# Az Európai Unió L 164/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 164 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. június 20. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 164

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. június 20.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/982 rendelete (2019. június 5.) a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló, 1343/2011/EU rendelet módosításáról | 1 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/983 irányelve (2019. június 5.) a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról (
  1
  ) | 23 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/984 határozata (2019. június 5.) a 96/53/EK tanácsi irányelvnek a jobb aerodinamikai, energiahatékonysági és biztonsági teljesítményt biztosító vezetőfülkék tekintetében engedélyezett legnagyobb hosszúságra vonatkozó különös szabályok végrehajtási határideje tekintetében történő módosításáról | 30 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/982 rendelete (2019. június 5.) a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló, 1343/2011/EU rendelet módosításáról

1

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/983 irányelve (2019. június 5.) a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról (
  1
  )

1

23

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/984 határozata (2019. június 5.) a 96/53/EK tanácsi irányelvnek a jobb aerodinamikai, energiahatékonysági és biztonsági teljesítményt biztosító vezetőfülkék tekintetében engedélyezett legnagyobb hosszúságra vonatkozó különös szabályok végrehajtási határideje tekintetében történő módosításáról

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.6.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/982 RENDELETE

(2019. június 5.)

a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló, 1343/2011/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében, (2)

mivel:

| (1) | A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a GFCM-megállapodás) megfelelő keretet nyújt ahhoz a többoldalú együttműködéshez, amely a Földközi-tenger és a Fekete-tenger biológiai erőforrásainak fenntartható és az összeomlás alacsony kockázatával járó fejlesztésének, védelmének, észszerű kezelésének és lehető legjobb hasznosításának előmozdítására irányul. |
| --- | --- |

(1)

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a GFCM-megállapodás) megfelelő keretet nyújt ahhoz a többoldalú együttműködéshez, amely a Földközi-tenger és a Fekete-tenger biológiai erőforrásainak fenntartható és az összeomlás alacsony kockázatával járó fejlesztésének, védelmének, észszerű kezelésének és lehető legjobb hasznosításának előmozdítására irányul.

| (2) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerint a közös halászati politika egyik célja annak biztosítása, hogy a halászati és akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, kezelésük összhangban legyen a gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. |
| --- | --- |

(2)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerint a közös halászati politika egyik célja annak biztosítása, hogy a halászati és akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, kezelésük összhangban legyen a gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához.

| (3) | Az Unió, valamint Bulgária, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Málta, Románia és Szlovénia szerződő felei a GFCM-megállapodásnak. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió, valamint Bulgária, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Málta, Románia és Szlovénia szerződő felei a GFCM-megállapodásnak.

| (4) | A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) által elfogadott ajánlások kötelezőek a szerződő felekre nézve. Mivel az Unió ilyen szerződő fél, ezen ajánlások kötelezőek az Unióra nézve, és ezért azokat végre kell hajtani az uniós jogban, kivéve, ha utóbbi már szabályozza a bennük foglaltakat. |
| --- | --- |

(4)

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) által elfogadott ajánlások kötelezőek a szerződő felekre nézve. Mivel az Unió ilyen szerződő fél, ezen ajánlások kötelezőek az Unióra nézve, és ezért azokat végre kell hajtani az uniós jogban, kivéve, ha utóbbi már szabályozza a bennük foglaltakat.

| (5) | Az 1343/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) bizonyos rendelkezéseket határoz meg a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatban. Ez a rendelet a megfelelő jogalkotási aktus a GFCM által elfogadott GFCM-ajánlások végrehajtására, amennyiben az ajánlásokban foglaltakat az uniós jog még nem szabályozza. |
| --- | --- |

(5)

Az 1343/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) bizonyos rendelkezéseket határoz meg a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatban. Ez a rendelet a megfelelő jogalkotási aktus a GFCM által elfogadott GFCM-ajánlások végrehajtására, amennyiben az ajánlásokban foglaltakat az uniós jog még nem szabályozza.

| (6) | 2015. évi ülésén a GFCM elfogadta a Tuniszi-csatornában élő tengerfenéki állományok fenékvonóhálós halászatára vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló GFCM/39/2015/2. számú ajánlást. E szabályok technikai állományvédelmi intézkedéseket írnak elő a piros ostorgarnélára (Parapenaeus longirostris) és a szürke tőkehalra (Merluccius merluccius) vonatkozóan. Ezen intézkedések egy részét az 1967/2006/EK tanácsi rendeletnek (5) az érintett fajok minimális védelmi referenciaméreteiről szóló III. melléklete már tartalmazza. A 39/2015/2 ajánlásban a flottaigazgatással kapcsolatosan rögzített intézkedéseket ugyanakkor az 1343/2011/EU rendelettel kell végrehajtani az uniós jogban. |
| --- | --- |

(6)

2015. évi ülésén a GFCM elfogadta a Tuniszi-csatornában élő tengerfenéki állományok fenékvonóhálós halászatára vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló GFCM/39/2015/2. számú ajánlást. E szabályok technikai állományvédelmi intézkedéseket írnak elő a piros ostorgarnélára (Parapenaeus longirostris) és a szürke tőkehalra (Merluccius merluccius) vonatkozóan. Ezen intézkedések egy részét az 1967/2006/EK tanácsi rendeletnek (5) az érintett fajok minimális védelmi referenciaméreteiről szóló III. melléklete már tartalmazza. A 39/2015/2 ajánlásban a flottaigazgatással kapcsolatosan rögzített intézkedéseket ugyanakkor az 1343/2011/EU rendelettel kell végrehajtani az uniós jogban.

| (7) | 2015. évi ülésén a GFCM elfogadta a Fekete-tengerben élő nagy rombuszhal (Psetta maxima) jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (IUU) halászatának megelőzését, megakadályozását és felszámolását célzó intézkedések megállapításáról szóló GFCM/39/2015/3. számú ajánlást. Ezen intézkedések többségét az (EU) 2017/218 bizottsági végrehajtási rendelet (6), az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (7), az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (8), az 1343/2011/EU rendelet, az 1380/2013/EU rendelet és a 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet már előírja (9). A 39/2015/3. számú ajánlásban rögzített flottaigazgatási intézkedések egy részét nem tartalmazza az uniós jog, ezért azokat az uniós jogban az 1343/2011/EU rendelettel kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(7)

2015. évi ülésén a GFCM elfogadta a Fekete-tengerben élő nagy rombuszhal (Psetta maxima) jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (IUU) halászatának megelőzését, megakadályozását és felszámolását célzó intézkedések megállapításáról szóló GFCM/39/2015/3. számú ajánlást. Ezen intézkedések többségét az (EU) 2017/218 bizottsági végrehajtási rendelet (6), az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (7), az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (8), az 1343/2011/EU rendelet, az 1380/2013/EU rendelet és a 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet már előírja (9). A 39/2015/3. számú ajánlásban rögzített flottaigazgatási intézkedések egy részét nem tartalmazza az uniós jog, ezért azokat az uniós jogban az 1343/2011/EU rendelettel kell végrehajtani.

| (8) | 2015. évi ülésén a GFCM elfogadta a tüskéscápa fekete-tengeri állományára vonatkozó gazdálkodási intézkedésekről szóló GFCM/39/2015/4. számú ajánlást, bevezetve az érintett fajok minimális védelmi referenciaméretét. |
| --- | --- |

(8)

2015. évi ülésén a GFCM elfogadta a tüskéscápa fekete-tengeri állományára vonatkozó gazdálkodási intézkedésekről szóló GFCM/39/2015/4. számú ajánlást, bevezetve az érintett fajok minimális védelmi referenciaméretét.

| (9) | 2016. évi ülésen a GFCM elfogadta a Tuniszi-csatornában (12, 13, 14, 15 és 16 földrajzi alterületek) folytatott szürketőkehal- és pirosostorgarnéla-halászatra vonatkozó többéves gazdálkodási terv létrehozásáról szóló GFCM/40/2016/4. számú ajánlást. E többéves terv bizonyos elemei már szerepelnek az (EU) 2017/218 végrehajtási rendeletben és az 1380/2013/EU rendeletben. Ugyanakkor a 40/2016/4. számú ajánlásban előírt egyes intézkedéseket nem tartalmazza az uniós jog, ezért azokat az 1343/2011/EU rendelettel kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(9)

2016. évi ülésen a GFCM elfogadta a Tuniszi-csatornában (12, 13, 14, 15 és 16 földrajzi alterületek) folytatott szürketőkehal- és pirosostorgarnéla-halászatra vonatkozó többéves gazdálkodási terv létrehozásáról szóló GFCM/40/2016/4. számú ajánlást. E többéves terv bizonyos elemei már szerepelnek az (EU) 2017/218 végrehajtási rendeletben és az 1380/2013/EU rendeletben. Ugyanakkor a 40/2016/4. számú ajánlásban előírt egyes intézkedéseket nem tartalmazza az uniós jog, ezért azokat az 1343/2011/EU rendelettel kell végrehajtani.

| (10) | 2017. évi ülésén a GFCM elfogadta az Alborán-tengeren (1, 2 és 3 földrajzi alterület) egy kétéves átmeneti időszakban folytatandó, a nagyszeművörösdurbincs-halászat kezeléséről szóló GFCM/41/2017/2. számú ajánlást. Ezen ajánlás operatív célkitűzése, hogy a nagyszemű vörösdurbincs halászati mortalitását az elfogadott elővigyázatossági viszonyítási értékeken belül tartsa, és a lehető leghamarabb elérje vagy megőrizze a maximális fenntartható hozamot. |
| --- | --- |

(10)

2017. évi ülésén a GFCM elfogadta az Alborán-tengeren (1, 2 és 3 földrajzi alterület) egy kétéves átmeneti időszakban folytatandó, a nagyszeművörösdurbincs-halászat kezeléséről szóló GFCM/41/2017/2. számú ajánlást. Ezen ajánlás operatív célkitűzése, hogy a nagyszemű vörösdurbincs halászati mortalitását az elfogadott elővigyázatossági viszonyítási értékeken belül tartsa, és a lehető leghamarabb elérje vagy megőrizze a maximális fenntartható hozamot.

| (11) | 2017. évi ülésén a GFCM elfogadta az adriai-tengeri Jabuka-árokban (Pomo-árok) halászati korlátozás alá vont terület létrehozásáról szóló GFCM/41/2017/3. számú ajánlást. |
| --- | --- |

(11)

2017. évi ülésén a GFCM elfogadta az adriai-tengeri Jabuka-árokban (Pomo-árok) halászati korlátozás alá vont terület létrehozásáról szóló GFCM/41/2017/3. számú ajánlást.

| (12) | 2017. évi ülésén a GFCM elfogadta a Fekete-tengeren (29 földrajzi alterület) folytatott nagyrombuszhal-halászatra vonatkozó többéves gazdálkodási tervről szóló GFCM/41/2017/4. számú ajánlást. Az ajánlás a nagy rombuszhal jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan fekete-tengeri halászata elleni kísérleti projekt formájában gazdálkodási, technikai, flottaigazgatási és ellenőrzési intézkedéseket fogalmaz meg. A többéves terv egyes elemeit az (EU) 2017/218 végrehajtási rendelet, az 1005/2008/EK rendelet, az 1224/2009/EK rendelet, az 1343/2011/EU rendelet, az 1380/2013/EU rendelet és a 404/2011/EU végrehajtási rendelet már tartalmazza. Ugyanakkor a 41/2017/4. számú ajánlásban előírt egyes intézkedéseket nem tartalmazza az uniós jog, ezért azokat az 1343/2011/EU rendelettel kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(12)

2017. évi ülésén a GFCM elfogadta a Fekete-tengeren (29 földrajzi alterület) folytatott nagyrombuszhal-halászatra vonatkozó többéves gazdálkodási tervről szóló GFCM/41/2017/4. számú ajánlást. Az ajánlás a nagy rombuszhal jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan fekete-tengeri halászata elleni kísérleti projekt formájában gazdálkodási, technikai, flottaigazgatási és ellenőrzési intézkedéseket fogalmaz meg. A többéves terv egyes elemeit az (EU) 2017/218 végrehajtási rendelet, az 1005/2008/EK rendelet, az 1224/2009/EK rendelet, az 1343/2011/EU rendelet, az 1380/2013/EU rendelet és a 404/2011/EU végrehajtási rendelet már tartalmazza. Ugyanakkor a 41/2017/4. számú ajánlásban előírt egyes intézkedéseket nem tartalmazza az uniós jog, ezért azokat az 1343/2011/EU rendelettel kell végrehajtani.

| (13) | 2017. évi ülésén a GFCM elfogadta a földközi-tengeri vörös nemeskorall hasznosítására vonatkozó regionális alkalmazkodó gazdálkodási terv létrehozásáról szóló GFCM/41/2017/5. számú ajánlást. |
| --- | --- |

(13)

2017. évi ülésén a GFCM elfogadta a földközi-tengeri vörös nemeskorall hasznosítására vonatkozó regionális alkalmazkodó gazdálkodási terv létrehozásáról szóló GFCM/41/2017/5. számú ajánlást.

| (14) | 2017. évi ülésén a GFCM elfogadta a GFCM/41/2017/8. számú ajánlást a Tuniszi-csatorna (12, 13, 14, 15 és 16 földrajzi alterület) nemzeti joghatóságon kívül eső vizeinek nemzetközi közös ellenőrzési és felügyeleti rendszeréről, amelyhez a tagállamok saját belátásuk szerint csatlakozhatnak. A közös halászati politika szabályainak betartása érdekében uniós jogszabályok születtek olyan ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszer létrehozásáról, amely – többek között – a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek elleni küzdelemről is rendelkezik. Ezen belül az 1224/2009/EK rendelet a közös halászati politika valamennyi szabályának betartását biztosítandó globális és integrált szemléletű uniós ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszert hozott létre. A 404/2011/EU végrehajtási rendelet megállapította az 1224/2009/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. Az 1005/2008/EK rendelet létrehozta a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszert. Az említett rendeletek már tartalmazzák a GFCM/41/2017/8. számú ajánlásban rögzített intézkedések egy részét. Ezeket az intézkedéseket tehát nem szükséges felvenni e rendeletbe. Ugyanakkor az ezen ajánlásban előírt egyes intézkedéseket nem tartalmazza az uniós jog, ezért azokat az 1343/2011/EU rendelettel kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(14)

2017. évi ülésén a GFCM elfogadta a GFCM/41/2017/8. számú ajánlást a Tuniszi-csatorna (12, 13, 14, 15 és 16 földrajzi alterület) nemzeti joghatóságon kívül eső vizeinek nemzetközi közös ellenőrzési és felügyeleti rendszeréről, amelyhez a tagállamok saját belátásuk szerint csatlakozhatnak. A közös halászati politika szabályainak betartása érdekében uniós jogszabályok születtek olyan ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszer létrehozásáról, amely – többek között – a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek elleni küzdelemről is rendelkezik. Ezen belül az 1224/2009/EK rendelet a közös halászati politika valamennyi szabályának betartását biztosítandó globális és integrált szemléletű uniós ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszert hozott létre. A 404/2011/EU végrehajtási rendelet megállapította az 1224/2009/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. Az 1005/2008/EK rendelet létrehozta a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszert. Az említett rendeletek már tartalmazzák a GFCM/41/2017/8. számú ajánlásban rögzített intézkedések egy részét. Ezeket az intézkedéseket tehát nem szükséges felvenni e rendeletbe. Ugyanakkor az ezen ajánlásban előírt egyes intézkedéseket nem tartalmazza az uniós jog, ezért azokat az 1343/2011/EU rendelettel kell végrehajtani.

| (15) | Az 1343/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(15)

Az 1343/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1343/2011/EU rendelet módosításai

Az 1343/2011/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ez a rendelet az uniós halászhajók és a tagállamok állampolgárai által a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott valamennyi kereskedelmi halászati és akvakultúrával kapcsolatos tevékenységre, valamint – amennyiben azt e rendelet külön előírja – a szabadidős horgászati és halászati tevékenységekre alkalmazandó.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a rendelet az uniós halászhajók és a tagállamok állampolgárai által a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott valamennyi kereskedelmi halászati és akvakultúrával kapcsolatos tevékenységre, valamint – amennyiben azt e rendelet külön előírja – a szabadidős horgászati és halászati tevékenységekre alkalmazandó.”

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:
  „E rendelet alkalmazásában az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 4. cikkében, az 1967/2006/EK rendelet 4. cikkében és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (*2) 4. cikkében megállapított fogalommeghatározásokon túlmenően az alábbi fogalommeghatározások érvényesek:

  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.)."


  (*2)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).”;" |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

„E rendelet alkalmazásában az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 4. cikkében, az 1967/2006/EK rendelet 4. cikkében és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (*2) 4. cikkében megállapított fogalommeghatározásokon túlmenően az alábbi fogalommeghatározások érvényesek:

*1

*2

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.)."

*1

(*2)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).”;"

*2

| b) | a szöveg a következő pontokkal egészül ki:
  „e)   »pufferterület«: a halászati korlátozás alá vont területre való véletlen belépés megakadályozása érdekében az e terület körül fekvő övezet, amely növeli a környező területek védelmét;
  f)   »a nagyszemű vörösdurbincs halászata«: olyan halászati tevékenységek végzése, amelyek esetében a nagyszemű vörösdurbincs fedélzeten tartott vagy kirakodott mennyisége az osztályozást követően meghaladja az árapályonként ejtett fogás élőtömegben számított 20 %-át.” |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„e)   »pufferterület«: a halászati korlátozás alá vont területre való véletlen belépés megakadályozása érdekében az e terület körül fekvő övezet, amely növeli a környező területek védelmét;

»pufferterület«

f)   »a nagyszemű vörösdurbincs halászata«: olyan halászati tevékenységek végzése, amelyek esetében a nagyszemű vörösdurbincs fedélzeten tartott vagy kirakodott mennyisége az osztályozást követően meghaladja az árapályonként ejtett fogás élőtömegben számított 20 %-át.”

»a nagyszemű vörösdurbincs halászata«

| 3. | A szöveg a 9. cikk után a következő szakasszal egészül ki:


  „
  Ia. Szakasz




  Halászati Korlátozás Alá Vont Területek Az Alapvető Fontosságú Halak Élőhelyének És A Veszélyeztetett Tengeri Ökoszisztémák Védelme Érdekében




  9a. cikk
  Halászati korlátozás alá vont területek a Tuniszi-csatornában
  Tilos fenékvonóhálós halászatot folytatni a következő területeken:






  (1) | »az Adventure-padtól keletre fekvő térség« elnevezésű, halászati korlátozás alá vont terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:






  — | é. sz. 37° 23,850′, k. h. 12° 30,072′ |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A szöveg a 9. cikk után a következő szakasszal egészül ki:

„
  Ia. Szakasz

Halászati Korlátozás Alá Vont Területek Az Alapvető Fontosságú Halak Élőhelyének És A Veszélyeztetett Tengeri Ökoszisztémák Védelme Érdekében

9a. cikk

Halászati korlátozás alá vont területek a Tuniszi-csatornában

Tilos fenékvonóhálós halászatot folytatni a következő területeken:

(1)

»az Adventure-padtól keletre fekvő térség« elnevezésű, halászati korlátozás alá vont terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:

—

é. sz. 37° 23,850′, k. h. 12° 30,072′

| — | é. sz. 37° 23,884′, k. h. 12° 48,282′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 37° 23,884′, k. h. 12° 48,282′

| — | é. sz. 37° 11,567′, k. h. 12° 48,305′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 37° 11,567′, k. h. 12° 48,305′

| — | é. sz. 37° 11,532′, k. h. 12° 30,095′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 37° 11,532′, k. h. 12° 30,095′

| (2) | »a Gela-medencétől nyugatra fekvő térség« elnevezésű, halászati korlátozás alá vont terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:






  — | é. sz. 37° 12,040′, k. h. 13° 17,925′ |
| --- | --- | --- |

(2)

»a Gela-medencétől nyugatra fekvő térség« elnevezésű, halászati korlátozás alá vont terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:

—

é. sz. 37° 12,040′, k. h. 13° 17,925′

| — | é. sz. 37° 12,047′, k. h. 13° 36,170′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 37° 12,047′, k. h. 13° 36,170′

| — | é. sz. 36° 59,725′, k. h. 13° 36,175′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 36° 59,725′, k. h. 13° 36,175′

| — | é. sz. 36° 59,717′, k. h. 13° 17,930′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 36° 59,717′, k. h. 13° 17,930′

| (3) | »a máltai homokpadtól keletre fekvő térség« elnevezésű, halászati korlátozás alá vont terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:






  — | é. sz. 36° 12,621′, k. h. 15° 13,338′ |
| --- | --- | --- |

(3)

»a máltai homokpadtól keletre fekvő térség« elnevezésű, halászati korlátozás alá vont terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:

—

é. sz. 36° 12,621′, k. h. 15° 13,338′

| — | é. sz. 36° 12,621′, k. h. 15° 26,062′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 36° 12,621′, k. h. 15° 26,062′

| — | é. sz. 35° 59,344′, k. h. 15° 26,062′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 35° 59,344′, k. h. 15° 26,062′

| — | é. sz. 35° 59,344′, k. h. 15° 13,338′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 35° 59,344′, k. h. 15° 13,338′.

9b. cikk

Pufferterületek a Tuniszi-csatornában

(1)   A 9a. cikk (1) bekezdésében említett, »az Adventure-padtól keletre fekvő térség« elnevezésű, halászati korlátozás alá vont terület körül pufferterületet kell kijelölni, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:

| — | é. sz. 37° 24,849′, k. h. 12° 28,814′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 37° 24,849′, k. h. 12° 28,814′

| — | é. sz. 37° 24,888′, k. h. 12° 49,536′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 37° 24,888′, k. h. 12° 49,536′

| — | é. sz. 37° 10,567′, k. h. 12° 49,559′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 37° 10,567′, k. h. 12° 49,559′

| — | é. sz. 37° 10,528′, k. h. 12° 28,845′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 37° 10,528′, k. h. 12° 28,845′

(2)   A 9a. cikk (2) bekezdésében említett, »a Gela-medencétől nyugatra fekvő térség« elnevezésű, halászati korlátozás alá vont terület körül pufferterületet kell kijelölni, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:

| — | é. sz. 37° 13,041′, k. h. 13° 16,672′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 37° 13,041′, k. h. 13° 16,672′

| — | é. sz. 37° 13,049′, k. h. 13° 37,422′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 37° 13,049′, k. h. 13° 37,422′

| — | é. sz. 36° 58,723′, k. h. 13° 37,424′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 36° 58,723′, k. h. 13° 37,424′

| — | é. sz. 36° 58,715′, k. h. 13° 16,682′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 36° 58,715′, k. h. 13° 16,682′

(3)   A 9a. cikk (3) bekezdésében említett, »a máltai homokpadtól keletre fekvő térség« elnevezésű, halászati korlátozás alá vont terület körül pufferterületet kell kijelölni, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:

| — | é. sz. 36° 13,624′, k. h. 15° 12,102′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 36° 13,624′, k. h. 15° 12,102′

| — | é. sz. 36° 13,624′, k. h. 15° 27,298′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 36° 13,624′, k. h. 15° 27,298′

| — | é. sz. 35° 58,342′, k. h. 15° 27,294′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 35° 58,342′, k. h. 15° 27,294′

| — | é. sz. 35° 58,342′, k. h. 15° 12,106′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 35° 58,342′, k. h. 15° 12,106′

(4)   Az e cikkben említett pufferterületeken fenékvonóhálós halászati tevékenységeket folytató hajók kötelesek biztosítani, hogy műholdas hajómegfigyelési rendszerük megfelelő gyakorisággal küldjön jeleket. A pufferterületeken fenékvonóhálós halászatra használni kívánt, a műholdas hajómegfigyelési rendszer részét képező transzponderrel nem rendelkező hajókat olyan más földrajzi helymeghatározó rendszerrel kell felszerelni, amely lehetővé teszi, hogy az ellenőrző hatóságok nyomon kövessék az ilyen hajókkal végzett halászati tevékenységeket.

9c. cikk

Halászati korlátozások az adriai-tengeri Jabuka-árok (Pomo-árok) térségében

(1)   Tilos a hobbihorgászat, valamint a fenéken rögzített hálóval, fenékvonóhálóval, rögzített horogsorral és csapdával folytatott halászat a következő koordinátákat összekötő vonalak által határolt területen:

| — | é. sz. 43° 32,044′, k. h. 15° 16,501′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 32,044′, k. h. 15° 16,501′

| — | é. sz. 43° 05,452′, k. h. 14° 58,658′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 05,452′, k. h. 14° 58,658′

| — | é. sz. 43° 03,477′, k. h. 14° 54,982′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 03,477′, k. h. 14° 54,982′

| — | é. sz. 42° 50,450′, k. h. 15° 07,431′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 42° 50,450′, k. h. 15° 07,431′

| — | é. sz. 42° 55,618′, k. h. 15° 18,194′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 42° 55,618′, k. h. 15° 18,194′

| — | é. sz. 43° 17,436′, k. h. 15° 29,496′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 17,436′, k. h. 15° 29,496′

| — | é. sz. 43° 24,758′, k. h. 15° 33,215′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 24,758′, k. h. 15° 33,215′

(2)   Minden év szeptember 1-jétől október 31-ig tilos a fenéken rögzített hálóval, fenékvonóhálóval, fenéken rögzített horogsorral és csapdával folytatott halászat a következő koordinátákat összekötő vonalak által határolt területen:

| — | é. sz. 43° 03,477′, k. h. 14° 54,982′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 03,477′, k. h. 14° 54,982′

| — | é. sz. 42° 49,811′, k. h. 14° 29,550′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 42° 49,811′, k. h. 14° 29,550′

| — | é. sz. 42° 35,205′, k. h. 14° 59,611′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 42° 35,205′, k. h. 14° 59,611′

| — | é. sz. 42° 49,668′, k. h. 15° 05,802′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 42° 49,668′, k. h. 15° 05,802′

| — | é. sz. 42° 50,450′, k. h. 15° 07,431′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 42° 50,450′, k. h. 15° 07,431′

(3)   Minden év szeptember 1-jétől október 31-ig tilos a hobbihorgászat, valamint a fenéken rögzített hálóval, fenékvonóhálóval, fenéken rögzített horogsorral és csapdával folytatott halászat a következő koordinátákat összekötő vonalak által határolt területen:

| — | é. sz. 43° 17,436′, k. h. 15° 29,496′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 17,436′, k. h. 15° 29,496′

| — | é. sz. 43° 24,758′, k. h. 15° 33,215′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 24,758′, k. h. 15° 33,215′

| — | é. sz. 43° 20,345′, k. h. 15° 47,012′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 20,345′, k. h. 15° 47,012′

| — | é. sz. 43° 18,150′, k. h. 15° 51,362′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 18,150′, k. h. 15° 51,362′

| — | é. sz. 43° 13,984′, k. h. 15° 55,232′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 13,984′, k. h. 15° 55,232′

| — | é. sz. 43° 12,873′, k. h. 15° 52,761′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 12,873′, k. h. 15° 52,761′

| — | é. sz. 43° 13,494′, k. h. 15° 40,040′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 13,494′, k. h. 15° 40,040′.

9d. cikk

A Jabuka-árokban (Pomo-árok) folytatott tevékenységre engedéllyel rendelkező hajók

(1)   A 9c. cikk (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül a fenéken rögzített hálóval, fenékvonóhálóval, fenéken rögzített horogsorral és csapdával folytatott kereskedelmi halászati tevékenységek csak akkor végezhetők az e bekezdésekben említett területeken, ha a hajó külön engedéllyel rendelkezik, és a múltban is bizonyítottan folytatott halászati tevékenységeket az érintett területeken.

(2)   A 9c. cikk (2) bekezdésében említett területen az engedéllyel rendelkező halászhajók nem folytathatnak halászatot heti két halászati napnál hosszabb ideig. Az engedéllyel rendelkező, feszítőlapos ikervonóhálót használó halászhajók heti egy halászati napnál hosszabb ideig nem folytathatnak halászatot.

(3)   A 9c. cikk (3) bekezdésében említett területen az engedéllyel rendelkező, fenékvonóhálót használó hajók kizárólag szombatonként és vasárnaponként 5.00 és 22.00 óra között jogosultak halászni. Az engedéllyel rendelkező, fenéken rögzített hálót, fenéken rögzített horogsort és csapdákat használó hajók hétfő 5.00 órától csütörtök 22.00 óráig halászhatnak.

(4)   A 9c. cikk (2) és (3) bekezdésében említett területeken az e cikk (1) bekezdésében foglalt halászeszközzel halászni jogosult hajók részére tagállamuk az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkének megfelelően halászati engedélyt ad ki.

(5)   A tagállamok legkésőbb minden év március 31-ig megküldik a Bizottságnak azon hajók jegyzékét, amelyekre vonatkozóan az (1) bekezdésben említett engedélyt kiadták. A Bizottság legkésőbb minden év április 30-ig közli a GFCM titkárságával a következő évre engedéllyel rendelkező hajók jegyzékét. A jegyzéknek minden egyes hajóra vonatkozóan tartalmaznia kell a következő adatokat:

| a) | a hajó neve; |
| --- | --- |

a)

a hajó neve;

| b) | a hajó lajstromozási száma; |
| --- | --- |

b)

a hajó lajstromozási száma;

| c) | egyedi GFCM-azonosító (három betűjelből álló ISO-országkód + 9 számjegy, például xxx000000001); |
| --- | --- |

c)

egyedi GFCM-azonosító (három betűjelből álló ISO-országkód + 9 számjegy, például xxx000000001);

| d) | korábbi név (ha volt); |
| --- | --- |

d)

korábbi név (ha volt);

| e) | korábbi lobogó (ha volt); |
| --- | --- |

e)

korábbi lobogó (ha volt);

| f) | más lajstromokból való korábbi törlésre vonatkozó adatok (ha volt ilyen); |
| --- | --- |

f)

más lajstromokból való korábbi törlésre vonatkozó adatok (ha volt ilyen);

| g) | a hajó nemzetközi rádiós hívójele (amennyiben létezik); |
| --- | --- |

g)

a hajó nemzetközi rádiós hívójele (amennyiben létezik);

| h) | a hajó típusa, teljes hossza (LOA) és bruttó tonnatartalma (BT) és/vagy bruttó regisztertonna-tartalma (BRT); |
| --- | --- |

h)

a hajó típusa, teljes hossza (LOA) és bruttó tonnatartalma (BT) és/vagy bruttó regisztertonna-tartalma (BRT);

| i) | a tulajdonos(ok) és üzemeltető(k) neve és címe; |
| --- | --- |

i)

a tulajdonos(ok) és üzemeltető(k) neve és címe;

| j) | a halászati korlátozás alá vont területen folytatott halászathoz használt főbb eszköz(ök); |
| --- | --- |

j)

a halászati korlátozás alá vont területen folytatott halászathoz használt főbb eszköz(ök);

| k) | a halászati korlátozás alá vont területen halászat folytatására engedélyezett időszak; |
| --- | --- |

k)

a halászati korlátozás alá vont területen halászat folytatására engedélyezett időszak;

| l) | az egyes hajókat halászatra jogosító napok száma; |
| --- | --- |

l)

az egyes hajókat halászatra jogosító napok száma;

| m) | a kijelölt kikötő. |
| --- | --- |

m)

a kijelölt kikötő.

(6)   Az engedéllyel rendelkező hajók csak a kijelölt kikötőkben rakodhatják ki a tengerfenéki állományokból származó fogásaikat. Erre a célra minden érintett tagállam kijelöl olyan kikötőket, ahol a Jabuka-árok (Pomo-árok) halászati korlátozás alá vont területéről származó fogások kirakodása engedélyezett. E kikötők jegyzékét minden év április 30-ig meg kell küldeni a GFCM titkársága és a Bizottság részére.

(7)   A 9c. cikk (2) és (3) bekezdésében említett területeken az e cikk (1) bekezdésében említett halászeszközzel halászni jogosult hajóknak rendelkezniük kell megfelelően működő műholdas hajómegfigyelési rendszerrel és/vagy automatikus azonosító rendszerrel, a fedélzeten tartott vagy a használt halászeszközt pedig bármely halászati művelet megkezdése vagy az említett területekre való kihajózás előtt megfelelően azonosítani, számozni és jelölni kell.

(8)   A fenéken rögzített hálóval, fenékvonóhálóval, rögzített horogsorral és csapdákkal felszerelt halászhajók csak akkor haladhatnak át a halászati korlátozás alá vont területen, ha üzemelő fedélzeti műholdas hajómegfigyelési rendszerrel vagy automatikus azonosító rendszerrel, egyenes útvonalon, legalább 7 csomós sebességgel közlekednek, és ha semmilyen halászati tevékenységet nem folytatnak.

9e. cikk

Területi/időbeli korlátozások az Alborán-tengeren

(1)   A rendelkezésükre álló tudományos szakvélemények figyelembevételével a tagállamok területi/időbeli korlátozásokat írhatnak elő az Alborán-tengerre (az I. mellékletben meghatározott GFCM 1, 2 és 3 földrajzi alterület) vonatkozóan azzal a céllal, hogy a fiatal és/vagy ívó nagyszemű vörösdurbincsok csoportosulási területeinek védelme érdekében tiltsák vagy korlátozzák a halászati tevékenységeket.

(2)   A tagállamok legkésőbb 2020. január 11-ig értesítik a GFCM titkárságát és a Bizottságot a területekről és az azokra általuk alkalmazott korlátozásokról.”

| 4. | A II. cím I. fejezete a következő szakasszal egészül ki:


  „
  III. Szakasz




  Időbeli tilalom a Gabèsi-öbölben




  11a. cikk
  Időbeli tilalom a Gabèsi-öbölben
  Minden év július 1-jétől szeptember 30-ig tilos fenékvonóhálós halászatot folytatni a partvonal és a GFCM 14. földrajzi alterület 200 méteres izobátja között (az I. mellékletben meghatározott Gabèsi-öböl).” |
| --- | --- |

4.

A II. cím I. fejezete a következő szakasszal egészül ki:

„
  III. Szakasz

Időbeli tilalom a Gabèsi-öbölben

11a. cikk

Időbeli tilalom a Gabèsi-öbölben

Minden év július 1-jétől szeptember 30-ig tilos fenékvonóhálós halászatot folytatni a partvonal és a GFCM 14. földrajzi alterület 200 méteres izobátja között (az I. mellékletben meghatározott Gabèsi-öböl).”

| 5. | A II. cím a következő fejezettel egészül ki:


  „
  IIA. FEJEZET




  Időbeli tilalom a Fekete-tengeren




  14a. cikk
  Tilalmi időszak a nagy rombuszhal fekete-tengeri ívási időszakában

  (1)   Minden érintett tagállam a minden év áprilisától júniusáig terjedő időszakon belül legalább két hónapos tilalmi időszakot jelöl ki a Fekete-tengerre vonatkozóan.


  (2)   A tagállamok kiegészítő területi/időbeli korlátozásokat is előírhatnak, hogy a fiatal nagy rombuszhalak csoportosulási területeinek védelme érdekében megtilthassák vagy korlátozhassák a halászati tevékenységeket.” |
| --- | --- |

5.

A II. cím a következő fejezettel egészül ki:

„
  IIA. FEJEZET

Időbeli tilalom a Fekete-tengeren

14a. cikk

Tilalmi időszak a nagy rombuszhal fekete-tengeri ívási időszakában

(1)   Minden érintett tagállam a minden év áprilisától júniusáig terjedő időszakon belül legalább két hónapos tilalmi időszakot jelöl ki a Fekete-tengerre vonatkozóan.

(2)   A tagállamok kiegészítő területi/időbeli korlátozásokat is előírhatnak, hogy a fiatal nagy rombuszhalak csoportosulási területeinek védelme érdekében megtilthassák vagy korlátozhassák a halászati tevékenységeket.”

| 6. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

  „16ca. cikk
  A vörös nemeskorallra vonatkozó elővigyázatossági tilalmak

  (1)   A vörös nemeskorallra vonatkozóan a (2) és a (3) bekezdésben meghatározott fogási határértékszint elérésekor a tagállamok az érintett területeken időlegesen betiltják a vörös nemeskorall halászatát.


  (2)   A fogási határértékszintet akkor érik el, amikor az alapi részen 7 mm-nél kisebb átmérőjű vörösnemeskorall-telepek mennyisége a tárgyévben meghaladja az adott vörösnemeskorall-zátonyról begyűjtött teljes mennyiség 25 %-át.


  (3)   Azokon a területeken, ahol a korallzátonyokat még nem azonosították megfelelően, a fogási határértékszint és az (1) bekezdésben említett tilalom a GFCM statisztikai négyszög szerinti mértékben alkalmazandó.


  (4)   Az (1) bekezdés szerinti tilalmat elrendelő határozatukban a tagállamok meghatározzák az érintett földrajzi területet, a tilalom időtartamát és a tilalom ideje alatt az érintett területen a halászatra irányadó feltételeket.


  (5)   A tilalmat előíró tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a GFCM titkárságát és a Bizottságot.



  16cb. cikk
  Területi/időbeli tilalmak
  A vörösnemeskorall-begyűjtést folytató tagállamok a rendelkezésükre álló tudományos szakvélemények alapján legkésőbb 2020. január 11-ig kiegészítő tilalmakat vezetnek be a vörös nemeskorall védelmére.” |
| --- | --- |

6.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„16ca. cikk

A vörös nemeskorallra vonatkozó elővigyázatossági tilalmak

(1)   A vörös nemeskorallra vonatkozóan a (2) és a (3) bekezdésben meghatározott fogási határértékszint elérésekor a tagállamok az érintett területeken időlegesen betiltják a vörös nemeskorall halászatát.

(2)   A fogási határértékszintet akkor érik el, amikor az alapi részen 7 mm-nél kisebb átmérőjű vörösnemeskorall-telepek mennyisége a tárgyévben meghaladja az adott vörösnemeskorall-zátonyról begyűjtött teljes mennyiség 25 %-át.

(3)   Azokon a területeken, ahol a korallzátonyokat még nem azonosították megfelelően, a fogási határértékszint és az (1) bekezdésben említett tilalom a GFCM statisztikai négyszög szerinti mértékben alkalmazandó.

(4)   Az (1) bekezdés szerinti tilalmat elrendelő határozatukban a tagállamok meghatározzák az érintett földrajzi területet, a tilalom időtartamát és a tilalom ideje alatt az érintett területen a halászatra irányadó feltételeket.

(5)   A tilalmat előíró tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a GFCM titkárságát és a Bizottságot.

16cb. cikk

Területi/időbeli tilalmak

A vörösnemeskorall-begyűjtést folytató tagállamok a rendelkezésükre álló tudományos szakvélemények alapján legkésőbb 2020. január 11-ig kiegészítő tilalmakat vezetnek be a vörös nemeskorall védelmére.”

| 7. | A II. cím a következő fejezettel egészül ki a IV. fejezet után:


  „
  IVA. FEJEZET




  A tüskéscápa fekete-tengeri állományára vonatkozó minimális védelmi referenciaméret




  16da. cikk
  A tüskéscápa fekete-tengeri állományára vonatkozó minimális védelmi referenciaméret
  A fekete tüskéscápa 90 cm-nél kisebb egyedeit tilos a fedélzeten tartani, átrakodni, kirakodni, tárolni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni. A tüskéscápa ilyen példányainak véletlenül kifogott egyedeit – amennyire lehetséges – a lehető legrövidebb időn belül sértetlenül és élve szabadon kell engedni. A halászhajók parancsnokai a halászati naplóban rögzítik a tüskéscápa véletlenszerű befogását, visszaengedését és/vagy visszadobását. A tagállamok bejelentik ezeket az információkat a GFCM-nek és a Bizottságnak a Tudományos Tanácsadó Bizottságnak szóló éves jelentésükben és a GFCM adatgyűjtési keretrendszerén keresztül.” |
| --- | --- |

7.

A II. cím a következő fejezettel egészül ki a IV. fejezet után:

„
  IVA. FEJEZET

A tüskéscápa fekete-tengeri állományára vonatkozó minimális védelmi referenciaméret

16da. cikk

A tüskéscápa fekete-tengeri állományára vonatkozó minimális védelmi referenciaméret

A fekete tüskéscápa 90 cm-nél kisebb egyedeit tilos a fedélzeten tartani, átrakodni, kirakodni, tárolni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni. A tüskéscápa ilyen példányainak véletlenül kifogott egyedeit – amennyire lehetséges – a lehető legrövidebb időn belül sértetlenül és élve szabadon kell engedni. A halászhajók parancsnokai a halászati naplóban rögzítik a tüskéscápa véletlenszerű befogását, visszaengedését és/vagy visszadobását. A tagállamok bejelentik ezeket az információkat a GFCM-nek és a Bizottságnak a Tudományos Tanácsadó Bizottságnak szóló éves jelentésükben és a GFCM adatgyűjtési keretrendszerén keresztül.”

| 8. | A szöveg a következő címmel egészül ki:


  „IIA. CÍM


  HALÁSZATI KAPACITÁS ÉS HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK



  16m. cikk
  A vörös nemeskorall begyűjtésére vonatkozó korlátok
  Minden tagállam létrehozhat a vörösnemeskorall-begyűjtésre vonatkozó egyedi napi és/vagy éves korlátokból álló rendszert a Földközi-tenger vonatkozásában.


  16n. cikk
  A nagyszemű vörösdurbincs halászatára fordított halászflotta-kapacitás vagy halászati erőkifejtés az Alborán-tengeren
  A tagállamok legkésőbb 2020-ig gondoskodnak arról, hogy a nagyszemű vörösdurbincs alborán-tengeri (az I. mellékletben meghatározott GFCM 1, 2 és 3 földrajzi alterület) halászata esetében a halászflotta-kapacitás vagy a halászati erőkifejtés az utóbbi években alkalmazott és engedélyezett szinten maradjon.” |
| --- | --- |

8.

A szöveg a következő címmel egészül ki:

„IIA. CÍM

HALÁSZATI KAPACITÁS ÉS HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK

16m. cikk

A vörös nemeskorall begyűjtésére vonatkozó korlátok

Minden tagállam létrehozhat a vörösnemeskorall-begyűjtésre vonatkozó egyedi napi és/vagy éves korlátokból álló rendszert a Földközi-tenger vonatkozásában.

16n. cikk

A nagyszemű vörösdurbincs halászatára fordított halászflotta-kapacitás vagy halászati erőkifejtés az Alborán-tengeren

A tagállamok legkésőbb 2020-ig gondoskodnak arról, hogy a nagyszemű vörösdurbincs alborán-tengeri (az I. mellékletben meghatározott GFCM 1, 2 és 3 földrajzi alterület) halászata esetében a halászflotta-kapacitás vagy a halászati erőkifejtés az utóbbi években alkalmazott és engedélyezett szinten maradjon.”

| 9. | A 17a. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

9.

A 17a. cikket el kell hagyni.

| 10. | A III. cím a következő fejezetekkel egészül ki:


  „
  III. FEJEZET




  A korallhalászat ellenőrzése




  22a. cikk
  A vörös nemeskorallra vonatkozó halászati engedélyek

  (1)   A Földközi-tengeren vörösnemeskorall-begyűjtésre jogosult hajóknak vagy halászoknak érvényes halászati engedéllyel kell rendelkezniük, amely rögzíti a halászat technikai feltételeit.


  (2)   Az (1) bekezdés szerinti engedély hiányában tilos vörös nemeskorallt begyűjteni, a fedélzeten tartani, átrakodni, kirakodni, átadni, tárolni, értékesíteni, valamint eladásra kiállítani vagy felkínálni.


  (3)   A tagállamok naprakész nyilvántartást vezetnek az (1) bekezdésben említett halászati engedélyekről, és minden év március 31-ig megküldik a Bizottság részére azon hajók jegyzékét, amelyekre vonatkozóan az (1) bekezdésben említett engedélyeket kiadták. A Bizottság ezt a jegyzéket legkésőbb minden év április 30-ig megküldi a GFCM titkárságának. Az említett jegyzéknek minden egyes hajóra vonatkozóan tartalmaznia kell az alábbi adatokat:






  a) | a hajó neve; |
| --- | --- | --- |

10.

A III. cím a következő fejezetekkel egészül ki:

„
  III. FEJEZET

A korallhalászat ellenőrzése

22a. cikk

A vörös nemeskorallra vonatkozó halászati engedélyek

(1)   A Földközi-tengeren vörösnemeskorall-begyűjtésre jogosult hajóknak vagy halászoknak érvényes halászati engedéllyel kell rendelkezniük, amely rögzíti a halászat technikai feltételeit.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti engedély hiányában tilos vörös nemeskorallt begyűjteni, a fedélzeten tartani, átrakodni, kirakodni, átadni, tárolni, értékesíteni, valamint eladásra kiállítani vagy felkínálni.

(3)   A tagállamok naprakész nyilvántartást vezetnek az (1) bekezdésben említett halászati engedélyekről, és minden év március 31-ig megküldik a Bizottság részére azon hajók jegyzékét, amelyekre vonatkozóan az (1) bekezdésben említett engedélyeket kiadták. A Bizottság ezt a jegyzéket legkésőbb minden év április 30-ig megküldi a GFCM titkárságának. Az említett jegyzéknek minden egyes hajóra vonatkozóan tartalmaznia kell az alábbi adatokat:

a)

a hajó neve;

| b) | a hajó lajstromozási száma (a szerződő fél által megadott kód); |
| --- | --- |

b)

a hajó lajstromozási száma (a szerződő fél által megadott kód);

| c) | GFCM-nyilvántartási szám (három betűjelből álló ISO-országkód + 9 számjegy, például xxx000000001); |
| --- | --- |

c)

GFCM-nyilvántartási szám (három betűjelből álló ISO-országkód + 9 számjegy, például xxx000000001);

| d) | a lajstromozás szerinti kikötő (a kikötő teljes neve); |
| --- | --- |

d)

a lajstromozás szerinti kikötő (a kikötő teljes neve);

| e) | korábbi név (ha volt); |
| --- | --- |

e)

korábbi név (ha volt);

| f) | korábbi lobogó (ha volt); |
| --- | --- |

f)

korábbi lobogó (ha volt);

| g) | más lajstromokból való korábbi törlésre vonatkozó adatok (ha volt ilyen); |
| --- | --- |

g)

más lajstromokból való korábbi törlésre vonatkozó adatok (ha volt ilyen);

| h) | a hajó nemzetközi rádiós hívójele (ha van); |
| --- | --- |

h)

a hajó nemzetközi rádiós hívójele (ha van);

| i) | műholdas hajómegfigyelési rendszer vagy földrajzi helymeghatározásra használt egyéb berendezés (I/N válasz szükséges); |
| --- | --- |

i)

műholdas hajómegfigyelési rendszer vagy földrajzi helymeghatározásra használt egyéb berendezés (I/N válasz szükséges);

| j) | a hajó típusa, teljes hossza (LOA) és bruttó tonnatartalma (BT) és/vagy bruttó regisztertonna-tartalma (BRT), valamint kW-ban kifejezett motorteljesítménye; |
| --- | --- |

j)

a hajó típusa, teljes hossza (LOA) és bruttó tonnatartalma (BT) és/vagy bruttó regisztertonna-tartalma (BRT), valamint kW-ban kifejezett motorteljesítménye;

| k) | biztonsági és védelmi berendezések a megfigyelők fedélzeten való fogadásához (I/N válasz szükséges); |
| --- | --- |

k)

biztonsági és védelmi berendezések a megfigyelők fedélzeten való fogadásához (I/N válasz szükséges);

| l) | a vörösnemeskorall-halászatra engedélyezett időszak; |
| --- | --- |

l)

a vörösnemeskorall-halászatra engedélyezett időszak;

| m) | a vörösnemeskorall-halászatra engedélyezett terület(ek): a GFCM földrajzi alterületei és a GFCM statisztikai rácsának cellái; |
| --- | --- |

m)

a vörösnemeskorall-halászatra engedélyezett terület(ek): a GFCM földrajzi alterületei és a GFCM statisztikai rácsának cellái;

| n) | részvétel nemzeti/nemzetközi tudományos intézmények által vezetett tudományos programokban (I/N válasz szükséges; röviden írja le). |
| --- | --- |

n)

részvétel nemzeti/nemzetközi tudományos intézmények által vezetett tudományos programokban (I/N válasz szükséges; röviden írja le).

(4)   A tagállamok mindaddig nem növelhetik a halászati engedélyek számát, amíg a tudományos szakvélemények szerint nem kedvező a vörösnemeskorall-populációk állapota.

22b. cikk

A vörös nemeskorall begyűjtött mennyiségének rögzítése

(1)   A vörös nemeskorall begyűjtésére engedéllyel rendelkező hajók halászai vagy parancsnokai kötelesek a begyűjtési műveletek után, napi begyűjtési utak esetében pedig legkésőbb a kikötőben való kirakodáskor rögzíteni a begyűjtött vörös nemeskorall élőtömegben kifejezett mennyiségét és lehetőség szerint a koralltelepek számát.

(2)   A vörös nemeskorall begyűjtésére engedéllyel rendelkező halászhajók fedélzetén naplót kell tartani, amelyben a begyűjtött mennyiség élőtömegétől függetlenül rögzíteni kell a vörös nemeskorallra vonatkozó napi fogásokat a halászati tevékenység végzésének területe és mélysége szerinti bontásban, valamint lehetőség szerint a halászati napok és a merülések számát. Ezeket az információkat az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkének (6) bekezdésében megállapított határidőn belül továbbítani kell az illetékes nemzeti hatóságok részére.

22c. cikk

A vörös nemeskorallra vonatkozó előzetes értesítés

A halászhajó parancsnoka vagy az ő képviselője a kikötőbe érkezés becsült időpontja előtt 2–4 órával értesíti az illetékes hatóságokat a következőkről:

| a) | az érkezés várható időpontja; |
| --- | --- |

a)

az érkezés várható időpontja;

| b) | a halászhajó külső azonosító száma és neve; |
| --- | --- |

b)

a halászhajó külső azonosító száma és neve;

| c) | a fedélzeten tartott vörösnemeskorall-telepek élőtömegben kifejezett, becsült mennyisége és lehetőség szerint a koralltelepek száma; |
| --- | --- |

c)

a fedélzeten tartott vörösnemeskorall-telepek élőtömegben kifejezett, becsült mennyisége és lehetőség szerint a koralltelepek száma;

| d) | a begyűjtés szerinti földrajzi területre vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

d)

a begyűjtés szerinti földrajzi területre vonatkozó adatok.

22d. cikk

A vörös nemeskorall kirakodására kijelölt kikötők

Az engedéllyel rendelkező halászok vagy halászhajók kizárólag az arra kijelölt kikötőkben rakodhatják ki a begyűjtött vörös nemeskorallt. Erre a célra minden egyes tagállam kijelöl olyan kikötőket, ahol a vörös nemeskorall kirakodása engedélyezett, és e kikötők jegyzékét legkésőbb minden év április 30-ig megküldi a GFCM titkársága és a Bizottság részére, kivéve, ha nem történik változás a kijelölt kikötők korábban közölt jegyzékében.

22e. cikk

A vörös nemeskorall kirakodott mennyiségének ellenőrzése

Minden tagállam kockázatelemzésen alapuló ellenőrzési programot hoz létre, különösen a kirakodott mennyiség ellenőrzése és a hajónaplók hitelesítése céljából.

22f. cikk

A vörös nemeskorall átrakodása

Tilos a vörös nemeskorall tengeren történő átrakodása.

22g. cikk

A vörös nemeskorallal kapcsolatos tudományos tájékoztatás

A vörös nemeskorall begyűjtését folytató halászflottával rendelkező tagállamoknak gondoskodniuk kell a gyűjtés és a begyűjtött mennyiség megfelelő tudományos megfigyelésére szolgáló mechanizmusról azzal a céllal, hogy a GFCM tudományos tanácsadó bizottsága leíró jellegű tájékoztatást nyújthasson és szakvéleményt fogalmazhasson meg legalább a következőkről:

| a) | az alkalmazott halászati erőkifejtés (például a gyűjtési célú merülések heti száma) és az állományonként begyűjtött összmennyiség helyi, nemzeti vagy nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazott halászati erőkifejtés (például a gyűjtési célú merülések heti száma) és az állományonként begyűjtött összmennyiség helyi, nemzeti vagy nemzetközi szinten;

| b) | a védelmi és gazdálkodási referenciapontok a regionális gazdálkodási terv továbbfejlesztésére tekintettel, a maximális fenntartható hozam elérésére és az állományösszeomlás veszélyének alacsony szinten tartására irányuló célkitűzéssel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a védelmi és gazdálkodási referenciapontok a regionális gazdálkodási terv továbbfejlesztésére tekintettel, a maximális fenntartható hozam elérésére és az állományösszeomlás veszélyének alacsony szinten tartására irányuló célkitűzéssel összhangban;

| c) | a gazdálkodási alternatívák biológiai és társadalmi-gazdasági hatásai, ideértve GFCM szerződő felei által javasolt bemeneti/kimeneti ellenőrzést és/vagy technikai intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

a gazdálkodási alternatívák biológiai és társadalmi-gazdasági hatásai, ideértve GFCM szerződő felei által javasolt bemeneti/kimeneti ellenőrzést és/vagy technikai intézkedéseket;

| d) | esetleges területi/időbeli tilalmak a halászat fenntarthatóságának megőrzése érdekében. |
| --- | --- |

d)

esetleges területi/időbeli tilalmak a halászat fenntarthatóságának megőrzése érdekében.

IV. FEJEZET

Bizonyos GFCM földrajzi alterületekre vonatkozó ellenőrzési intézkedések

I. Szakasz

A nagyszemű vörösdurbincs alborán-tengeri halászatának ellenőrzése

22h. cikk

A nagyszemű vörösdurbincs napi fogásainak és járulékos fogásainak bejelentése

Az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkének sérelme nélkül a tagállamok mechanizmust alakítanak ki annak biztosítására, hogy a nagyszemű vörösdurbincs napi alborán-tengeri (az I. mellékletben meghatározott GFCM 1, 2 és 3 földrajzi alterület) kereskedelmi fogásait és járulékos fogásait bejelentsék, függetlenül a kifogott mennyiség élőtömegétől. A hobbihorgászatot illetően a tagállamok törekednek arra, hogy rögzítsék az e faj állományaiból kifogott mennyiséget, vagy megadják annak becsült mennyiségét.

22i. cikk

Halászati engedélyek és halászati tevékenységek

(1)   A tagállamok összeállítják azon halászhajók nyilvántartását, amelyek engedéllyel rendelkeznek arra, hogy az Alborán-tengerből kifogott nagyszemű vörösdurbincsból az osztályozás utáni, árapályonkénti, élőtömegben számított 20 %-át meghaladó mennyiséget a fedélzetükön tartsanak vagy kirakodjanak. E nyilvántartást vezetni és frissíteni kell.

(2)   A nagyszemű vörösdurbincsra halászó hajók csak akkor végezhetnek halászati tevékenységet, ha az említett halászati tevékenységek szerepelnek az illetékes hatóságok által kiállított és a folytatható tevékenységek feltételeit rögzítő, érvényes halászati engedélyben. Az engedélynek tartalmaznia kell a VIII. mellékletben előírt adatokat.

(3)   A tagállamok:

| a) | megküldik a Bizottságnak minden év január 31-ig: a tárgyévre vagy az azt követő év(ek)re engedélyt kapott, tevékenységet folytató hajók jegyzékét; a Bizottság ezt a jegyzéket minden év február végéig megküldi a GFCM titkárságának. A jegyzéknek tartalmaznia kell a VIII. mellékletben előírt adatokat; |
| --- | --- |

a)

megküldik a Bizottságnak minden év január 31-ig: a tárgyévre vagy az azt követő év(ek)re engedélyt kapott, tevékenységet folytató hajók jegyzékét; a Bizottság ezt a jegyzéket minden év február végéig megküldi a GFCM titkárságának. A jegyzéknek tartalmaznia kell a VIII. mellékletben előírt adatokat;

| b) | 2018. november 30-tól, de legkésőbb 2020. november 30-tól kezdve minden év novemberének végéig megküldik a Bizottságnak és a GFCM titkárságának: az (1) bekezdésben említett hajók által végzett halászati tevékenységekről szóló jelentést összesített formában, legalább a következő információkkal:






  i. | a halászati napok száma; |
| --- | --- | --- |

b)

2018. november 30-tól, de legkésőbb 2020. november 30-tól kezdve minden év novemberének végéig megküldik a Bizottságnak és a GFCM titkárságának: az (1) bekezdésben említett hajók által végzett halászati tevékenységekről szóló jelentést összesített formában, legalább a következő információkkal:

i.

a halászati napok száma;

| ii. | a halászati terület; |
| --- | --- |

ii.

a halászati terület;

| iii. | a kifogott nagyszemű vörösdurbincs mennyisége. |
| --- | --- |

iii.

a kifogott nagyszemű vörösdurbincs mennyisége.

(4)   A nagyszemű vörösdurbincs halászatára engedéllyel rendelkező valamennyi, teljes hosszúságát tekintve 12 méternél hosszabb hajót fel kell szerelni műholdas hajómegfigyelési rendszerrel vagy olyan más földrajzi helymeghatározó rendszerrel, amely lehetővé teszi, hogy az ellenőrző hatóságok nyomon kövessék az ilyen hajókkal végzett halászati tevékenységeket.

22j. cikk

Tudományos megfigyelés

A nagyszemű vörösdurbincs-halászatot folytató halászflottákkal rendelkező tagállamoknak gondoskodniuk kell a halászat és a fogások megfelelő megfigyelésére szolgáló mechanizmusról annak lehetővé tétele céljából, hogy a GFCM Tudományos Tanácsadó Bizottsága leíró jellegű tájékoztatást nyújthasson és szakvéleményt fogalmazhasson meg legalább a következőkről:

| a) | a halászeszköz jellemzői, többek között a horogsor és a rögzített hálók maximális hossza, valamint a horgok száma, típusa és mérete; |
| --- | --- |

a)

a halászeszköz jellemzői, többek között a horogsor és a rögzített hálók maximális hossza, valamint a horgok száma, típusa és mérete;

| b) | az alkalmazott halászati erőkifejtés (például a halászati napok heti száma) és a kereskedelmi halászflották által kifogott összmennyiség; a hobbihorgászat keretében kifogott mennyiségre vonatkozó becslést is közölni kell; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazott halászati erőkifejtés (például a halászati napok heti száma) és a kereskedelmi halászflották által kifogott összmennyiség; a hobbihorgászat keretében kifogott mennyiségre vonatkozó becslést is közölni kell;

| c) | a védelmi és gazdálkodási referenciapontok a fenntartható halászatra vonatkozó többéves gazdálkodási tervek kidolgozására tekintettel, a maximális fenntartható hozam elérésére és az állományösszeomlás veszélyének alacsony szinten tartására irányuló célkitűzéssel összhangban; |
| --- | --- |

c)

a védelmi és gazdálkodási referenciapontok a fenntartható halászatra vonatkozó többéves gazdálkodási tervek kidolgozására tekintettel, a maximális fenntartható hozam elérésére és az állományösszeomlás veszélyének alacsony szinten tartására irányuló célkitűzéssel összhangban;

| d) | a gazdálkodási alternatíváknak – többek között a bemeneti/kimeneti ellenőrzésnek és/vagy a technikai intézkedéseknek – a GFCM és/vagy a szerződő felek által tapasztalt társadalmi-gazdasági hatásai; |
| --- | --- |

d)

a gazdálkodási alternatíváknak – többek között a bemeneti/kimeneti ellenőrzésnek és/vagy a technikai intézkedéseknek – a GFCM és/vagy a szerződő felek által tapasztalt társadalmi-gazdasági hatásai;

| e) | esetleges területi/időbeli tilalmak a halászat fenntarthatóságának megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

e)

esetleges területi/időbeli tilalmak a halászat fenntarthatóságának megőrzése érdekében;

| f) | a hobbihorgászat lehetséges hatása a nagyszemű vörösdurbincs állományának (állományainak) állapotára. |
| --- | --- |

f)

a hobbihorgászat lehetséges hatása a nagyszemű vörösdurbincs állományának (állományainak) állapotára.

II. Szakasz

Tuniszi-csatorna

22k. cikk

A Tuniszi-csatorna tengerfenéki állományára irányuló fenékvonóhálós halászat engedélyezése

(1)   A Tuniszi-csatorna (az I. mellékletben meghatározott GFCM 12, 13, 14, 15 és 16 földrajzi alterület) tengerfenéki állományára halászó fenékvonóhálós halászhajók kizárólag az illetékes hatóságok által kiállított és a végezhető tevékenységek feltételeit rögzítő, érvényes halászati engedélyben kifejezetten meghatározott halászati tevékenységeket végezhetik.

(2)   Az (1) bekezdésben említett halászati engedélynek az (EU) 2017/218 bizottsági végrehajtási rendelet (*3) I. mellékletében meghatározott adatokon túlmenően tartalmaznia kell a következőket:

| a) | GFCM-nyilvántartási szám; |
| --- | --- |

a)

GFCM-nyilvántartási szám;

| b) | korábbi név (ha volt); |
| --- | --- |

b)

korábbi név (ha volt);

| c) | korábbi lobogó (ha volt); |
| --- | --- |

c)

korábbi lobogó (ha volt);

| d) | más lajstromokból való korábbi törlésre vonatkozó adatok (ha volt ilyen). |
| --- | --- |

d)

más lajstromokból való korábbi törlésre vonatkozó adatok (ha volt ilyen).

(3)   A tagállamok minden év október 31-ig megküldik a Bizottságnak azon hajók jegyzékét, amelyekre vonatkozóan az (1) bekezdésben említett engedélyt kiadták. A Bizottság az említett jegyzéket legkésőbb minden év november 30-ig megküldi az általa kijelölt szervnek és a GFCM titkárságának.

(4)   A tagállamok legkésőbb minden év augusztus 31-ig megküldik a Bizottságnak és a GFCM titkárságának az (1) bekezdésben említett hajók által végzett halászati tevékenységekről szóló jelentést összesített formában, legalább a következő információkkal:

| i. | a halászati napok száma; |
| --- | --- |

i.

a halászati napok száma;

| ii. | a halászati terület; valamint |
| --- | --- |

ii.

a halászati terület; valamint

| iii. | a szürke tőkehal és a piros ostorgarnéla kifogott mennyisége. |
| --- | --- |

iii.

a szürke tőkehal és a piros ostorgarnéla kifogott mennyisége.

22l. cikk

Kijelölt kikötők

(1)   Minden tagállamnak az 1224/2009/EK rendelet 43. cikkének (5) bekezdése szerint kirakodási kikötőket kell kijelölnie, ahol a Tuniszi-csatornában fogott szürke tőkehal és piros ostorgarnéla ki- és átrakodható. A tagállamoknak legkésőbb 2018. november 30-ig meg kell küldeniük a kijelölt kirakodási kikötők jegyzékét a GFCM titkárságának és a Bizottságnak. E jegyzék minden későbbi módosításáról haladéktalanul tájékoztatni kell a GFCM titkárságát és a Bizottságot.

(2)   A Tuniszi-csatornában fogott szürke tőkehal és piros ostorgarnéla bármely mennyiségét tilos kirakodni vagy átrakodni a tagállamok által kijelölt kirakodási kikötőkön kívül.

22m. cikk

Nemzetközi közös ellenőrzési és felügyeleti rendszer a Tuniszi-csatornában

(1)   A tagállamok ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeket folytathatnak a nemzetközi közös ellenőrzési és felügyeleti rendszer (a továbbiakban: a rendszer) keretében, amely az I. mellékletben meghatározott GFCM 12, 13, 14, 15 és 16 földrajzi alterületen található, nemzeti joghatóságon kívüli vizekre terjed ki (a továbbiakban: az ellenőrzés és felügyelet tárgyát képező terület).

(2)   A tagállamok ellenőröket és ellenőrző eszközöket is alkalmazhatnak, és a rendszer keretében ellenőrzéseket végezhetnek. A Bizottság vagy egy általa kijelölt szerv uniós ellenőröket jelölhet ki a rendszer keretében.

(3)   A Bizottság vagy egy általa kijelölt szerv koordinálja az Unió felügyeleti és ellenőrzési tevékenységeit, valamint az érintett tagállamokkal együttműködve közös alkalmazási tervet dolgozhat ki, amely lehetővé teszi, hogy az Unió teljesítse a rendszer keretében vállalt kötelezettségeit. A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy elősegítsék e tervek végrehajtását, különösen a szükséges emberi és anyagi erőforrások, valamint azok igénybevételének időszakai és földrajzi területei tekintetében.

(4)   Minden tagállam legkésőbb minden év október 31-ig megküldi a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv részére az (1) bekezdésben meghatározott területen ellenőrzésre és felügyeletre jogosult ellenőrök névjegyzékét, valamint az ellenőrzés és a felügyelet során használt azon hajók és légi járművek nevét, amelyeket a következő évben a rendszerhez hozzárendelni szándékoznak. A Bizottság vagy az általa kijelölt szerv minden év december 1-ig, vagy a lehető leghamarabb, az ellenőrzési tevékenységek megkezdése előtt megküldi ezeket az információkat a GFCM titkársága részére.

(5)   A rendszerhez kijelölt ellenőröknek maguknál kell tartaniuk az illetékes hatóságok által a IV. melléklet szerinti minta alapján kiállított GFCM ellenőri kártyát.

(6)   A hajóátvizsgálási és ellenőrzési feladatokat a rendszerrel összhangban ellátó hajóknak az V. melléklet szerinti egyedi lobogó vagy jelzőlobogó alatt kell közlekedniük.

(7)   Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a lobogója alatti közlekedésre jogosult, az (1) bekezdés szerinti területen tevékenységet folytató valamennyi ellenőrhajó lehetőleg napi szintű, biztonságos kapcsolatot tartson az ugyanazon a területen tevékenykedő összes többi ellenőrhajóval a tevékenységeik összehangolásához szükséges információk megosztása céljából.

(8)   Az (1) bekezdés szerinti területen ellenőrzési vagy felügyeleti jelenléttel rendelkező minden egyes tagállam a területre való belépésükkor közli valamennyi ellenőrhajóval az előző tíznapos időszakban történt észlelések VII. melléklettel összhangban összeállított jegyzékét, valamint az ugyanabban az időszakban végrehajtott hajóátvizsgálások és ellenőrzések jegyzékét, amely tartalmazza a dátumokat, a koordinátákat és minden egyéb lényeges adatot.

22n. cikk

Ellenőrzések elvégzése

(1)   A rendszerhez kijelölt ellenőrök:

| a) | a hajóra szállás előtt közlik az ellenőrhajó nevét a halászhajó legénységével; |
| --- | --- |

a)

a hajóra szállás előtt közlik az ellenőrhajó nevét a halászhajó legénységével;

| b) | az ellenőrhajóra és az ellenőröket a halászhajókra átszállító hajóra is kitűzik az V. melléklet szerinti jelzőlobogót; |
| --- | --- |

b)

az ellenőrhajóra és az ellenőröket a halászhajókra átszállító hajóra is kitűzik az V. melléklet szerinti jelzőlobogót;

| c) | legfeljebb háromtagú ellenőrcsoportokat állítanak össze. |
| --- | --- |

c)

legfeljebb háromtagú ellenőrcsoportokat állítanak össze.

(2)   Hajóra szálláskor az ellenőrök kötelesek bemutatni a IV. mellékletben ismertetett személyazonosító okmányt a halászhajó parancsnokának. Az ellenőrzést a GFCM egyik hivatalos nyelvén, lehetőség szerint a halászhajó parancsnoka által beszélt nyelven kell lefolytatni.

(3)   Az ellenőrök az ellenőrzésről jelentést készítenek a VI. mellékletben meghatározott formában.

(4)   Az ellenőrök a jelentést a hajóparancsnok jelenlétében írják alá, aki a jelentéssel kapcsolatban általa megfelelőnek vélt észrevételeket tehet, és akinek szintén alá kell írnia a jelentést.

(5)   A jelentésről másolatot kap a hajóparancsnok és az ellenőrcsoportot küldő hatóság, amely továbbítja azt az ellenőrzés tárgyát képező hajó, lobogó szerinti államának hatóságai és a Bizottság és/vagy az általa kijelölt szerv számára. A Bizottság továbbítja a jelentés másolatát a GFCM titkárságának.

(6)   Az ellenőrcsoport létszámát és az ellenőrzés időtartamát az ellenőrhajó parancsnoki szerepet betöltő tisztje határozza meg minden lényeges körülmény figyelembevételével.

22o. cikk

Jogsértések

(1)   E cikk alkalmazásában az alábbi tevékenységek minősülnek jogsértésnek:

| a) | az 1005/2008/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a), b), c), e), f), g) és h) pontjában említett tevékenységek; |
| --- | --- |

a)

az 1005/2008/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a), b), c), e), f), g) és h) pontjában említett tevékenységek;

| b) | a műholdas hajómegfigyelési rendszer zavarása; valamint |
| --- | --- |

b)

a műholdas hajómegfigyelési rendszer zavarása; valamint

| c) | műholdas hajómegfigyelési rendszer nélküli tevékenykedés. |
| --- | --- |

c)

műholdas hajómegfigyelési rendszer nélküli tevékenykedés.

(2)   Ha a halászhajó átvizsgálása és ellenőrzése során az ellenőrök jogsértést észlelnek, az ellenőrhajó lobogója szerinti tagállam hatóságai közvetlenül és a GFCM titkárságán keresztül is haladéktalanul értesítik a Bizottságot vagy az általa kijelölt szervet, amely értesíti az ellenőrzött halászhajó lobogója szerinti államot. Az ellenőrnek a halászhajó lobogója szerinti állam azon ellenőrhajóit is értesítenie kell, amelyek tudomása szerint a közelben tartózkodnak.

(3)   A hajó lobogó szerinti tagállama gondoskodik arról, hogy a jogsértést megállapító ellenőrzést követően az érintett halászhajó felhagyjon minden halászati tevékenységgel. A lobogó szerinti tagállam a halászhajót kötelezi, hogy 72 órán belül induljon el az általa kijelölt kikötőbe, ahol vizsgálatot kell indítani.

(4)   Amennyiben az ellenőrzés során jogsértésre derült fény, a lobogó szerinti tagállam által végrehajtott intézkedésekről és nyomon követésről értesíteni kell a Bizottságot vagy az általa kijelölt szervet. A Bizottság vagy az általa kijelölt szerv továbbítja a megtett intézkedésekről és a nyomon követésről szóló jelentéseket a GFCM titkársága részére.

(5)   A tagállami hatóságok a 22n. cikk (3) bekezdése szerinti ellenőrzési jelentéseket és az ellenőrök által végzett dokumentumalapú vizsgálatok alapján tett megállapításokat ugyanúgy kezelik, mint a saját ellenőreik által készített jelentéseket és megállapításokat.

III. Fejezet

Fekete-tenger

22p. cikk

A Fekete-tengerben élő nagy rombuszhal jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatának megelőzését, megakadályozását és felszámolását célzó intézkedések

(1)   A tagállamok a szokásos adatfeldolgozási támogatás igénybevételével minden év január 20-ig megküldik a Bizottságnak a Fekete-tengerben (az I. mellékletben meghatározott GFCM 29 földrajzi alterület) nagy rombuszhal halászatára jogosult, fenéken rögzített kopoltyúhálót használó hajók aktualizált jegyzékét. A Bizottság ezt a jegyzéket minden év január 31-ig továbbítja a GFCM titkárságának.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti jegyzéknek az (EU) 2017/218 végrehajtási rendelet I. mellékletében előírt adatokon túlmenően tartalmaznia kell az alábbiakat:

| a) | GFCM-nyilvántartási szám; |
| --- | --- |

a)

GFCM-nyilvántartási szám;

| b) | korábbi név (ha volt); |
| --- | --- |

b)

korábbi név (ha volt);

| c) | korábbi lobogó (ha volt); |
| --- | --- |

c)

korábbi lobogó (ha volt);

| d) | más lajstromokból való korábbi törlésre vonatkozó adatok (ha volt ilyen); |
| --- | --- |

d)

más lajstromokból való korábbi törlésre vonatkozó adatok (ha volt ilyen);

| e) | főbb célfajok; |
| --- | --- |

e)

főbb célfajok;

| f) | a nagy rombuszhal halászatához használt főbb halászeszköz(ök), a flottaszegmens és a III. melléklet C. szakaszában szereplő „Task 1” statisztikai mátrixban meghatározott operatív egység; |
| --- | --- |

f)

a nagy rombuszhal halászatához használt főbb halászeszköz(ök), a flottaszegmens és a III. melléklet C. szakaszában szereplő „Task 1” statisztikai mátrixban meghatározott operatív egység;

| g) | a kopoltyúhálóval vagy a nagy rombuszhal halászatához valószínűleg használt egyéb halászeszközzel való halászat engedélyezett időszaka. |
| --- | --- |

g)

a kopoltyúhálóval vagy a nagy rombuszhal halászatához valószínűleg használt egyéb halászeszközzel való halászat engedélyezett időszaka.

(3)   A tagállamok a GFCM kérésére megküldik az adott időszakban halászati tevékenység folytatására engedéllyel rendelkező halászhajókra vonatkozó adatokat. A tagállamok különösen az érintett halászhajók nevét, külső azonosító számát és a számukra kiosztott halászati lehetőségeket közlik.

(4)   A tengeren talált jelöletlen, gazdátlan, nagyrombuszhal-halászathoz használt kopoltyúhálókat a parti tagállam illetékes hatóságai összegyűjtik. Az összegyűjtött hálókat a tulajdonos pontos azonosításáig lefoglalják, vagy amennyiben nem azonosítható a tulajdonos, megsemmisítik.

(5)   Minden érintett tagállam az 1224/2009/EK rendelet 43. cikkének (5) bekezdése szerint kirakodási pontokat jelöl ki, ahol a Fekete-tengerben fogott nagy rombuszhal ki- és átrakodható. E pontok jegyzékét legkésőbb minden év november 30-ig meg kell küldeniük a GFCM titkársága és a Bizottság részére.

(6)   A Fekete-tengeren halászott nagy rombuszhal bármely mennyiségének ki- és átrakodása az (5) bekezdés szerinti kirakodási pontokon kívül más helyen tilos.

22q. cikk

A nagy rombuszhal fekete-tengeri halászatára vonatkozó nemzeti megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti tervek

(1)   A tagállamok nemzeti megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti terveket (a továbbiakban: a nemzeti tervek) dolgoznak ki, hogy többek között a havi fogások és/vagy az alkalmazott halászati erőkifejtés megfelelő és pontos megfigyeléséről és rögzítéséről gondoskodva végrehajtsák a 22p. cikk rendelkezéseit.

(2)   A nemzeti terveknek tartalmazniuk kell a következő elemeket:

| a) | az ellenőrzési eszközök egyértelmű meghatározása, a nemzeti tervek végrehajtásához kifejezetten rendelkezésre álló humánerőforrások, technikai és pénzügyi eszközök leírásával; |
| --- | --- |

a)

az ellenőrzési eszközök egyértelmű meghatározása, a nemzeti tervek végrehajtásához kifejezetten rendelkezésre álló humánerőforrások, technikai és pénzügyi eszközök leírásával;

| b) | a nagy valószínűséggel nagy rombuszhalat és a hozzá kapcsolódó fajokat fogó halászhajókra összpontosító ellenőrzési stratégia egyértelmű meghatározása (az ellenőrzési szabályokkal együtt); |
| --- | --- |

b)

a nagy valószínűséggel nagy rombuszhalat és a hozzá kapcsolódó fajokat fogó halászhajókra összpontosító ellenőrzési stratégia egyértelmű meghatározása (az ellenőrzési szabályokkal együtt);

| c) | a piacok és a szállítás ellenőrzésére vonatkozó cselekvési tervek; |
| --- | --- |

c)

a piacok és a szállítás ellenőrzésére vonatkozó cselekvési tervek;

| d) | az ellenőrzési feladatok és eljárások meghatározása, ideértve a kifogott mennyiség első értékesítésnél végzett mérlegelésének ellenőrzésére vonatkozó mintavételi stratégiát és a hajónaplóval/kirakodási nyilatkozattal kapcsolatos szabályok hatálya alá nem tartozó hajókra vonatkozó mintavételi stratégiát is; |
| --- | --- |

d)

az ellenőrzési feladatok és eljárások meghatározása, ideértve a kifogott mennyiség első értékesítésnél végzett mérlegelésének ellenőrzésére vonatkozó mintavételi stratégiát és a hajónaplóval/kirakodási nyilatkozattal kapcsolatos szabályok hatálya alá nem tartozó hajókra vonatkozó mintavételi stratégiát is;

| e) | magyarázó iránymutatás az ellenőrök, a termelői szervezetek és a halászok számára a nagy rombuszhal valószínű kifogásával járó halászatra vonatkozó szabályokról, ideérve az alábbiakat:






  i. | dokumentumok, köztük ellenőrzési jelentések, halászati naplók, átrakodási nyilatkozatok, kirakodási és átvételi nyilatkozatok, fuvarokmányok és értékesítési bizonylatok kitöltésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- | --- |

e)

magyarázó iránymutatás az ellenőrök, a termelői szervezetek és a halászok számára a nagy rombuszhal valószínű kifogásával járó halászatra vonatkozó szabályokról, ideérve az alábbiakat:

i.

dokumentumok, köztük ellenőrzési jelentések, halászati naplók, átrakodási nyilatkozatok, kirakodási és átvételi nyilatkozatok, fuvarokmányok és értékesítési bizonylatok kitöltésére vonatkozó szabályok;

| ii. | hatályos technikai intézkedések, többek között a szembőségre és/vagy a hálóméretre, a legkisebb kifogható méretre vagy az időleges korlátozásokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

ii.

hatályos technikai intézkedések, többek között a szembőségre és/vagy a hálóméretre, a legkisebb kifogható méretre vagy az időleges korlátozásokra vonatkozóan;

| iii. | mintavételi stratégiák; |
| --- | --- |

iii.

mintavételi stratégiák;

| iv. | keresztellenőrzési mechanizmusok; |
| --- | --- |

iv.

keresztellenőrzési mechanizmusok;

| f) | a tagállami ellenőrök képzése a II. mellékletben említett feladatok elvégzésére tekintettel. |
| --- | --- |

f)

a tagállami ellenőrök képzése a II. mellékletben említett feladatok elvégzésére tekintettel.

(3)   A tagállamok minden év január 20-ig tájékoztatják a Bizottságot vagy az általa kijelölt szervet a nemzeti tervekről. A Bizottság vagy az általa kijelölt szerv minden év január 31-ig továbbítja e terveket a GFCM titkársága részére.

22r. cikk

A nagy rombuszhal fekete-tengeri halászatának tudományos megfigyelése

A tagállamok legkésőbb minden év november 30-ig a tudományos tanácsadó bizottsággal és a Bizottsággal közölnek minden olyan kiegészítő információt, amely elősegíti a nagy rombuszhal fekete-tengeri halászatának tudományos megfigyelését.

(*3)  A Bizottság (EU) 2017/218 végrehajtási rendelete (2017. február 6.) az uniós halászflotta-nyilvántartásról (HL L 34., 2017.2.9., 9. o.).”
  "

*3

| 11. | A 23a. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a 22b. cikkben említett, vörös nemeskorallra vonatkozó adatok; és”; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

A 23a. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a 22b. cikkben említett, vörös nemeskorallra vonatkozó adatok; és”;

| b) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(8)   A vörös nemeskorrallal kapcsolatos halászati tevékenységeikről az egyes tagállamok minden év június 30-ig részletes jelentést nyújtanak be a GFCM titkárságának és a Bizottságnak. A jelentésnek tartalmaznia kell legalább a teljes kifogott mennyiségre és a halászati területekre, valamint lehetőség szerint a merülések számára és a merülésenként begyűjtött átlagos mennyiségre vonatkozó információkat.” |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(8)   A vörös nemeskorrallal kapcsolatos halászati tevékenységeikről az egyes tagállamok minden év június 30-ig részletes jelentést nyújtanak be a GFCM titkárságának és a Bizottságnak. A jelentésnek tartalmaznia kell legalább a teljes kifogott mennyiségre és a halászati területekre, valamint lehetőség szerint a merülések számára és a merülésenként begyűjtött átlagos mennyiségre vonatkozó információkat.”

| 12. | A rendelet kiegészül az e rendelet mellékletében foglalt IV., V., VI., VII. és VIII. melléklettel. |
| --- | --- |

12.

A rendelet kiegészül az e rendelet mellékletében foglalt IV., V., VI., VII. és VIII. melléklettel.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 5-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  
  HL C 283., 2018.8.10., 95. o.

1

(2)  Az Európai Parlament.2019. március 26-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. május 21-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1343/2011/EU rendelete (2011. december 13.) a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről és a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 347., 2011.12.30., 44. o.).

4

(5)  Tanács 1967/2006/EK rendelete (2006. december 21.) a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2017/218 végrehajtási rendelete (2017. február 6.) az uniós halászflotta-nyilvántartásról (HL L 34., 2017.2.9., 9. o.).

6

(7)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság 404/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. április 8.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 112., 2011.4.30., 1. o.).

9

---

MELLÉKLET

Az 1343/2011/EU rendelet a következő mellékletekkel egészül ki:

„IV. MELLÉKLET

A GFCM-ELLENŐRÖK SZEMÉLYAZONOSÍTÓ OKMÁNYÁNAK MINTÁJA

| Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság | | GFCM |
| --- | --- | --- |
| | GFCM | A jelen ellenőri személyazonosító okmány birtokosa a Földközi-tengeri Általános Halászati Tanács (GFCM) közös ellenőrzési és felügyeleti rendszerének feltételei szerint szabályszerűen kijelölt GFCM-ellenőr, aki jogosult a GFCM-szabályzat rendelkezései szerint eljárni. |
| ELLENŐRI SZEMÉLYAZONOSÍTÓ OKMÁNY |
| Fénykép | Szerződő fél |
| Az ellenőr neve: |
| Kártyaszám | ......
  Kibocsátó hatóság | ......
  Ellenőr |
| A kiállítás dátuma: | Öt évig érvényes |

Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság

Image 1

GFCM

Image 2

GFCM

A jelen ellenőri személyazonosító okmány birtokosa a Földközi-tengeri Általános Halászati Tanács (GFCM) közös ellenőrzési és felügyeleti rendszerének feltételei szerint szabályszerűen kijelölt GFCM-ellenőr, aki jogosult a GFCM-szabályzat rendelkezései szerint eljárni.

ELLENŐRI SZEMÉLYAZONOSÍTÓ OKMÁNY

Fénykép

Szerződő fél

Az ellenőr neve:

Kártyaszám

......

Kibocsátó hatóság

......

Ellenőr

A kiállítás dátuma:

Öt évig érvényes

„V. MELLÉKLET

A GFCM ELLENŐRI JELZŐLOBOGÓ MINTÁJA

„VI. MELLÉKLET

GFCM ELLENŐRZÉSI JELENTÉS

1.   ELLENŐR(ÖK)

Név ... Szerződő fél ... A személyazonosító GFCM-okmány száma ...

Név ... Szerződő fél ... A személyazonosító GFCM-okmány száma ...

Név ... Szerződő fél ... A személyazonosító GFCM-okmány száma ...

2.   AZ ELLENŐR(ÖKE)T SZÁLLÍTÓ HAJÓ ADATAI

| 2.1 | Név és lajstromozási szám ... |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Lobogó ... |
| --- | --- |

2.2

3.   AZ ELLENŐRZÖTT HAJÓRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

| 3.1 | Név és lajstromozási szám ... |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Lobogó ... |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Parancsnok (név és cím) ... |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Hajótulajdonos (név és cím) ... |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | GFCM-nyilvántartási szám ... |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | A hajó típusa ... |
| --- | --- |

3.6

4.   POZÍCIÓ

| 4.1 | A vizsgálóhajó parancsnoka által meghatározott pozíció ... UTC; szél.: ... hossz.: ... |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | A halászhajó parancsnoka által meghatározott pozíció ... UTC; szél.: ... hossz.: ... |
| --- | --- |

4.2

5.   AZ ELLENŐRZÉS KEZDETÉNEK ÉS BEFEJEZÉSÉNEK DÁTUMA ÉS IDŐPONTJA

| 5.1 | Dátum ... A fedélzetre lépés időpontja ... UTC – A fedélzet elhagyásának időpontja ... UTC |
| --- | --- |

5.1

6.   A FEDÉLZETEN LÉVŐ HALÁSZESZKÖZÖK TÍPUSA

| Feszítőlapos fenékvonóháló – OTB | |
| --- | --- |
| Vízközi feszítőlapos vonóháló – OTM | |
| Garnéla fogására szolgáló vonóhálók – TBS | |
| Erszényes kerítőháló – PS | |
| Horgonyzott kopoltyúhálók (rögzített) – GNS | |
| Rögzített horogsorok – LLS | |
| Hobbihorgászathoz használt eszközök – RG | |
| Egyéb (adja meg) | |

Feszítőlapos fenékvonóháló – OTB

Vízközi feszítőlapos vonóháló – OTM

Garnéla fogására szolgáló vonóhálók – TBS

Erszényes kerítőháló – PS

Horgonyzott kopoltyúhálók (rögzített) – GNS

Rögzített horogsorok – LLS

Hobbihorgászathoz használt eszközök – RG

Egyéb (adja meg)

7.   HÁLÓSZEMEK MÉRETE – MILLIMÉTERBEN

| 7.1 | A használandó engedélyezett szembőség: ... mm |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Az átlagos szembőség mérésének eredménye: ... mm |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Jogsértés: IGEN  – NEM  ... Ha IGEN, jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |

7.3

8.   A FEDÉLZETEN LEVŐ FOGÁS ELLENŐRZÉSE

8.1   A fedélzeten tárolt halzsákmány ellenőrzésének eredményei

| FAJ
  (három betűjelből álló FAO-fajkód) | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összesen (kg) | | | | | | |
| Kiszerelés | | | | | | |
| Vizsgált minta | | | | | | |
| Méreten aluli halak %-os aránya | | | | | | |

FAJ

(három betűjelből álló FAO-fajkód)

Összesen (kg)

Kiszerelés

Vizsgált minta

Méreten aluli halak %-os aránya

8.2   Jogsértés: IGEN  – NEM  ... Ha IGEN, jogszabályi hivatkozás:

9.   A FEDÉLZETEN LÉVŐ IRATOK ÉS A MŰHOLDAS HAJÓMEGFIGYELÉSI RENDSZER ELLENŐRZÉSE

| 9.1 | Halászati napló: IGEN – NEM  |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Jogsértés: IGEN  – NEM  ... Ha IGEN, jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Halászati jogosítvány: IGEN – NEM  |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Jogsértés: IGEN  – NEM  ... Ha IGEN, jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Külön engedély: IGEN – NEM  |
| --- | --- |

9.5

| 9.6 | Jogsértés: IGEN  – NEM  ... Ha IGEN, jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |

9.6

| 9.7 | Műholdas hajómegfigyelési rendszer: IGEN  – NEM  ... Működik: IGEN – NEM  |
| --- | --- |

9.7

| 9.8 | Jogsértés: IGEN  – NEM  ... Ha IGEN, jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |

9.8

10.   A JOGSÉRTÉSEK FELSOROLÁSA

|  | a lobogó szerinti szerződő fél, együttműködő nem szerződő fél, egyéb jogalany és halászatot folytató jogalany által kiállított jogosítvány, felhatalmazás vagy engedély nélkül folytatott halászat – jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |



|  | a fogással és a fogással kapcsolatos egyéb tényezőkkel összefüggő adatoknak a GFCM jelentéstételi előírásainak meg nem felelő nyilvántartása, vagy az ilyen fogással és/vagy a fogással kapcsolatos egyéb tényezőkkel összefüggő adatoknak a valóságtól lényegesen eltérő rögzítése a jelentésben – jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |



|  | halászat tilalmi övezetben – jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |



|  | halászat tilalmi időszakban – jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |



|  | tiltott halászeszközök használata – jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |



|  | a halászhajó jelöléseinek, azonosításának vagy lajstromozási adatainak meghamisítása vagy szándékos elrejtése – jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |



|  | egy jogsértés kivizsgálásához kapcsolódó bizonyítékok elrejtése, meghamisítása vagy megsemmisítése – jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |



|  | olyan többszöri jogsértések, amelyek együttesen a GFCM által meghatározott hatályos intézkedések súlyos figyelmen kívül hagyásának minősülnek; |
| --- | --- |



|  | engedéllyel rendelkező ellenőr ellen elkövetett testi sértés, neki való ellenszegülés, az ellenőr vagy megfigyelő megfélemlítése, szexuális zaklatása, feladatai ellátásának akadályozása, vagy szükségtelen akadályozása és késleltetése; |
| --- | --- |



|  | a műholdas hajómegfigyelési rendszer zavarása és/vagy műholdas hajómegfigyelési rendszer nélküli üzemelés – jogszabályi hivatkozás: |
| --- | --- |



11.   A FEDÉLZETEN LEMÁSOLT IRATOK JEGYZÉKE

......

......

......

......

......

......

......

......

12.   A HAJÓ PARANCSNOKÁNAK ÉSZREVÉTELEI ÉS ALÁÍRÁSA

......

......

......

......

......

......

......

......

A parancsnok aláírása: ...

13.   AZ ELLENŐR(ÖK) ÉSZREVÉTELEI ÉS ALÁÍRÁSA

......

......

......

......

......

......

......

......

Ellenőr(ök) aláírása: ...

„VII. MELLÉKLET

GFCM ÉSZLELÉSI JELENTÉS

| 1. | Az észlelések időpontja: ....../....../...... Idő: ...UTC |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az észlelt hajó pozíciója:
  Szélesség ... – Hosszúság ... |
| --- | --- |

2.

Szélesség ... – Hosszúság ...

| 3. | Útvonal: ... – Sebesség: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az észlelt hajó neve: |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az észlelt hajó lobogója: |
| --- | --- |

5.

| 6. | Külső szám/jelölés: |
| --- | --- |

6.

| 7. | A hajó típusa:






   | Halászhajó |
| --- | --- | --- |

7.



Halászhajó

|  | Szállítóhajó |
| --- | --- |



Szállítóhajó

|  | Fagyasztóhajó |
| --- | --- |



Fagyasztóhajó

|  | Egyéb (adja meg) |
| --- | --- |



Egyéb (adja meg)

| 8. | Nemzetközi rádióhívójel: |
| --- | --- |

8.

| 9. | IMO-szám (ha van): |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tevékenység(ek):






   | Halászat |
| --- | --- | --- |

10.



Halászat

|  | Hajózás |
| --- | --- |



Hajózás

|  | Eresztés |
| --- | --- |



Eresztés

|  | Átrakodás |
| --- | --- |



Átrakodás

| 11. | Rádiókapcsolat: IGEN – NEM |
| --- | --- |

11.

| 12. | Az észlelt hajó parancsnokának neve és állampolgársága: ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Az észlelt hajó fedélzetén található személyek száma: ... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Az észlelt hajó fedélzetén lévő fogás: ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Az információkat gyűjtötte:
  Az ellenőr neve:
  Szerződő fél:
  Személyazonosító GFCM-okmány száma:
  A járőrhajó neve: |
| --- | --- |

15.

Az ellenőr neve:

Szerződő fél:

Személyazonosító GFCM-okmány száma:

A járőrhajó neve:

„VIII. MELLÉKLET

A NAGYSZEMŰ VÖRÖSDURBINCSRA HALÁSZÓ HAJÓK JEGYZÉKÉBEN FELTÜNTETENDŐ ADATOK

A 22i. cikkben említett jegyzék a következő információkat tartalmazza az egyes hajókról:

| — | a hajó neve, |
| --- | --- |

—

a hajó neve,

| — | a hajó lajstromozási száma (a szerződő felek, együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok és halászatot folytató jogalanyok által megadott kód), |
| --- | --- |

—

a hajó lajstromozási száma (a szerződő felek, együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok és halászatot folytató jogalanyok által megadott kód),

| — | GFCM-nyilvántartási szám (három betűjelből álló ISO-országkód + 9 számjegy, például xxx000000001), |
| --- | --- |

—

GFCM-nyilvántartási szám (három betűjelből álló ISO-országkód + 9 számjegy, például xxx000000001),

| — | a lajstromozás szerinti kikötő (a kikötő teljes neve), |
| --- | --- |

—

a lajstromozás szerinti kikötő (a kikötő teljes neve),

| — | korábbi név (ha volt), |
| --- | --- |

—

korábbi név (ha volt),

| — | korábbi lobogó (ha volt), |
| --- | --- |

—

korábbi lobogó (ha volt),

| — | más lajstromokból való korábbi törlésre vonatkozó adatok (ha volt ilyen), |
| --- | --- |

—

más lajstromokból való korábbi törlésre vonatkozó adatok (ha volt ilyen),

| — | nemzetközi rádióhívójel (ha van), |
| --- | --- |

—

nemzetközi rádióhívójel (ha van),

| — | műholdas hajómegfigyelési rendszer (I/N válasz szükséges) |
| --- | --- |

—

műholdas hajómegfigyelési rendszer (I/N válasz szükséges)

| — | a hajó típusa, teljes hossza (LOA) és bruttó tonnatartalma (BT) és/vagy bruttó regisztertonna-tartalma (BRT), valamint kW-ban kifejezett motorteljesítménye, |
| --- | --- |

—

a hajó típusa, teljes hossza (LOA) és bruttó tonnatartalma (BT) és/vagy bruttó regisztertonna-tartalma (BRT), valamint kW-ban kifejezett motorteljesítménye,

| — | a tulajdonos(ok) és üzemeltető(k) neve és címe, |
| --- | --- |

—

a tulajdonos(ok) és üzemeltető(k) neve és címe,

| — | a nagyszemű vörösdurbincs halászatához használt főbb halászeszköz(ök), a flottaszegmens-besorolás és az adatgyűjtési referenciakeretben megjelölt operatív egység, |
| --- | --- |

—

a nagyszemű vörösdurbincs halászatához használt főbb halászeszköz(ök), a flottaszegmens-besorolás és az adatgyűjtési referenciakeretben megjelölt operatív egység,

| — | a nagyszemű vörösdurbincs halászatára engedélyezett időszak. |
| --- | --- |

—

a nagyszemű vörösdurbincs halászatára engedélyezett időszak.

---

IRÁNYELVEK

| 2019.6.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/23

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/983 IRÁNYELVE

(2019. június 5.)

a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 153. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, összefüggésben annak 153. cikke (1) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A szociális jogok európai pillérének (3) – amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki a tisztességes munkafeltételekről és a növekedésről szóló Göteborgban megrendezett szociális csúcstalálkozón – megvalósítása közös politikai kötelezettségünk és felelősségünk. A szociális jogok európai pillérének 10. alapelve előírja, hogy a munkavállalóknak joguk van az egészséges, biztonságos és megfelelően kialakított munkakörnyezethez. A munkavállalók magas szintű munkahelyi egészségvédelemhez és biztonsághoz, valamint a szakmai szükségleteikhez igazított munkakörnyezethez való joga magában foglalja a munkahelyi rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel szembeni védelmet is, függetlenül a munkaviszony vagy az expozíció időtartamától. |
| --- | --- |

(1)

A szociális jogok európai pillérének (3) – amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki a tisztességes munkafeltételekről és a növekedésről szóló Göteborgban megrendezett szociális csúcstalálkozón – megvalósítása közös politikai kötelezettségünk és felelősségünk. A szociális jogok európai pillérének 10. alapelve előírja, hogy a munkavállalóknak joguk van az egészséges, biztonságos és megfelelően kialakított munkakörnyezethez. A munkavállalók magas szintű munkahelyi egészségvédelemhez és biztonsághoz, valamint a szakmai szükségleteikhez igazított munkakörnyezethez való joga magában foglalja a munkahelyi rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel szembeni védelmet is, függetlenül a munkaviszony vagy az expozíció időtartamától.

| (2) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és alapelveket, különösen az annak 2. cikkében meghatározott élethez való jogot és az annak 31. cikkében meghatározott tisztességes és igazságos munkafeltételekhez való jogot. |
| --- | --- |

(2)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és alapelveket, különösen az annak 2. cikkében meghatározott élethez való jogot és az annak 31. cikkében meghatározott tisztességes és igazságos munkafeltételekhez való jogot.

| (3) | A 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) célja, hogy a munkájuk során rákkeltő anyagoknak és mutagéneknek kitett munkavállalók számára védelmet nyújtson az expozícióból eredő egészségügyi és biztonsági kockázatokkal szemben. Az említett irányelv egységes szintű védelmet ír elő a rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatokkal szemben, egy olyan általános elvi keret révén, amely lehetővé teszi a tagállamok számára a minimumkövetelmények egységes alkalmazásának biztosítását. E minimumkövetelmények célja, hogy uniós szintű védelemben részesítsék a munkavállalókat, és hogy Unió-szerte hozzájáruljanak a munkavállalók védelme tekintetében tapasztalható különbségek csökkentéséhez, valamint az egyenlő versenyfeltételek biztosításához. A kötelező erejű foglalkozási expozíciós határértékek fontos elemei a munkavállalók védelmét szolgáló, a 2004/37/EK irányelvben megállapított általános rendelkezéseknek. Ezeknek a határértékeknek tényeken alapulóknak, arányosaknak és mérhetőknek kell lenniük, és azokat a rendelkezésre álló információk – köztük naprakész tudományos és műszaki adatok –, a végrehajtás és megfelelőség gazdasági megvalósíthatósága, alapos társadalmi-gazdasági hatásvizsgálat, valamint az expozíciós mérési protokollok és technikák munkahelyen való elérhetősége alapján kell meghatározni. A tagállamok – a szociális partnerekkel szorosan együttműködve – szigorúbb kötelező erejű foglalkozási expozíciós határértékeket is meghatározhatnak. Ezen túlmenően, a 2004/37/EK irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy további intézkedéseket hozzanak, például biológiai határértéket állapítsanak meg. |
| --- | --- |

(3)

A 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) célja, hogy a munkájuk során rákkeltő anyagoknak és mutagéneknek kitett munkavállalók számára védelmet nyújtson az expozícióból eredő egészségügyi és biztonsági kockázatokkal szemben. Az említett irányelv egységes szintű védelmet ír elő a rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatokkal szemben, egy olyan általános elvi keret révén, amely lehetővé teszi a tagállamok számára a minimumkövetelmények egységes alkalmazásának biztosítását. E minimumkövetelmények célja, hogy uniós szintű védelemben részesítsék a munkavállalókat, és hogy Unió-szerte hozzájáruljanak a munkavállalók védelme tekintetében tapasztalható különbségek csökkentéséhez, valamint az egyenlő versenyfeltételek biztosításához. A kötelező erejű foglalkozási expozíciós határértékek fontos elemei a munkavállalók védelmét szolgáló, a 2004/37/EK irányelvben megállapított általános rendelkezéseknek. Ezeknek a határértékeknek tényeken alapulóknak, arányosaknak és mérhetőknek kell lenniük, és azokat a rendelkezésre álló információk – köztük naprakész tudományos és műszaki adatok –, a végrehajtás és megfelelőség gazdasági megvalósíthatósága, alapos társadalmi-gazdasági hatásvizsgálat, valamint az expozíciós mérési protokollok és technikák munkahelyen való elérhetősége alapján kell meghatározni. A tagállamok – a szociális partnerekkel szorosan együttműködve – szigorúbb kötelező erejű foglalkozási expozíciós határértékeket is meghatározhatnak. Ezen túlmenően, a 2004/37/EK irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy további intézkedéseket hozzanak, például biológiai határértéket állapítsanak meg.

| (4) | A 2004/37/EK irányelv célja, hogy hatálya kiterjedjen az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) I. mellékletében meghatározott, az 1A. vagy 1B. kategóriájú rákkeltő anyagként vagy mutagénként való besorolás kritériumainak megfelelő anyagokra és keverékekre, valamint a 2004/37/EK irányelv I. mellékletében említett anyagokra, keverékekre és eljárásokra. Az 1272/2008/EK rendelet I. mellékletében meghatározott, az 1A. vagy 1B. kategóriájú rákkeltő anyagként vagy mutagénként való besorolás kritériumainak megfelelő anyagok harmonizált besorolással rendelkeznek, vagy azokat az említett rendelet 4. vagy 36. cikkével összhangban sorolták be és az említett rendelet 40. cikke szerint jelentették be az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) felé. Ezek az anyagok szerepelnek az ECHA által fenntartott nyilvános osztályozási és címkézési jegyzékben. Az anyagok, keverékek és eljárások 2004/37/EK irányelv I. mellékletében említett listájának az említett irányelv 2. cikke a) pontjának ii. alpontjával összhangban történő kiegészítéséhez, megbízható tudományos bizonyítékot kell felmutatni az adott anyag rákkeltő hatásáról, többek között az ECHA kockázatértékelési bizottsága (RAC), a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (IARC) és a nemzeti szervek rendelkezésére álló tudományos források alapján, különös figyelmet fordítva az adott anyagról elérhető, szakmailag lektorált, publikált szakirodalomra. |
| --- | --- |

(4)

A 2004/37/EK irányelv célja, hogy hatálya kiterjedjen az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) I. mellékletében meghatározott, az 1A. vagy 1B. kategóriájú rákkeltő anyagként vagy mutagénként való besorolás kritériumainak megfelelő anyagokra és keverékekre, valamint a 2004/37/EK irányelv I. mellékletében említett anyagokra, keverékekre és eljárásokra. Az 1272/2008/EK rendelet I. mellékletében meghatározott, az 1A. vagy 1B. kategóriájú rákkeltő anyagként vagy mutagénként való besorolás kritériumainak megfelelő anyagok harmonizált besorolással rendelkeznek, vagy azokat az említett rendelet 4. vagy 36. cikkével összhangban sorolták be és az említett rendelet 40. cikke szerint jelentették be az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) felé. Ezek az anyagok szerepelnek az ECHA által fenntartott nyilvános osztályozási és címkézési jegyzékben. Az anyagok, keverékek és eljárások 2004/37/EK irányelv I. mellékletében említett listájának az említett irányelv 2. cikke a) pontjának ii. alpontjával összhangban történő kiegészítéséhez, megbízható tudományos bizonyítékot kell felmutatni az adott anyag rákkeltő hatásáról, többek között az ECHA kockázatértékelési bizottsága (RAC), a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (IARC) és a nemzeti szervek rendelkezésére álló tudományos források alapján, különös figyelmet fordítva az adott anyagról elérhető, szakmailag lektorált, publikált szakirodalomra.

| (5) | A foglalkozási expozíciós határértékek a 2004/37/EK irányelv szerinti kockázatkezelési intézkedések körébe tartoznak. Ezeket a határértékeket rendszeresen felül kell vizsgálni az elővigyázatosság elvével és a munkavállalók védelmének elvével összhangban, valamint a rákkeltő anyagok és mutagének tekintetében rendelkezésre álló, megbízható tudományos és technikai adatok fényében. Emellett figyelembe kell venni a fejlettebb mérési technikákat, kockázatcsökkentési intézkedéseket és egyéb releváns tényezőket. E határértékek betartása nem érinti a munkáltatóknak az említett irányelv szerinti egyéb kötelezettségeit, különösen azokat, amelyek a rákkeltő anyagok és mutagének munkahelyen történő használatának csökkentésére, a munkavállalók rákkeltő anyagoknak és mutagéneknek való kitettségének megelőzésére és csökkentésére, valamint az e célból végrehajtandó intézkedésekre vonatkoznak. Ezen intézkedéseknek – a műszakilag lehetséges mértékben – magukban kell foglalniuk a rákkeltő anyagok vagy mutagének olyan anyaggal, keverékkel vagy eljárással való helyettesítését, amely nem veszélyes vagy kevésbé veszélyes a munkavállalók egészségére, zárt rendszerek alkalmazását és a munkavállalók expozíciójának csökkentésére irányuló egyéb intézkedéseket is. |
| --- | --- |

(5)

A foglalkozási expozíciós határértékek a 2004/37/EK irányelv szerinti kockázatkezelési intézkedések körébe tartoznak. Ezeket a határértékeket rendszeresen felül kell vizsgálni az elővigyázatosság elvével és a munkavállalók védelmének elvével összhangban, valamint a rákkeltő anyagok és mutagének tekintetében rendelkezésre álló, megbízható tudományos és technikai adatok fényében. Emellett figyelembe kell venni a fejlettebb mérési technikákat, kockázatcsökkentési intézkedéseket és egyéb releváns tényezőket. E határértékek betartása nem érinti a munkáltatóknak az említett irányelv szerinti egyéb kötelezettségeit, különösen azokat, amelyek a rákkeltő anyagok és mutagének munkahelyen történő használatának csökkentésére, a munkavállalók rákkeltő anyagoknak és mutagéneknek való kitettségének megelőzésére és csökkentésére, valamint az e célból végrehajtandó intézkedésekre vonatkoznak. Ezen intézkedéseknek – a műszakilag lehetséges mértékben – magukban kell foglalniuk a rákkeltő anyagok vagy mutagének olyan anyaggal, keverékkel vagy eljárással való helyettesítését, amely nem veszélyes vagy kevésbé veszélyes a munkavállalók egészségére, zárt rendszerek alkalmazását és a munkavállalók expozíciójának csökkentésére irányuló egyéb intézkedéseket is.

| (6) | A veszélyes, többek között az elsősorban a rosszindulatú daganatos megbetegedések kezelésére alkalmazott citotoxikus gyógyszerek genotoxikus, rákkeltő vagy mutagén tulajdonságokkal rendelkezhetnek. Ezért fontos védeni a munkavégzés során az ilyen gyógyszereknek kitett munkavállalókat, ideértve: veszélyes gyógyszerek, köztük a citotoxikus gyógyszerek készítése, adagolása vagy ártalmatlanítása; veszélyes gyógyszerekkel vagy az ilyen gyógyszerek által szennyezett anyagokkal összefüggő tisztítási, szállítási, mosási vagy hulladékártalmatlanítási szolgáltatások; vagy veszélyes gyógyszerekkel kezelt páciensek személyes jellegű ápolása. A veszélyes gyógyszerek, köztük a citotoxikus gyógyszerek a munkavállalók egészségének és biztonságának védelmére vonatkozóan minimumkövetelményeket előíró uniós intézkedések ‒ különösen a 98/24/EK tanácsi irányelvben (6) előírtak ‒ hatálya alá tartoznak. Azok a veszélyes gyógyszerek, amelyek olyan anyagokat tartalmaznak, amelyek egyúttal rákkeltő anyagok vagy mutagének is, a 2004/37/EK irányelv hatálya alá tartoznak. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy milyen eszközzel biztosítható a legmegfelelőbben a veszélyes gyógyszereknek ‒ ideértve a citotoxikus gyógyszereket ‒ kitett munkavállalók munkahelyi biztonsága. Ennek során ügyelnie kell arra, hogy nem lehet veszélyeztetni a betegek számára elérhető legjobb kezelésekhez való hozzáférést. |
| --- | --- |

(6)

A veszélyes, többek között az elsősorban a rosszindulatú daganatos megbetegedések kezelésére alkalmazott citotoxikus gyógyszerek genotoxikus, rákkeltő vagy mutagén tulajdonságokkal rendelkezhetnek. Ezért fontos védeni a munkavégzés során az ilyen gyógyszereknek kitett munkavállalókat, ideértve: veszélyes gyógyszerek, köztük a citotoxikus gyógyszerek készítése, adagolása vagy ártalmatlanítása; veszélyes gyógyszerekkel vagy az ilyen gyógyszerek által szennyezett anyagokkal összefüggő tisztítási, szállítási, mosási vagy hulladékártalmatlanítási szolgáltatások; vagy veszélyes gyógyszerekkel kezelt páciensek személyes jellegű ápolása. A veszélyes gyógyszerek, köztük a citotoxikus gyógyszerek a munkavállalók egészségének és biztonságának védelmére vonatkozóan minimumkövetelményeket előíró uniós intézkedések ‒ különösen a 98/24/EK tanácsi irányelvben (6) előírtak ‒ hatálya alá tartoznak. Azok a veszélyes gyógyszerek, amelyek olyan anyagokat tartalmaznak, amelyek egyúttal rákkeltő anyagok vagy mutagének is, a 2004/37/EK irányelv hatálya alá tartoznak. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy milyen eszközzel biztosítható a legmegfelelőbben a veszélyes gyógyszereknek ‒ ideértve a citotoxikus gyógyszereket ‒ kitett munkavállalók munkahelyi biztonsága. Ennek során ügyelnie kell arra, hogy nem lehet veszélyeztetni a betegek számára elérhető legjobb kezelésekhez való hozzáférést.

| (7) | A legtöbb rákkeltő anyag és mutagén esetében nem lehetséges tudományosan azonosítani azokat a szinteket, amelyek alatt az expozíció nem eredményez káros hatásokat. Noha a rákkeltő anyagok és mutagének tekintetében a munkahelyi határértékek ezen irányelv szerinti meghatározása nem szünteti meg teljes egészében a munkahelyi expozícióból eredően a munkavállalók egészségét és biztonságát érintő kockázatokat (fennmaradó kockázat), mindenképpen hozzájárul az ilyen expozícióból eredő kockázatok jelentős csökkentéséhez, a 2004/37/EK irányelv szerinti fokozatos és célirányos megközelítésnek megfelelően. Más rákkeltő anyagok és mutagének esetében ugyanakkor lehetséges tudományosan azonosítani azokat a szinteket, amelyek alatt az expozíció várhatóan nem eredményez káros hatásokat. |
| --- | --- |

(7)

A legtöbb rákkeltő anyag és mutagén esetében nem lehetséges tudományosan azonosítani azokat a szinteket, amelyek alatt az expozíció nem eredményez káros hatásokat. Noha a rákkeltő anyagok és mutagének tekintetében a munkahelyi határértékek ezen irányelv szerinti meghatározása nem szünteti meg teljes egészében a munkahelyi expozícióból eredően a munkavállalók egészségét és biztonságát érintő kockázatokat (fennmaradó kockázat), mindenképpen hozzájárul az ilyen expozícióból eredő kockázatok jelentős csökkentéséhez, a 2004/37/EK irányelv szerinti fokozatos és célirányos megközelítésnek megfelelően. Más rákkeltő anyagok és mutagének esetében ugyanakkor lehetséges tudományosan azonosítani azokat a szinteket, amelyek alatt az expozíció várhatóan nem eredményez káros hatásokat.

| (8) | Egyes rákkeltő anyagok vagy mutagének esetében a munkavállalók expozíciójának maximális szintjét olyan értékek fejezik ki, amelyeket a 2004/37/EK irányelv értelmében nem szabad túllépni. |
| --- | --- |

(8)

Egyes rákkeltő anyagok vagy mutagének esetében a munkavállalók expozíciójának maximális szintjét olyan értékek fejezik ki, amelyeket a 2004/37/EK irányelv értelmében nem szabad túllépni.

| (9) | Ez az irányelv megerősíti a munkavállalók munkahelyi egészségvédelmét és biztonságát. A 2004/37/EK irányelvet a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia, és adott esetben jogalkotási javaslatokat kell tennie. Az említett irányelvben új határértékeket kell megállapítani a rendelkezésre álló információk fényében, ideértve az új tudományos és műszaki adatokat, valamint a kutatási eredményeken alapuló bevált gyakorlatokat, technikákat és munkahelyi expozíciós mérési protokollokat. Ezen információknak lehetőség szerint tartalmazniuk kell a dolgozók egészségére vonatkozó fennmaradó kockázatokat, a foglalkozási vegyianyag-expozíciós határértékekkel foglalkozó tudományos bizottság (SCOEL) ajánlásait, a RAC véleményeit, a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság (ACSH) véleményeit, valamint az IARC-monográfiákat. Az információk átláthatósága ebben az összefüggésben a megelőzés eszköze, amelyet biztosítani kell. A fennmaradó kockázattal kapcsolatos információk értékesek a rákkeltő és mutagén anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak való kitettség korlátozását célzó jövőbeli munka vonatkozásában, és azokat uniós szinten nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. Ez az irányelv összhangban áll a SCOEL, a RAC és az ACSH konkrét ajánlásaival, amelyek fontosságát a 2004/37/EK irányelv korábbi módosításai során kihangsúlyozták. |
| --- | --- |

(9)

Ez az irányelv megerősíti a munkavállalók munkahelyi egészségvédelmét és biztonságát. A 2004/37/EK irányelvet a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia, és adott esetben jogalkotási javaslatokat kell tennie. Az említett irányelvben új határértékeket kell megállapítani a rendelkezésre álló információk fényében, ideértve az új tudományos és műszaki adatokat, valamint a kutatási eredményeken alapuló bevált gyakorlatokat, technikákat és munkahelyi expozíciós mérési protokollokat. Ezen információknak lehetőség szerint tartalmazniuk kell a dolgozók egészségére vonatkozó fennmaradó kockázatokat, a foglalkozási vegyianyag-expozíciós határértékekkel foglalkozó tudományos bizottság (SCOEL) ajánlásait, a RAC véleményeit, a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság (ACSH) véleményeit, valamint az IARC-monográfiákat. Az információk átláthatósága ebben az összefüggésben a megelőzés eszköze, amelyet biztosítani kell. A fennmaradó kockázattal kapcsolatos információk értékesek a rákkeltő és mutagén anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak való kitettség korlátozását célzó jövőbeli munka vonatkozásában, és azokat uniós szinten nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. Ez az irányelv összhangban áll a SCOEL, a RAC és az ACSH konkrét ajánlásaival, amelyek fontosságát a 2004/37/EK irányelv korábbi módosításai során kihangsúlyozták.

| (10) | A lehető legnagyobb szintű védelem biztosítása érdekében a tudományos adatok fényében a rákkeltő anyagok és mutagének esetében a belégzésen kívül figyelembe kell venni más felszívódási utakat is – többek között a bőrön keresztüli felszívódás lehetőségét –, és ilyen esetekben az adott anyagokhoz a bőrre vonatkozó megjegyzést kell fűzni. Az ezen irányelvben előírt, a 2004/37/EK irányelv III. mellékletének módosításai az említett irányelv aktualizálására irányuló kezdeményezés hosszú távú folyamatának újabb lépését jelentik. |
| --- | --- |

(10)

A lehető legnagyobb szintű védelem biztosítása érdekében a tudományos adatok fényében a rákkeltő anyagok és mutagének esetében a belégzésen kívül figyelembe kell venni más felszívódási utakat is – többek között a bőrön keresztüli felszívódás lehetőségét –, és ilyen esetekben az adott anyagokhoz a bőrre vonatkozó megjegyzést kell fűzni. Az ezen irányelvben előírt, a 2004/37/EK irányelv III. mellékletének módosításai az említett irányelv aktualizálására irányuló kezdeményezés hosszú távú folyamatának újabb lépését jelentik.

| (11) | Az ezen irányelv hatálya alá tartozó rákkeltő anyagok egészségre gyakorolt hatásainak értékelése a SCOEL és a RAC releváns tudományos szakértői véleményén alapul. |
| --- | --- |

(11)

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó rákkeltő anyagok egészségre gyakorolt hatásainak értékelése a SCOEL és a RAC releváns tudományos szakértői véleményén alapul.

| (12) | A SCOEL, amelyet a 2014/113/EU bizottsági határozattal (7) hoztak létre, támogatja a Bizottságot különösen a legújabb tudományos adatok azonosításában, értékelésében és részletes elemzésében, valamint a munkavállalók azon kémiai kóroki tényezőkkel szembeni védelmére vonatkozó foglalkozási expozíciós határértékekre való javaslattételben, amelyeket a 98/24/EK és a 2004/37/EK irányelv szerint uniós szinten kell meghatározni. |
| --- | --- |

(12)

A SCOEL, amelyet a 2014/113/EU bizottsági határozattal (7) hoztak létre, támogatja a Bizottságot különösen a legújabb tudományos adatok azonosításában, értékelésében és részletes elemzésében, valamint a munkavállalók azon kémiai kóroki tényezőkkel szembeni védelmére vonatkozó foglalkozási expozíciós határértékekre való javaslattételben, amelyeket a 98/24/EK és a 2004/37/EK irányelv szerint uniós szinten kell meghatározni.

| (13) | Az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) összhangban a RAC dolgozza ki a vegyi anyagok emberi egészségre és a környezetre jelentett kockázatairól szóló ECHA-véleményeket. A RAC az említett rendelet 77. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban kérteknek megfelelően ezen irányelv tekintetében is elkészítette véleményét. |
| --- | --- |

(13)

Az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) összhangban a RAC dolgozza ki a vegyi anyagok emberi egészségre és a környezetre jelentett kockázatairól szóló ECHA-véleményeket. A RAC az említett rendelet 77. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban kérteknek megfelelően ezen irányelv tekintetében is elkészítette véleményét.

| (14) | Az „Egészséges munkahelyek – A veszélyes anyagok helyes kezelése” címmel indított 2018–2019. évi kampány jól példázza, hogy az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) támogatni tudja a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági jogszabályok uniós szintű végrehajtását. Kívánatos, hogy az EU-OSHA szorosan együttműködjön a tagállamokkal annak érdekében, hogy testre szabott tájékoztatással és bevált gyakorlatok példáival szolgáljon a bizonyos anyagokkal kapcsolatba kerülő munkavállalók számára, ismertetve a szakpolitikai fejleményeket és a már hatályban lévő jogi keretet. |
| --- | --- |

(14)

Az „Egészséges munkahelyek – A veszélyes anyagok helyes kezelése” címmel indított 2018–2019. évi kampány jól példázza, hogy az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) támogatni tudja a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági jogszabályok uniós szintű végrehajtását. Kívánatos, hogy az EU-OSHA szorosan együttműködjön a tagállamokkal annak érdekében, hogy testre szabott tájékoztatással és bevált gyakorlatok példáival szolgáljon a bizonyos anyagokkal kapcsolatba kerülő munkavállalók számára, ismertetve a szakpolitikai fejleményeket és a már hatályban lévő jogi keretet.

| (15) | A kadmium és annak számos szervetlen vegyülete megfelel az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő anyagként (1B. kategória) való besorolás kritériumainak, ezek tehát a 2004/37/EK irányelv értelmében rákkeltő anyagnak minősülnek. Ezért a rendelkezésre álló információk, köztük a tudományos és műszaki adatok alapján helyénvaló az említett irányelvben határértéket meghatározni a kadmium és annak szervetlen vegyületei tekintetében. Ezenfelül a kadmiumot, a kadmium-nitrátot, a kadmium-hidroxidot és a kadmium-karbonátot különös aggodalomra okot adó anyagként azonosították az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkének a) pontja értelmében, és azokat felvették az említett rendelet 59. cikkének (1) bekezdésében említett jelöltlistára. |
| --- | --- |

(15)

A kadmium és annak számos szervetlen vegyülete megfelel az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő anyagként (1B. kategória) való besorolás kritériumainak, ezek tehát a 2004/37/EK irányelv értelmében rákkeltő anyagnak minősülnek. Ezért a rendelkezésre álló információk, köztük a tudományos és műszaki adatok alapján helyénvaló az említett irányelvben határértéket meghatározni a kadmium és annak szervetlen vegyületei tekintetében. Ezenfelül a kadmiumot, a kadmium-nitrátot, a kadmium-hidroxidot és a kadmium-karbonátot különös aggodalomra okot adó anyagként azonosították az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkének a) pontja értelmében, és azokat felvették az említett rendelet 59. cikkének (1) bekezdésében említett jelöltlistára.

| (16) | A kadmium esetében előreláthatóan nehéz lesz rövid távon megfelelni a 0,001 mg/m3-es határértéknek. Ezért helyénvaló egy nyolcéves átmeneti időszakot bevezetni, amelynek során 0,004 mg/m3-es határértéket (belélegezhető frakció) kell alkalmazni. A jogos elvárások védelme céljából, valamint annak érdekében, hogy ne keletkezzenek zavarok a meglévő gyakorlatok tekintetében azokban a tagállamokban, amelyek ezen irányelv hatálybalépésének időpontjában olyan biológiai monitorrendszert alkalmaznak, amelyben a vizelet kreatininre vonatkoztatott biológiai határértéke legfeljebb 0,002 mg Cd/g kreatinin lehet, az érintett tagállamokban a 0,004 mg/m3 határértéket az átmeneti időszak alatt belélegezhető frakcióként kell mérni, a SCOEL és az ACSH kadmiumra és annak szervetlen vegyületeire vonatkozó véleményeivel összhangban. |
| --- | --- |

(16)

A kadmium esetében előreláthatóan nehéz lesz rövid távon megfelelni a 0,001 mg/m3-es határértéknek. Ezért helyénvaló egy nyolcéves átmeneti időszakot bevezetni, amelynek során 0,004 mg/m3-es határértéket (belélegezhető frakció) kell alkalmazni. A jogos elvárások védelme céljából, valamint annak érdekében, hogy ne keletkezzenek zavarok a meglévő gyakorlatok tekintetében azokban a tagállamokban, amelyek ezen irányelv hatálybalépésének időpontjában olyan biológiai monitorrendszert alkalmaznak, amelyben a vizelet kreatininre vonatkoztatott biológiai határértéke legfeljebb 0,002 mg Cd/g kreatinin lehet, az érintett tagállamokban a 0,004 mg/m3 határértéket az átmeneti időszak alatt belélegezhető frakcióként kell mérni, a SCOEL és az ACSH kadmiumra és annak szervetlen vegyületeire vonatkozó véleményeivel összhangban.

| (17) | A SCOEL, a RAC és a releváns nemzeti szervek által rendelkezésre bocsátott érvényes tudományos források alapján a Bizottságnak legkésőbb három évvel ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követően meg kell vizsgálnia a 2004/37/EK irányelv olyan módon történő módosításának lehetőségét, hogy az irányelvbe a kadmium és annak szervetlen vegyületei tekintetében rendelkezéseket illeszt be az exponáltak esetében a munkahelyi légszennyezettség határérték (foglalkozási expozíciós határérték) és a biológiai határérték kombinációjára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(17)

A SCOEL, a RAC és a releváns nemzeti szervek által rendelkezésre bocsátott érvényes tudományos források alapján a Bizottságnak legkésőbb három évvel ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követően meg kell vizsgálnia a 2004/37/EK irányelv olyan módon történő módosításának lehetőségét, hogy az irányelvbe a kadmium és annak szervetlen vegyületei tekintetében rendelkezéseket illeszt be az exponáltak esetében a munkahelyi légszennyezettség határérték (foglalkozási expozíciós határérték) és a biológiai határérték kombinációjára vonatkozóan.

| (18) | A kadmiumra és annak szervetlen vegyületeire vonatkozó biológiai határérték megállapítása révén védelemben részesülnének a munkavállalók azok szisztémás toxicitásával szemben, amely főként a veséket és a csontokat érinti. A biológiai monitor így hozzájárulhat a munkavállalók munkahelyi védelméhez, de csak olyan eszközként, amely kiegészíti a levegőben, így a munkavállaló légzési zónájában található kadmium és szervetlen vegyületei koncentrációjának monitoringját. A Bizottságnak a biomonitoringra vonatkozó gyakorlati iránymutatásokat kell kiadnia. |
| --- | --- |

(18)

A kadmiumra és annak szervetlen vegyületeire vonatkozó biológiai határérték megállapítása révén védelemben részesülnének a munkavállalók azok szisztémás toxicitásával szemben, amely főként a veséket és a csontokat érinti. A biológiai monitor így hozzájárulhat a munkavállalók munkahelyi védelméhez, de csak olyan eszközként, amely kiegészíti a levegőben, így a munkavállaló légzési zónájában található kadmium és szervetlen vegyületei koncentrációjának monitoringját. A Bizottságnak a biomonitoringra vonatkozó gyakorlati iránymutatásokat kell kiadnia.

| (19) | A berillium és a legtöbb szervetlen berilliumvegyület megfelel az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő anyagként (1B. kategória) való besorolás kritériumainak, ezek az anyagok tehát a 2004/37/EK irányelv értelmében rákkeltő anyagnak minősülnek. A berriliumról – amellett, hogy rákkeltő tulajdonságokkal rendelkezik – köztudott, hogy krónikus berilliózist (CBD) és berilliumszenzibilizációt (BeS) vált ki. Ezért helyénvaló a rendelkezésre álló információk, köztük a tudományos és műszaki adatok alapján a berilliumra és a szervetlen berilliumvegyületekre vonatkozóan az említett irányelvben határértéket meghatározni, valamint ahhoz a bőr- és légzőszervi szenzibilizációra vonatkozó megjegyzést fűzni. |
| --- | --- |

(19)

A berillium és a legtöbb szervetlen berilliumvegyület megfelel az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő anyagként (1B. kategória) való besorolás kritériumainak, ezek az anyagok tehát a 2004/37/EK irányelv értelmében rákkeltő anyagnak minősülnek. A berriliumról – amellett, hogy rákkeltő tulajdonságokkal rendelkezik – köztudott, hogy krónikus berilliózist (CBD) és berilliumszenzibilizációt (BeS) vált ki. Ezért helyénvaló a rendelkezésre álló információk, köztük a tudományos és műszaki adatok alapján a berilliumra és a szervetlen berilliumvegyületekre vonatkozóan az említett irányelvben határértéket meghatározni, valamint ahhoz a bőr- és légzőszervi szenzibilizációra vonatkozó megjegyzést fűzni.

| (20) | A berillium esetében előreláthatóan nehéz lesz a 0,0002 mg/m3 határértéknek rövid távon megfelelni. Ezért helyénvaló egy hétéves átmeneti időszakot bevezetni, amelynek során 0,0006 mg/m3 határértéket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(20)

A berillium esetében előreláthatóan nehéz lesz a 0,0002 mg/m3 határértéknek rövid távon megfelelni. Ezért helyénvaló egy hétéves átmeneti időszakot bevezetni, amelynek során 0,0006 mg/m3 határértéket kell alkalmazni.

| (21) | Az arzénsav és sói, valamint a legtöbb szervetlen arzénvegyület megfelelnek az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő anyagként (1A. kategória) való besorolás kritériumainak, ezek az anyagok tehát a 2004/37/EK irányelv értelmében rákkeltő anyagnak minősülnek. Ezért a rendelkezésre álló információk, köztük a tudományos és műszaki adatok alapján helyénvaló az említett irányelvben határértéket meghatározni az arzénsav és sói, valamint a szervetlen arzénvegyületek tekintetében. Ezenfelül az arzénsavat, a diarzén-pentoxidot és a diarzén-trioxidot különös aggodalomra okot adó anyagként azonosították az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkének a) pontja értelmében, és azokat felvették az említett rendelet XIV. mellékletébe a használat előtti engedélyköteles anyagok listájára. |
| --- | --- |

(21)

Az arzénsav és sói, valamint a legtöbb szervetlen arzénvegyület megfelelnek az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő anyagként (1A. kategória) való besorolás kritériumainak, ezek az anyagok tehát a 2004/37/EK irányelv értelmében rákkeltő anyagnak minősülnek. Ezért a rendelkezésre álló információk, köztük a tudományos és műszaki adatok alapján helyénvaló az említett irányelvben határértéket meghatározni az arzénsav és sói, valamint a szervetlen arzénvegyületek tekintetében. Ezenfelül az arzénsavat, a diarzén-pentoxidot és a diarzén-trioxidot különös aggodalomra okot adó anyagként azonosították az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkének a) pontja értelmében, és azokat felvették az említett rendelet XIV. mellékletébe a használat előtti engedélyköteles anyagok listájára.

| (22) | Az arzénsav esetében a rézkohósítási ágazatban előreláthatóan nehézségekbe fog ütközni a 0,01 mg/m3 határértéknek való megfelelés. Ezért egy négyéves átmeneti időszakot kell bevezetni. |
| --- | --- |

(22)

Az arzénsav esetében a rézkohósítási ágazatban előreláthatóan nehézségekbe fog ütközni a 0,01 mg/m3 határértéknek való megfelelés. Ezért egy négyéves átmeneti időszakot kell bevezetni.

| (23) | A formaldehid megfelel az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő anyagként (1B. kategória) való besorolás kritériumainak, tehát a 2004/37/EK irányelv értelmében rákkeltő anyagnak minősül. A formaldehid helyi hatású genotoxikus rákkeltő anyag, és elegendő tudományos bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az embereknél rákkeltő hatású. A formaldehid egyúttal kontaktallergén is, a bőrrel való érintkezés során (bőrszenzibilizáló). Ezért helyénvaló a rendelkezésre álló információk, köztük a tudományos és műszaki adatok alapján az említett irányelvben hosszú és rövid távú határértéket meghatározni a formaldehid tekintetében, valamint hozzá a bőrszenzibilizációra vonatkozó megjegyzést fűzni. Ezenkívül a Bizottság kérésére az ECHA gyűjti a meglévő információkat a formaldehid és a formaldehidet kibocsátó anyagok munkahelyi potenciális expozíciójának értékelése érdekében, ideértve az ipari és szakmai célú felhasználást is. |
| --- | --- |

(23)

A formaldehid megfelel az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő anyagként (1B. kategória) való besorolás kritériumainak, tehát a 2004/37/EK irányelv értelmében rákkeltő anyagnak minősül. A formaldehid helyi hatású genotoxikus rákkeltő anyag, és elegendő tudományos bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az embereknél rákkeltő hatású. A formaldehid egyúttal kontaktallergén is, a bőrrel való érintkezés során (bőrszenzibilizáló). Ezért helyénvaló a rendelkezésre álló információk, köztük a tudományos és műszaki adatok alapján az említett irányelvben hosszú és rövid távú határértéket meghatározni a formaldehid tekintetében, valamint hozzá a bőrszenzibilizációra vonatkozó megjegyzést fűzni. Ezenkívül a Bizottság kérésére az ECHA gyűjti a meglévő információkat a formaldehid és a formaldehidet kibocsátó anyagok munkahelyi potenciális expozíciójának értékelése érdekében, ideértve az ipari és szakmai célú felhasználást is.

| (24) | A formaldehidtartalmú fixáló szereket Unió-szerte rutinszerűen alkalmazzák az egészségügyi ágazatban, tekintettel azok kényelmes kezelhetőségére, nagy fokú pontosságára és rendkívüli alkalmazásbeli rugalmasságára. Néhány tagállamban az egészségügyi ágazatban rövid távon előreláthatóan nehézségekbe fog ütközni a 0,37 mg/m3, illetve 0,3 ppm határértéknek való megfelelés. Ezért helyénvaló az említett ágazatra vonatkozóan ötéves átmeneti időszakot bevezetni, amelynek során 0,62 mg/m3, illetve 0,5 ppm határértéket kell alkalmazni. Az egészségügyi ágazatban ugyanakkor a minimumra kell szorítani a formaldehidnek való kitettséget, és az ágazatot ösztönözni kell arra, hogy amennyire csak lehetséges, az átmeneti időszakban is tartsa be a 0,37 mg/m3, illetve 0,3 ppm határértéket. |
| --- | --- |

(24)

A formaldehidtartalmú fixáló szereket Unió-szerte rutinszerűen alkalmazzák az egészségügyi ágazatban, tekintettel azok kényelmes kezelhetőségére, nagy fokú pontosságára és rendkívüli alkalmazásbeli rugalmasságára. Néhány tagállamban az egészségügyi ágazatban rövid távon előreláthatóan nehézségekbe fog ütközni a 0,37 mg/m3, illetve 0,3 ppm határértéknek való megfelelés. Ezért helyénvaló az említett ágazatra vonatkozóan ötéves átmeneti időszakot bevezetni, amelynek során 0,62 mg/m3, illetve 0,5 ppm határértéket kell alkalmazni. Az egészségügyi ágazatban ugyanakkor a minimumra kell szorítani a formaldehidnek való kitettséget, és az ágazatot ösztönözni kell arra, hogy amennyire csak lehetséges, az átmeneti időszakban is tartsa be a 0,37 mg/m3, illetve 0,3 ppm határértéket.

| (25) | Néhány tagállamban a formaldehidet rutinszerűen használják elhunyt személyek balzsamozására kulturális vagy vallási gyakorlatuk részeként. A temetkezési ágazatban rövid távon előreláthatóan nehézségekbe fog ütközni a 0,37 mg/m3, illetve 0,3 ppm határértéknek való megfelelés. Ezért helyénvaló az említett ágazatra vonatkozóan ötéves átmeneti időszakot bevezetni, amelynek során 0,62 mg/m3, illetve 0,5 ppm határértéket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(25)

Néhány tagállamban a formaldehidet rutinszerűen használják elhunyt személyek balzsamozására kulturális vagy vallási gyakorlatuk részeként. A temetkezési ágazatban rövid távon előreláthatóan nehézségekbe fog ütközni a 0,37 mg/m3, illetve 0,3 ppm határértéknek való megfelelés. Ezért helyénvaló az említett ágazatra vonatkozóan ötéves átmeneti időszakot bevezetni, amelynek során 0,62 mg/m3, illetve 0,5 ppm határértéket kell alkalmazni.

| (26) | Az ezen irányelvben a berillium és a formaldehid tekintetében meghatározott, szenzibilizációra vonatkozó megjegyzések az egyértelműség javítását szolgálják. Amennyiben a 2004/37/EK irányelv aktualizálása keretében ilyen megjegyzések meghatározására kerül sor, biztosítani kell a vonatkozó uniós joggal való összhangot. Ez adott esetben magában foglalhatja a szenzibilizációra vonatkozó megjegyzések olyan anyagokhoz való hozzáfűzését, amelyekre vonatkozóan az említett irányelv III. melléklete már tartalmaz konkrét bejegyzést. |
| --- | --- |

(26)

Az ezen irányelvben a berillium és a formaldehid tekintetében meghatározott, szenzibilizációra vonatkozó megjegyzések az egyértelműség javítását szolgálják. Amennyiben a 2004/37/EK irányelv aktualizálása keretében ilyen megjegyzések meghatározására kerül sor, biztosítani kell a vonatkozó uniós joggal való összhangot. Ez adott esetben magában foglalhatja a szenzibilizációra vonatkozó megjegyzések olyan anyagokhoz való hozzáfűzését, amelyekre vonatkozóan az említett irányelv III. melléklete már tartalmaz konkrét bejegyzést.

| (27) | A 4,4′-metilén-bisz(2-klór-anilin) (a továbbiakban: a MOCA) megfelel az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő anyagként (1B. kategória) való besorolás kritériumainak, tehát a 2004/37/EK irányelv értelmében rákkeltő anyagnak minősül. Karcinogén hatása és nyilvánvaló genotoxikus képessége miatt ez az anyag az emberekre rákkeltő hatású anyagok közé sorolható. A MOCA esetében a bőrön keresztüli jelentős felszívódás lehetőségét állapították meg. Ezért helyénvaló a MOCA tekintetében határértéket meghatározni, valamint ahhoz a „bőr” megjegyzést fűzni. Ezenfelül ezt az anyagot különös aggodalomra okot adó anyagként azonosították az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkének a) pontja értelmében, és felvették az említett rendelet XIV. mellékletébe a forgalomba hozatal vagy használat előtti engedélyköteles anyagok listájára. A rendelkezésre álló információk, köztük a tudományos és műszaki adatok alapján lehetséges határértéket meghatározni a MOCA tekintetében. |
| --- | --- |

(27)

A 4,4′-metilén-bisz(2-klór-anilin) (a továbbiakban: a MOCA) megfelel az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő anyagként (1B. kategória) való besorolás kritériumainak, tehát a 2004/37/EK irányelv értelmében rákkeltő anyagnak minősül. Karcinogén hatása és nyilvánvaló genotoxikus képessége miatt ez az anyag az emberekre rákkeltő hatású anyagok közé sorolható. A MOCA esetében a bőrön keresztüli jelentős felszívódás lehetőségét állapították meg. Ezért helyénvaló a MOCA tekintetében határértéket meghatározni, valamint ahhoz a „bőr” megjegyzést fűzni. Ezenfelül ezt az anyagot különös aggodalomra okot adó anyagként azonosították az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkének a) pontja értelmében, és felvették az említett rendelet XIV. mellékletébe a forgalomba hozatal vagy használat előtti engedélyköteles anyagok listájára. A rendelkezésre álló információk, köztük a tudományos és műszaki adatok alapján lehetséges határértéket meghatározni a MOCA tekintetében.

| (28) | A Bizottság konzultált az ACSH-val. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 154. cikkével összhangban kétszakaszos, uniós szintű konzultációt folytatott a szociális partnerekkel is. Az ACSH véleményeket fogadott el az ezen irányelv hatálya alá tartozó anyagokra vonatkozóan, és mindegyik esetében kötelező erejű foglalkozási expozíciós határértéket javasolt, néhányuk esetében támogatva a releváns megjegyzéseket. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság konzultált az ACSH-val. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 154. cikkével összhangban kétszakaszos, uniós szintű konzultációt folytatott a szociális partnerekkel is. Az ACSH véleményeket fogadott el az ezen irányelv hatálya alá tartozó anyagokra vonatkozóan, és mindegyik esetében kötelező erejű foglalkozási expozíciós határértéket javasolt, néhányuk esetében támogatva a releváns megjegyzéseket.

| (29) | Az ebben az irányelvben megállapított határértékek rendszeres ellenőrzés és felülvizsgálat tárgyát kell, hogy képezzék az 1907/2006/EK rendelettel való összhang biztosítása érdekében, különösen azzal a céllal, hogy a munkavállalók hatékony védelme érdekében figyelembe lehessen venni a 2004/37/EK irányelvben megállapított határértékek és a veszélyes vegyi anyagoknak az említett rendelet szerinti származtatott hatásmentes szintjei közötti kölcsönhatásokat. |
| --- | --- |

(29)

Az ebben az irányelvben megállapított határértékek rendszeres ellenőrzés és felülvizsgálat tárgyát kell, hogy képezzék az 1907/2006/EK rendelettel való összhang biztosítása érdekében, különösen azzal a céllal, hogy a munkavállalók hatékony védelme érdekében figyelembe lehessen venni a 2004/37/EK irányelvben megállapított határértékek és a veszélyes vegyi anyagoknak az említett rendelet szerinti származtatott hatásmentes szintjei közötti kölcsönhatásokat.

| (30) | Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen, hogy védje a munkavállalókat azoktól az egészségüket és biztonságukat veszélyeztető kockázatoktól, amelyek munkájuk során a rákkeltő anyagoknak, illetve a mutagéneknek való kitettséggel kapcsolatosan merülnek vagy merülhetnek fel, valamint, hogy az ilyen kockázatokat megelőzze – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(30)

Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen, hogy védje a munkavállalókat azoktól az egészségüket és biztonságukat veszélyeztető kockázatoktól, amelyek munkájuk során a rákkeltő anyagoknak, illetve a mutagéneknek való kitettséggel kapcsolatosan merülnek vagy merülhetnek fel, valamint, hogy az ilyen kockázatokat megelőzze – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (31) | Ezen irányelv végrehajtásakor a tagállamok nem írhatnak elő olyan közigazgatási, pénzügyi vagy jogi korlátozásokat, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését. E tekintetben a tagállamoknak és a releváns uniós és nemzeti szerveknek törekedniük kell arra, hogy ösztönzőket, iránymutatást és tanácsokat nyújtsanak a mikro-, a kis- és a középvállalkozások számára, hogy elősegítsék az ezen irányelvnek való megfelelést. Ezzel összefüggésben a leginkább üdvözlendő intézkedések: megállapodás a szociális partnerekkel, a bevált gyakorlatokat azonosító és kialakító iránymutatások és más közös fellépések. |
| --- | --- |

(31)

Ezen irányelv végrehajtásakor a tagállamok nem írhatnak elő olyan közigazgatási, pénzügyi vagy jogi korlátozásokat, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését. E tekintetben a tagállamoknak és a releváns uniós és nemzeti szerveknek törekedniük kell arra, hogy ösztönzőket, iránymutatást és tanácsokat nyújtsanak a mikro-, a kis- és a középvállalkozások számára, hogy elősegítsék az ezen irányelvnek való megfelelést. Ezzel összefüggésben a leginkább üdvözlendő intézkedések: megállapodás a szociális partnerekkel, a bevált gyakorlatokat azonosító és kialakító iránymutatások és más közös fellépések.

| (32) | Mivel ezen irányelv tárgya a munkavállalók munkahelyi egészségének és biztonságának védelme, azt a hatálybalépésének időpontjától számított két éven belül át kell ültetni. |
| --- | --- |

(32)

Mivel ezen irányelv tárgya a munkavállalók munkahelyi egészségének és biztonságának védelme, azt a hatálybalépésének időpontjától számított két éven belül át kell ültetni.

| (33) | A 2004/37/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(33)

A 2004/37/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2004/37/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 18a. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Legkésőbb 2022. július 11-ig a Bizottság megvizsgálja ezen irányelv azzal a céllal történő módosításának lehetőségét, hogy az irányelvbe a kadmium és annak szervetlen vegyületei tekintetében rendelkezéseket illesszen be az exponáltak esetében a munkahelyi légszennyezettség határérték (foglalkozási expozíciós határérték) és a biológiai határérték kombinációjára vonatkozóan.
  Legkésőbb 2020. június 30-ig a Bizottság – a legújabb tudományos ismeretek figyelembevételével és a releváns érdekelt felekkel, különösen az egészségügyi szakemberekkel való megfelelő konzultációt követően – megvizsgálja ezen irányelv annak érdekében történő módosításának lehetőségét, hogy hatályát kiterjessze a veszélyes gyógyszerekre, többek között a citotoxikus gyógyszerekre, vagy megfelelőbb eszközt javasoljon a munkavállalók munkahelyi, ilyen gyógyszereknek való kitettségével szembeni védelmének biztosítása céljából. A vizsgálat alapján a Bizottság – adott esetben, és a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően – jogalkotási javaslatot nyújt be.” |
| --- | --- |

1.

A 18a. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„Legkésőbb 2022. július 11-ig a Bizottság megvizsgálja ezen irányelv azzal a céllal történő módosításának lehetőségét, hogy az irányelvbe a kadmium és annak szervetlen vegyületei tekintetében rendelkezéseket illesszen be az exponáltak esetében a munkahelyi légszennyezettség határérték (foglalkozási expozíciós határérték) és a biológiai határérték kombinációjára vonatkozóan.

Legkésőbb 2020. június 30-ig a Bizottság – a legújabb tudományos ismeretek figyelembevételével és a releváns érdekelt felekkel, különösen az egészségügyi szakemberekkel való megfelelő konzultációt követően – megvizsgálja ezen irányelv annak érdekében történő módosításának lehetőségét, hogy hatályát kiterjessze a veszélyes gyógyszerekre, többek között a citotoxikus gyógyszerekre, vagy megfelelőbb eszközt javasoljon a munkavállalók munkahelyi, ilyen gyógyszereknek való kitettségével szembeni védelmének biztosítása céljából. A vizsgálat alapján a Bizottság – adott esetben, és a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően – jogalkotási javaslatot nyújt be.”

| 2. | A III. melléklet az ezen irányelvhez csatolt melléklettel összhangban módosul. |
| --- | --- |

2.

A III. melléklet az ezen irányelvhez csatolt melléklettel összhangban módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2021. július 11-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 5-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  
  HL C 440., 2018.12.6., 145. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. március 27-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. május 21-i határozata.

2

(3)  
  HL C 428., 2017.12.13., 10. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/37/EK irányelve (2004. április 29.) a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 158., 2004.4.30., 50. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 98/24/EK irányelve (1998. április 7.) a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről (tizennegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 131., 1998.5.5., 11. o.).

6

(7)  A Bizottság 2014/113/EU határozata (2014. március 3.) a foglalkozási vegyianyag-expozíciós határértékekkel foglalkozó tudományos bizottság létrehozásáról és a 95/320/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 62., 2014.3.4., 18. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

8

---

MELLÉKLET

A 2004/37/EK irányelv III. mellékletének A. pontja a következő sorokkal egészül ki:

| Az anyag neve | EK-szám (1) | CAS-szám (2) | Határértékek | Megjegyzés | Átmeneti intézkedések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 óra (3) | Rövid távon (4) |
| mg/m3 (5) | ppm (6) | f/ml (7) | mg/m3 (5) | ppm (6) | f/ml (7) |
| „Kadmium és szervetlen vegyületei | — | — | 0,001 (11) | — | — | — | — | — | | 0,004 mg/m3 határérték (12)2027. július 11-ig. |
| Berillium és szervetlen berilliumvegyületek | — | — | 0,0002 (11) | — | — | — | — | — | bőr- és légzőszervi szenzibilizáció (13) | 0,0006 mg/m3 határérték 2026. július 11-ig. |
| Az arzénsav és sói, valamint szervetlen arzénvegyületek | — | — | 0,01 (11) | — | — | — | — | — | — | A rézkohósítási ágazat esetében a határérték 2023. július 11-től alkalmazandó. |
| Formaldehid | 200-001-8 | 50-00-0 | 0,37 | 0,3 | — | 0,74 | 0,6 | — | Bőrszenzibilizáció (14) | 0,62 mg/m3 vagy 0,5ppm határérték(3) az egészségügyi ágazat, a temetkezési és balzsamozási ágazat számára 2024. július 11-ig. |
| 4,4′-metilén-bisz(2-klór-anilin) | 202-918-9 | 101-14-4 | 0,01 | — | — | — | — | — | bőr (10) | |

Az anyag neve

EK-szám (1)

CAS-szám (2)

Határértékek

Megjegyzés

Átmeneti intézkedések

8 óra (3)

Rövid távon (4)

mg/m3 (5)

ppm (6)

f/ml (7)

mg/m3 (5)

ppm (6)

f/ml (7)

„Kadmium és szervetlen vegyületei

—

—

0,001 (11)

—

—

—

—

—

0,004 mg/m3 határérték (12)2027. július 11-ig.

Berillium és szervetlen berilliumvegyületek

—

—

0,0002 (11)

—

—

—

—

—

bőr- és légzőszervi szenzibilizáció (13)

0,0006 mg/m3 határérték 2026. július 11-ig.

Az arzénsav és sói, valamint szervetlen arzénvegyületek

—

—

0,01 (11)

—

—

—

—

—

—

A rézkohósítási ágazat esetében a határérték 2023. július 11-től alkalmazandó.

Formaldehid

200-001-8

50-00-0

0,37

0,3

—

0,74

0,6

—

Bőrszenzibilizáció (14)

0,62 mg/m3 vagy 0,5ppm határérték(3) az egészségügyi ágazat, a temetkezési és balzsamozási ágazat számára 2024. július 11-ig.

4,4′-metilén-bisz(2-klór-anilin)

202-918-9

101-14-4

0,01

—

—

—

—

—

bőr (10)

---

(11)  Belélegezhető frakció

11

(12)  Belélegezhető frakció. Respirábilis frakció azokban a tagállamokban, amelyek ezen irányelv hatálybalépésének időpontjában biomonitoring-rendszert alkalmaznak, amelyben a vizeletben kimutatható kreatinin esetében a biológiai határérték legfeljebb 0,002 mg Cd/g lehet.

12

(13)  Az anyag a bőr és a légutak szenzibilizációját okozhatja.

13

(14)  Az anyag a bőr szenzibilizációját okozhatja.”

14

---

HATÁROZATOK

| 2019.6.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/30

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/984 HATÁROZATA

(2019. június 5.)

a 96/53/EK tanácsi irányelvnek a jobb aerodinamikai, energiahatékonysági és biztonsági teljesítményt biztosító vezetőfülkék tekintetében engedélyezett legnagyobb hosszúságra vonatkozó különös szabályok végrehajtási határideje tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 96/53/EK tanácsi irányelvet (3) az (EU) 2015/719 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) az energiafogyasztás és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése, a jogszabálynak a technológiai fejlődéshez és a változó piaci igényekhez való igazítása, valamint az intermodális szállítás megkönnyítése céljából módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 96/53/EK tanácsi irányelvet (3) az (EU) 2015/719 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) az energiafogyasztás és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése, a jogszabálynak a technológiai fejlődéshez és a változó piaci igényekhez való igazítása, valamint az intermodális szállítás megkönnyítése céljából módosította.

| (2) | A gépjármű-vezetőfülkék aerodinamikai jellemzőinek javításával jelentősen javítható a járművek energiahatékonysága. Ugyanakkor ez a javulás a 96/53/EK irányelvben a legnagyobb hosszúságra vonatkozóan meghatározott korlátok mellett a járművek hasznos teherbírásának csökkentése nélkül nem volt lehetséges. Ezért az (EU) 2015/719 irányelv a legnagyobb hosszúságra vonatkozó korlátoktól való eltérést vezetett be. |
| --- | --- |

(2)

A gépjármű-vezetőfülkék aerodinamikai jellemzőinek javításával jelentősen javítható a járművek energiahatékonysága. Ugyanakkor ez a javulás a 96/53/EK irányelvben a legnagyobb hosszúságra vonatkozóan meghatározott korlátok mellett a járművek hasznos teherbírásának csökkentése nélkül nem volt lehetséges. Ezért az (EU) 2015/719 irányelv a legnagyobb hosszúságra vonatkozó korlátoktól való eltérést vezetett be.

| (3) | Az (EU) 2015/719 irányelv által bevezetett, a legnagyobb hosszúságra vonatkozó korlátoktól való eltérést a három évvel az átültetésre vonatkozóan megadott időpont után vagy a típusjóváhagyásra vonatkozó műszaki követelményeket érintő szükséges módosítások alkalmazásától kezdődően kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/719 irányelv által bevezetett, a legnagyobb hosszúságra vonatkozó korlátoktól való eltérést a három évvel az átültetésre vonatkozóan megadott időpont után vagy a típusjóváhagyásra vonatkozó műszaki követelményeket érintő szükséges módosítások alkalmazásától kezdődően kell alkalmazni.

| (4) | Annak érdekében, hogy az aerodinamikai szempontból kedvezőbb kialakítású vezetőfülkéknek köszönhetően a nehéz tehergépjárművek energiahatékonysága, a gépjárművezetők jobb látási körülményei, fokozott biztonsága és kényelme, valamint a többi úthasználó fokozott biztonsága tekintetében elérhető előnyöket mielőbb ki lehessen aknázni, biztosítani szükséges azt, hogy az ilyen, aerodinamikai szempontból kedvezőbb kialakítású vezetőfülkéket szükségtelen késedelem nélkül alkalmazni lehessen, amint a típusjóváhagyásra vonatkozó követelmények rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy az aerodinamikai szempontból kedvezőbb kialakítású vezetőfülkéknek köszönhetően a nehéz tehergépjárművek energiahatékonysága, a gépjárművezetők jobb látási körülményei, fokozott biztonsága és kényelme, valamint a többi úthasználó fokozott biztonsága tekintetében elérhető előnyöket mielőbb ki lehessen aknázni, biztosítani szükséges azt, hogy az ilyen, aerodinamikai szempontból kedvezőbb kialakítású vezetőfülkéket szükségtelen késedelem nélkül alkalmazni lehessen, amint a típusjóváhagyásra vonatkozó követelmények rendelkezésre állnak.

| (5) | A szállítási ágazatnak és a berendezések gyártóinak kellő időre van szükségük új szolgáltatások és termékek kifejlesztéséhez. Annak érdekében, hogy ki lehessen használni a vezetőfülkék kialakítására vonatkozó rugalmas szabályok kínálta előnyöket, fontos, hogy a Bizottság lépéseket tegyen annak biztosítása érdekében, hogy a szükséges műszaki előírásokat a lehető leghamarabb el lehessen fogadni, hogy a vezetőfülkék új generációja zökkenőmentesen és gyorsan belépjen a piacokra. A Bizottságnak és a tagállamoknak továbbá a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) által létrehozott, a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottságban betöltött szerepköreikben eljárva mindent el kell követniük annak biztosítása érdekében, hogy a bizottság gyorsan véleményt nyilvánítson. Amennyiben a Bizottság által tervezett intézkedések nem állnak összhangban ezen bizottság véleményével, vagy amennyiben a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság késedelem nélkül eljár az 1999/468/EK tanácsi határozat (6) 5a. cikkének (4) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(5)

A szállítási ágazatnak és a berendezések gyártóinak kellő időre van szükségük új szolgáltatások és termékek kifejlesztéséhez. Annak érdekében, hogy ki lehessen használni a vezetőfülkék kialakítására vonatkozó rugalmas szabályok kínálta előnyöket, fontos, hogy a Bizottság lépéseket tegyen annak biztosítása érdekében, hogy a szükséges műszaki előírásokat a lehető leghamarabb el lehessen fogadni, hogy a vezetőfülkék új generációja zökkenőmentesen és gyorsan belépjen a piacokra. A Bizottságnak és a tagállamoknak továbbá a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) által létrehozott, a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottságban betöltött szerepköreikben eljárva mindent el kell követniük annak biztosítása érdekében, hogy a bizottság gyorsan véleményt nyilvánítson. Amennyiben a Bizottság által tervezett intézkedések nem állnak összhangban ezen bizottság véleményével, vagy amennyiben a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság késedelem nélkül eljár az 1999/468/EK tanácsi határozat (6) 5a. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

| (6) | A 96/53/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

A 96/53/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 96/53/EK irányelv 9a. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | A (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ebből a célból a Bizottság a 2007/46/EK irányelv keretében meghozza az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy legkésőbb 2019. november 1-jéig rendelkezzen az (1) bekezdésben említett járművek vagy jármű-kombinációk típus-jóváhagyásáról.” |
| --- | --- |

1.

A (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ebből a célból a Bizottság a 2007/46/EK irányelv keretében meghozza az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy legkésőbb 2019. november 1-jéig rendelkezzen az (1) bekezdésben említett járművek vagy jármű-kombinációk típus-jóváhagyásáról.”

| 2. | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az (1) bekezdés 2020. szeptember 1-jétől alkalmazandó.” |
| --- | --- |

2.

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az (1) bekezdés 2020. szeptember 1-jétől alkalmazandó.”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 5-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  
  HL C 62., 2019.2.15., 286. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. március 26-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. május 22-i határozata.

2

(3)  A Tanács 96/53/EK irányelve (1996. július 25.) a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról (HL L 235., 1996.9.17., 59. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/719 irányelve (2015. április 29.) a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 115., 2015.5.6., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról („keretirányelv”) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 1999/468/EK határozata (1999. június 28.) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.).

6

---