom (CBD) og berylliumsensibilisering (BeS). Der bør derfor, på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder videnskabelige og tekniske data, fastsættes en grænseværdi for beryllium og uorganiske berylliumforbindelser i nævnte direktiv, og der bør tilføjes en anmærkning for hud- og luftvejssensibilisering. |
| --- | --- |

(19)

Beryllium og de fleste uorganiske berylliumforbindelser opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende (kategori 1B) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 og er derfor kræftfremkaldende stoffer i henhold til direktiv 2004/37/EF. Ud over at have kræftfremkaldende egenskaber er beryllium også kendt for at kunne forårsage kronisk berylliumsygdom (CBD) og berylliumsensibilisering (BeS). Der bør derfor, på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder videnskabelige og tekniske data, fastsættes en grænseværdi for beryllium og uorganiske berylliumforbindelser i nævnte direktiv, og der bør tilføjes en anmærkning for hud- og luftvejssensibilisering.

| (20) | For så vidt angår beryllium kan det forudses, at det vil blive vanskeligt på kort sigt at overholde en grænseværdi på 0,0002 mg/m3. Det er derfor hensigtsmæssigt at indføre en overgangsperiode på syv år, hvor en grænseværdi på 0,0006 mg/m3 bør finde anvendelse. |
| --- | --- |

(20)

For så vidt angår beryllium kan det forudses, at det vil blive vanskeligt på kort sigt at overholde en grænseværdi på 0,0002 mg/m3. Det er derfor hensigtsmæssigt at indføre en overgangsperiode på syv år, hvor en grænseværdi på 0,0006 mg/m3 bør finde anvendelse.

| (21) | Arsensyre og dets salte samt de fleste uorganiske arsenforbindelser opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende (kategori 1A) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 og er derfor kræftfremkaldende stoffer i henhold til direktiv 2004/37/EF. Der bør derfor på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder videnskabelige og tekniske data, fastsættes en grænseværdi for arsensyre og dets salte samt uorganiske arsenforbindelser i nævnte direktiv. Endvidere er arsensyre, diarsenpentaoxid og diarsentrioxid identificeret som særligt problematiske stoffer i henhold til artikel 57, litra a), i forordning (EF) nr. 1907/2006 og optaget i bilag XIV til nævnte forordning, og de skal derfor godkendes, før de kan anvendes. |
| --- | --- |

(21)

Arsensyre og dets salte samt de fleste uorganiske arsenforbindelser opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende (kategori 1A) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 og er derfor kræftfremkaldende stoffer i henhold til direktiv 2004/37/EF. Der bør derfor på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder videnskabelige og tekniske data, fastsættes en grænseværdi for arsensyre og dets salte samt uorganiske arsenforbindelser i nævnte direktiv. Endvidere er arsensyre, diarsenpentaoxid og diarsentrioxid identificeret som særligt problematiske stoffer i henhold til artikel 57, litra a), i forordning (EF) nr. 1907/2006 og optaget i bilag XIV til nævnte forordning, og de skal derfor godkendes, før de kan anvendes.

| (22) | For så vidt angår arsensyre kan det forudses, at kobbersmeltningssektoren vil få vanskeligheder med at overholde en grænseværdi på 0,01 mg/m3. Der bør derfor indføres en overgangsperiode på fire år. |
| --- | --- |

(22)

For så vidt angår arsensyre kan det forudses, at kobbersmeltningssektoren vil få vanskeligheder med at overholde en grænseværdi på 0,01 mg/m3. Der bør derfor indføres en overgangsperiode på fire år.

| (23) | Formaldehyd opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende (kategori 1B) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 og er derfor et kræftfremkaldende stof i henhold til direktiv 2004/37/EF. Formaldehyd er et genotoksisk kræftfremkaldende stof, der virker lokalt, og der foreligger tilstrækkelig videnskabelig dokumentation for dets kræftfremkaldende virkninger hos mennesker. Formaldehyd er også et kontaktallergen for huden (et hudsensibiliserende stof). Det er derfor hensigtsmæssigt på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder videnskabelige og tekniske data, at fastsætte en grænseværdi på lang sigt og på kort sigt for formaldehyd i nævnte direktiv og tilføje en anmærkning for hudsensibilisering. Endvidere indsamler ECHA efter anmodning fra Kommissionen også foreliggende oplysninger med henblik på at vurdere den potentielle eksponering for formaldehyd og formaldehydfrigørere på arbejdspladsen, herunder gennem industrielle og erhvervsmæssige anvendelser. |
| --- | --- |

(23)

Formaldehyd opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende (kategori 1B) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 og er derfor et kræftfremkaldende stof i henhold til direktiv 2004/37/EF. Formaldehyd er et genotoksisk kræftfremkaldende stof, der virker lokalt, og der foreligger tilstrækkelig videnskabelig dokumentation for dets kræftfremkaldende virkninger hos mennesker. Formaldehyd er også et kontaktallergen for huden (et hudsensibiliserende stof). Det er derfor hensigtsmæssigt på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder videnskabelige og tekniske data, at fastsætte en grænseværdi på lang sigt og på kort sigt for formaldehyd i nævnte direktiv og tilføje en anmærkning for hudsensibilisering. Endvidere indsamler ECHA efter anmodning fra Kommissionen også foreliggende oplysninger med henblik på at vurdere den potentielle eksponering for formaldehyd og formaldehydfrigørere på arbejdspladsen, herunder gennem industrielle og erhvervsmæssige anvendelser.

| (24) | Formaldehyd anvendes rutinemæssigt som fikseringsmiddel i sundhedssektoren i hele Unionen på grund af dets lette håndterbarhed, høje grad af nøjagtighed og ekstreme tilpasningsevne. I nogle medlemsstater kan det forudses, at sundhedssektoren vil have vanskeligt ved på kort sigt at overholde en grænseværdi på 0,37 mg/m3 eller 0,3 ppm. Det er derfor hensigtsmæssigt at indføre en overgangsperiode for denne sektor på fem år, hvor en grænseværdi på 0,62 mg/m3 eller 0,5 ppm bør finde anvendelse. Sundhedssektoren bør imidlertid minimere eksponeringen for formaldehyd og opfordres til at overholde grænseværdien på 0,37 mg/m3 eller 0,3 ppm i overgangsperioden, hvor det er muligt. |
| --- | --- |

(24)

Formaldehyd anvendes rutinemæssigt som fikseringsmiddel i sundhedssektoren i hele Unionen på grund af dets lette håndterbarhed, høje grad af nøjagtighed og ekstreme tilpasningsevne. I nogle medlemsstater kan det forudses, at sundhedssektoren vil have vanskeligt ved på kort sigt at overholde en grænseværdi på 0,37 mg/m3 eller 0,3 ppm. Det er derfor hensigtsmæssigt at indføre en overgangsperiode for denne sektor på fem år, hvor en grænseværdi på 0,62 mg/m3 eller 0,5 ppm bør finde anvendelse. Sundhedssektoren bør imidlertid minimere eksponeringen for formaldehyd og opfordres til at overholde grænseværdien på 0,37 mg/m3 eller 0,3 ppm i overgangsperioden, hvor det er muligt.

| (25) | I nogle medlemsstater anvendes formaldehyd rutinemæssigt til balsamering af afdøde som led i deres kulturelle eller religiøse praksis. Det kan forudses, at begravelsessektoren vil have vanskeligt ved på kort sigt at overholde en grænseværdi på 0,37 mg/m3 eller 0,3 ppm. Det er derfor hensigtsmæssigt at indføre en overgangsperiode for denne sektor på fem år, hvor en grænseværdi på 0,62 mg/m3 eller 0,5 ppm bør finde anvendelse. |
| --- | --- |

(25)

I nogle medlemsstater anvendes formaldehyd rutinemæssigt til balsamering af afdøde som led i deres kulturelle eller religiøse praksis. Det kan forudses, at begravelsessektoren vil have vanskeligt ved på kort sigt at overholde en grænseværdi på 0,37 mg/m3 eller 0,3 ppm. Det er derfor hensigtsmæssigt at indføre en overgangsperiode for denne sektor på fem år, hvor en grænseværdi på 0,62 mg/m3 eller 0,5 ppm bør finde anvendelse.

| (26) | De anmærkninger for sensibilisering, der er fastsat i dette direktiv for beryllium og formaldehyd, er indført for at skabe større klarhed. Ved fastsættelsen af sådanne anmærkninger i forbindelse med ajourføringen af direktiv 2004/37/EF bør der sikres overensstemmelse med relevant EU-ret. Dette kan omfatte at tilføje sensibiliseringsanmærkninger for stoffer, for hvilke der allerede findes et specifikt punkt i bilag III til nævnte direktiv, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

(26)

De anmærkninger for sensibilisering, der er fastsat i dette direktiv for beryllium og formaldehyd, er indført for at skabe større klarhed. Ved fastsættelsen af sådanne anmærkninger i forbindelse med ajourføringen af direktiv 2004/37/EF bør der sikres overensstemmelse med relevant EU-ret. Dette kan omfatte at tilføje sensibiliseringsanmærkninger for stoffer, for hvilke der allerede findes et specifikt punkt i bilag III til nævnte direktiv, hvor det er relevant.

| (27) | 4,4′-Methylen-bis(2-chloranilin) (MOCA) opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende (kategori 1B) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 og er derfor et kræftfremkaldende stof i henhold til direktiv 2004/37/EF. Dets kræftfremkaldende egenskaber har sammen med dets åbenbare genotoksiske egenskaber gjort det muligt at klassificere stoffet som kræftfremkaldende for mennesker. Der er med hensyn til MOCA konstateret en mulighed for betydelig optagelse gennem huden. Der bør derfor fastsættes en grænseværdi for MOCA, og der bør tilføjes en anmærkning for hud. Endvidere er stoffet identificeret som et særligt problematisk stof i medfør af artikel 57, litra a), i forordning (EF) nr. 1907/2006 og optaget i bilag XIV til nævnte forordning, og det skal derfor godkendes, før det kan markedsføres eller anvendes. På grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder videnskabelige og tekniske data, er det muligt at fastsætte en grænseværdi for MOCA. |
| --- | --- |

(27)

4,4′-Methylen-bis(2-chloranilin) (MOCA) opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende (kategori 1B) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 og er derfor et kræftfremkaldende stof i henhold til direktiv 2004/37/EF. Dets kræftfremkaldende egenskaber har sammen med dets åbenbare genotoksiske egenskaber gjort det muligt at klassificere stoffet som kræftfremkaldende for mennesker. Der er med hensyn til MOCA konstateret en mulighed for betydelig optagelse gennem huden. Der bør derfor fastsættes en grænseværdi for MOCA, og der bør tilføjes en anmærkning for hud. Endvidere er stoffet identificeret som et særligt problematisk stof i medfør af artikel 57, litra a), i forordning (EF) nr. 1907/2006 og optaget i bilag XIV til nævnte forordning, og det skal derfor godkendes, før det kan markedsføres eller anvendes. På grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder videnskabelige og tekniske data, er det muligt at fastsætte en grænseværdi for MOCA.

| (28) | Kommissionen har hørt ACSH. Den har desuden gennemført en høring i to faser af arbejdsmarkedets parter på EU-plan i henhold til artikel 154 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. ACSH har vedtaget udtalelser om stoffer, der er omfattet af dette direktiv, og foreslået en bindende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for de enkelte stoffer, og støtter de relevante anmærkninger for nogle af dem. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen har hørt ACSH. Den har desuden gennemført en høring i to faser af arbejdsmarkedets parter på EU-plan i henhold til artikel 154 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. ACSH har vedtaget udtalelser om stoffer, der er omfattet af dette direktiv, og foreslået en bindende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for de enkelte stoffer, og støtter de relevante anmærkninger for nogle af dem.

| (29) | De grænseværdier, der fastsættes i dette direktiv, skal kontrolleres og revideres regelmæssigt for at sikre overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1907/2006, navnlig for at tage højde for samspillet mellem de grænseværdier, der er fastsat i direktiv 2004/37/EF, og Derived No-Effect Levels for farlige kemikalier i henhold til nævnte forordning, med henblik på at beskytte arbejdstagerne effektivt. |
| --- | --- |

(29)

De grænseværdier, der fastsættes i dette direktiv, skal kontrolleres og revideres regelmæssigt for at sikre overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1907/2006, navnlig for at tage højde for samspillet mellem de grænseværdier, der er fastsat i direktiv 2004/37/EF, og Derived No-Effect Levels for farlige kemikalier i henhold til nævnte forordning, med henblik på at beskytte arbejdstagerne effektivt.

| (30) | Målet for dette direktiv, nemlig at beskytte arbejdstagerne mod risici for deres sundhed og sikkerhed, herunder at forebygge sådanne risici, som opstår eller kan opstå ved, at de under arbejdet udsættes for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dets omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(30)

Målet for dette direktiv, nemlig at beskytte arbejdstagerne mod risici for deres sundhed og sikkerhed, herunder at forebygge sådanne risici, som opstår eller kan opstå ved, at de under arbejdet udsættes for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dets omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (31) | Medlemsstaterne bør ved gennemførelsen af dette direktiv undgå at pålægge administrative, finansielle og retlige byrder af en sådan art, at de hæmmer oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder. I denne forbindelse tilskyndes medlemsstaterne og de relevante organer på EU-plan og nationalt plan til at udarbejde incitamenter, retningslinjer og rådgivning til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder med henblik på at fremme overholdelsen af dette direktiv. I denne forbindelse er aftaler mellem arbejdsmarkedets parter, retningslinjer og andre fælles tiltag til at indkredse og udvikle bedste praksis særdeles velkomne. |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaterne bør ved gennemførelsen af dette direktiv undgå at pålægge administrative, finansielle og retlige byrder af en sådan art, at de hæmmer oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder. I denne forbindelse tilskyndes medlemsstaterne og de relevante organer på EU-plan og nationalt plan til at udarbejde incitamenter, retningslinjer og rådgivning til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder med henblik på at fremme overholdelsen af dette direktiv. I denne forbindelse er aftaler mellem arbejdsmarkedets parter, retningslinjer og andre fælles tiltag til at indkredse og udvikle bedste praksis særdeles velkomne.

| (32) | Da dette direktiv vedrører beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, bør det gennemføres senest to år fra datoen for dets ikrafttræden. |
| --- | --- |

(32)

Da dette direktiv vedrører beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, bør det gennemføres senest to år fra datoen for dets ikrafttræden.

| (33) | Direktiv 2004/37/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(33)

Direktiv 2004/37/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

I direktiv 2004/37/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 18a tilføjes følgende stykker:
  »Senest den 11. juli 2022 vurderer Kommissionen, hvorvidt dette direktiv skal ændres med henblik på at tilføje bestemmelser om en kombination af en grænseværdi for erhvervsmæssig luftbåren eksponering og en biologisk grænseværdi for cadmium og uorganiske forbindelser heraf.
  Senest den 30. juni 2020 vurderer Kommissionen under hensyntagen til den seneste udvikling i den videnskabelige viden og efter passende høring af relevante interessenter, navnlig sundhedspersonale og sundhedsprofessionelle, hvorvidt dette direktiv skal ændres med henblik på at omfatte farlige lægemidler, herunder cytotoksiske lægemidler, eller der skal foreslås et mere passende instrument for at sikre arbejdstagernes sikkerhed på arbejdspladsen ved eksponering for sådanne lægemidler. På grundlag heraf fremlægger Kommissionen, hvis det er hensigtsmæssigt, og efter høring af arbejdsmarkedets parter et lovgivningsforslag.« |
| --- | --- |

1)

I artikel 18a tilføjes følgende stykker:

»Senest den 11. juli 2022 vurderer Kommissionen, hvorvidt dette direktiv skal ændres med henblik på at tilføje bestemmelser om en kombination af en grænseværdi for erhvervsmæssig luftbåren eksponering og en biologisk grænseværdi for cadmium og uorganiske forbindelser heraf.

Senest den 30. juni 2020 vurderer Kommissionen under hensyntagen til den seneste udvikling i den videnskabelige viden og efter passende høring af relevante interessenter, navnlig sundhedspersonale og sundhedsprofessionelle, hvorvidt dette direktiv skal ændres med henblik på at omfatte farlige lægemidler, herunder cytotoksiske lægemidler, eller der skal foreslås et mere passende instrument for at sikre arbejdstagernes sikkerhed på arbejdspladsen ved eksponering for sådanne lægemidler. På grundlag heraf fremlægger Kommissionen, hvis det er hensigtsmæssigt, og efter høring af arbejdsmarkedets parter et lovgivningsforslag.«

| 2) | Bilag III ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

2)

Bilag III ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 11. juli 2021. De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de vedtager på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. juni 2019.

På Europa-Parlamentets vegne

A. TAJANI

Formand

På Rådets vegne

G. CIAMBA

Formand

---

(1)  
  EUT C 440 af 6.12.2018, s. 145.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 27.3.2019 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 21.5.2019.

2

(3)  
  EUT C 428 af 13.12.2017, s. 10.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

5

(6)  Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser (fjortende særdirektiv i henhold til direktiv 89/391/EØF, artikel 16, stk. 1) (EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11).

6

(7)  Kommissionens afgørelse 2014/113/EU af 3. marts 2014 om oprettelse af et videnskabeligt udvalg vedrørende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for kemiske agenser og om ophævelse af afgørelse 95/320/EF (EUT L 62 af 4.3.2014, s. 18).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

8

---

BILAG

I del A i bilag III til direktiv 2004/37/EF tilføjes følgende rækker:

| Agensens navn | EF-nr. (1) | CAS-nr. (2) | Grænseværdier | Anmærkning | Overgangsforanstaltninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 timer (3) | Kortvarig eksponering (4) |
| mg/m3 (5) | Ppm (6) | f/ml (7) | mg/m3 (5) | Ppm (6) | f/ml (7) |
| »Cadmium og uorganiske forbindelser heraf | — | — | 0,001 (11) | — | — | — | — | — | | Grænseværdi: 0,004 mg/m3
   (12) indtil den 11. juli 2027. |
| Beryllium og uorganiske berylliumforbindelser | — | — | 0,0002 (11) | — | — | — | — | — | hud- og luftvejssensibilisering (13) | Grænseværdi: 0,0006 mg/m3indtil den 11. juli 2016. |
| Arsensyre og dets salte samt uorganiske arsenforbindelser | — | — | 0,01 (11) | — | — | — | — | — | — | For kobbersmeltningssektoren finder grænseværdien anvendelse fra den 11. juli 2023. |
| Formaldehyd | 200-001-8 | 50-00-0 | 0,37 | 0,3 | — | 0,74 | 0,6 | — | Hudsensibilisering (14) | Grænseværdi: 0,62 mg/m3 eller 0,5 ppm (3) for sundheds-, begravelses- og balsameringssektoren indtil den11. juli 2024. |
| 4,4′-Methylen-bis-(2-chloranilin) | 202-918-9 | 101-14-4 | 0,01 | — | — | — | — | — | Hud (10) | |

Agensens navn

EF-nr. (1)

CAS-nr. (2)

Grænseværdier

Anmærkning

Overgangsforanstaltninger

8 timer (3)

Kortvarig eksponering (4)

mg/m3 (5)

Ppm (6)

f/ml (7)

mg/m3 (5)

Ppm (6)

f/ml (7)

»Cadmium og uorganiske forbindelser heraf

—

—

0,001 (11)

—

—

—

—

—

Grænseværdi: 0,004 mg/m3
   (12) indtil den 11. juli 2027.

Beryllium og uorganiske berylliumforbindelser

—

—

0,0002 (11)

—

—

—

—

—

hud- og luftvejssensibilisering (13)

Grænseværdi: 0,0006 mg/m3indtil den 11. juli 2016.

Arsensyre og dets salte samt uorganiske arsenforbindelser

—

—

0,01 (11)

—

—

—

—

—

—

For kobbersmeltningssektoren finder grænseværdien anvendelse fra den 11. juli 2023.

Formaldehyd

200-001-8

50-00-0

0,37

0,3

—

0,74

0,6

—

Hudsensibilisering (14)

Grænseværdi: 0,62 mg/m3 eller 0,5 ppm (3) for sundheds-, begravelses- og balsameringssektoren indtil den11. juli 2024.

4,4′-Methylen-bis-(2-chloranilin)

202-918-9

101-14-4

0,01

—

—

—

—

—

Hud (10)

---

(11)  Inhalerbar fraktion.

11

(12)  Inhalerbar fraktion. Respirabel fraktion i de medlemsstater, der på datoen for dette direktivs ikrafttræden gennemfører et biomoniteringssystem med en biologisk grænseværdi på højst 0,002 mg Cd/g kreatinin i urin.

12

(13)  Stoffet kan forårsage hud- og luftvejssensibilisering.

13

(14)  Stoffet kan forårsage hudsensibilisering.«

14

---

AFGØRELSER

| 20.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 164/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 164/30

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/984

af 5. juni 2019

om ændring af Rådets direktiv 96/53/EF, for så vidt angår fristen for gennemførelsen af de særlige regler vedrørende de største tilladte længder for førerhuse med forbedret aerodynamisk ydeevne, energieffektivitet og sikkerhed

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets direktiv 96/53/EF (3) blev ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/719 (4) med henblik på at nedbringe energiforbruget og drivhusgasemissionerne, tilpasse lovgivningen til den teknologiske udvikling og de ændrede behov på markedet samt lette den intermodale transport. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 96/53/EF (3) blev ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/719 (4) med henblik på at nedbringe energiforbruget og drivhusgasemissionerne, tilpasse lovgivningen til den teknologiske udvikling og de ændrede behov på markedet samt lette den intermodale transport.

| (2) | Den aerodynamiske forbedring af motorkøretøjernes førerhuse gør det muligt at opnå betydelige forbedringer for så vidt angår køretøjers energimæssige ydeevne. Disse forbedringer var dog ikke mulige at opnå med de begrænsninger af de største tilladte længder, der er fastsat ved direktiv 96/53/EF, uden at køretøjernes lasteevne reduceredes. Derfor blev der med direktiv (EU) 2015/719 indført en dispensation fra begrænsningerne af de største tilladte længder. |
| --- | --- |

(2)

Den aerodynamiske forbedring af motorkøretøjernes førerhuse gør det muligt at opnå betydelige forbedringer for så vidt angår køretøjers energimæssige ydeevne. Disse forbedringer var dog ikke mulige at opnå med de begrænsninger af de største tilladte længder, der er fastsat ved direktiv 96/53/EF, uden at køretøjernes lasteevne reduceredes. Derfor blev der med direktiv (EU) 2015/719 indført en dispensation fra begrænsningerne af de største tilladte længder.

| (3) | Den dispensation fra begrænsningerne af de størst tilladte længder, som blev indført ved direktiv (EU) 2015/719, skal finde anvendelse fra datoen tre år efter datoen for gennemførelsen eller anvendelsen af de nødvendige ændringer for så vidt angår de tekniske typegodkendelseskrav. |
| --- | --- |

(3)

Den dispensation fra begrænsningerne af de størst tilladte længder, som blev indført ved direktiv (EU) 2015/719, skal finde anvendelse fra datoen tre år efter datoen for gennemførelsen eller anvendelsen af de nødvendige ændringer for så vidt angår de tekniske typegodkendelseskrav.

| (4) | Med henblik på snarest muligt at kunne drage nytte af fordelene ved aerodynamiske førerhuse for så vidt angår tunge godskøretøjers energimæssige ydeevne, men også for så vidt angår bedre udsyn for førerne, andre trafikanters sikkerhed og førernes sikkerhed og komfort, er det nødvendigt at sikre, at sådanne aerodynamiske førerhuse kan indføres uden unødvendig forsinkelse, så snart de nødvendige krav til typegodkendelse er indført. |
| --- | --- |

(4)

Med henblik på snarest muligt at kunne drage nytte af fordelene ved aerodynamiske førerhuse for så vidt angår tunge godskøretøjers energimæssige ydeevne, men også for så vidt angår bedre udsyn for førerne, andre trafikanters sikkerhed og førernes sikkerhed og komfort, er det nødvendigt at sikre, at sådanne aerodynamiske førerhuse kan indføres uden unødvendig forsinkelse, så snart de nødvendige krav til typegodkendelse er indført.

| (5) | Transportsektoren og producenter af udstyr har brug for tilstrækkelig tid til at udvikle nye tjenesteydelser og produkter. For at høste fordelene ved mere fleksible regler for udformning af førerhuse er det vigtigt, at Kommissionen tager skridt til at sikre, at de nødvendige tekniske bestemmelser kan vedtages snarest muligt for at muliggøre en gnidningsfri og hurtig adgang til markedet for en ny generation af førerhuse. Desuden bør Kommissionen og medlemsstaterne med deres respektive roller i Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer, der er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (5), udfolde enhver bestræbelse på at sikre, at der hurtigt afgives udtalelse. Er Kommissionens påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med dette udvalgs udtalelse, eller afgives der ikke nogen udtalelse, vil Kommissionen straks træffe foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 5a, stk. 4, i Rådets afgørelse 1999/468/EF (6). |
| --- | --- |

(5)

Transportsektoren og producenter af udstyr har brug for tilstrækkelig tid til at udvikle nye tjenesteydelser og produkter. For at høste fordelene ved mere fleksible regler for udformning af førerhuse er det vigtigt, at Kommissionen tager skridt til at sikre, at de nødvendige tekniske bestemmelser kan vedtages snarest muligt for at muliggøre en gnidningsfri og hurtig adgang til markedet for en ny generation af førerhuse. Desuden bør Kommissionen og medlemsstaterne med deres respektive roller i Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer, der er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (5), udfolde enhver bestræbelse på at sikre, at der hurtigt afgives udtalelse. Er Kommissionens påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med dette udvalgs udtalelse, eller afgives der ikke nogen udtalelse, vil Kommissionen straks træffe foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 5a, stk. 4, i Rådets afgørelse 1999/468/EF (6).

| (6) | Direktiv 96/53/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 96/53/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 9a i direktiv 96/53/EF ændres således:

| 1) | Stk. 2, andet afsnit, teksten efter litra d), affattes således:
  »Med henblik herpå træffer Kommissionen de nødvendige foranstaltninger inden for rammerne af direktiv 2007/46/EF for at foranledige typegodkendelse af køretøjer eller vogntog som omhandlet i denne artikels stk. 1 senest den 1. november 2019.« |
| --- | --- |

1)

Stk. 2, andet afsnit, teksten efter litra d), affattes således:

»Med henblik herpå træffer Kommissionen de nødvendige foranstaltninger inden for rammerne af direktiv 2007/46/EF for at foranledige typegodkendelse af køretøjer eller vogntog som omhandlet i denne artikels stk. 1 senest den 1. november 2019.«

| 2) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   Stk. 1 finder anvendelse fra den 1. september 2020.« |
| --- | --- |

2)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Stk. 1 finder anvendelse fra den 1. september 2020.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. juni 2019.

På Europa-Parlamentets vegne

A. TAJANI

Formand

På Rådets vegne

G. CIAMBA

Formand

---

(1)  
  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 286.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 26.3.2019 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 22.5.2019.

2

(3)  Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet (EFT L 235 af 17.9.1996, s. 59).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/719 af 29. april 2015 om ændring af Rådets direktiv 96/53/EF om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet (EUT L 115 af 6.5.2015, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (»Rammedirektiv«) (EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1).

5

(6)  Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23).

6

---