# Europeiska unionens L 145/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 145 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången4 juni 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 145

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången4 juni 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om ikraftträdande av tredje tilläggsprotokollet till avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/905 av den 13 mars 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2018/2034 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för perioden 2019–2021 | 2 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/906 av den 13 mars 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2018/2035 med fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten för vissa demersala fisken i Nordsjön för perioden 2019–2021 | 4 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/907 av den 14 mars 2019 om inrättande av ett gemensamt utbildningsprov för skidinstruktörer i enlighet med artikel 49b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (
  1
  ) | 7 |
| | | BESLUT |
| | * | Beslut (Gusp) 2019/908 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 29 maj 2019 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) (Eulex Kosovo/1/2019) | 19 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/909 av den 18 februari 2019 om fastställande av en förteckning över obligatoriska forskningsstudier och tröskelvärden för tillämpningen av det fleråriga unionsprogrammet för insamling och förvaltning av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk | 21 |
| | * | Kommissionens delegerade beslut (EU) 2019/910 av den 13 mars 2019 om upprättande av ett flerårigt unionsprogram för insamling och förvaltning av biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data inom sektorerna för fiske och vattenbruk | 27 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om ikraftträdande av tredje tilläggsprotokollet till avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/905 av den 13 mars 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2018/2034 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för perioden 2019–2021

2

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/906 av den 13 mars 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2018/2035 med fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten för vissa demersala fisken i Nordsjön för perioden 2019–2021

4

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/907 av den 14 mars 2019 om inrättande av ett gemensamt utbildningsprov för skidinstruktörer i enlighet med artikel 49b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (
  1
  )

1

7

BESLUT

*

Beslut (Gusp) 2019/908 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 29 maj 2019 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) (Eulex Kosovo/1/2019)

19

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/909 av den 18 februari 2019 om fastställande av en förteckning över obligatoriska forskningsstudier och tröskelvärden för tillämpningen av det fleråriga unionsprogrammet för insamling och förvaltning av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk

21

*

Kommissionens delegerade beslut (EU) 2019/910 av den 13 mars 2019 om upprättande av ett flerårigt unionsprogram för insamling och förvaltning av biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data inom sektorerna för fiske och vattenbruk

27

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/815 av den 17 december 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG vad gäller tekniska tillsynsstandarder för specificering av ett enhetligt elektroniskt rapporteringsformat ( EUT L 143, 29.5.2019 ) | 85 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/815 av den 17 december 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG vad gäller tekniska tillsynsstandarder för specificering av ett enhetligt elektroniskt rapporteringsformat ( EUT L 143, 29.5.2019 )

( EUT L 143, 29.5.2019 )

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 4.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/1

---

Meddelande om ikraftträdande av tredje tilläggsprotokollet till avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

Det tredje tilläggsprotokollet till avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (1), som undertecknades i Bryssel den 29 juni 2017, ska i enlighet med artikel 14.1 i protokollet träda i kraft från och med den 1 juli 2019.

1

---

(1)  
  EUT L 196, 27.7.2017, s. 3.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 4.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/2

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2019/905

av den 13 mars 2019

om ändring av delegerad förordning (EU) 2018/2034 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för perioden 2019–2021

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artiklarna 15.6, 18.1 och 18.3, och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med förordning (EU) nr 1380/2013 är att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med förordning (EU) nr 1380/2013 är att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | För att landningsskyldigheten ska kunna genomföras ges kommissionen genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en inledande period på högst tre år, vilken kan förlängas med ytterligare en period på totalt tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som utarbetats av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

(2)

För att landningsskyldigheten ska kunna genomföras ges kommissionen genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en inledande period på högst tre år, vilken kan förlängas med ytterligare en period på totalt tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som utarbetats av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna.

| (3) | Belgien, Spanien, Frankrike, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i de nordvästliga vattnen. Efter att ha rådfrågat den rådgivande nämnden för nordvästliga vatten och den rådgivande nämnden för pelagiska bestånd, lämnade de medlemsstaterna den 31 maj 2018 in en gemensam rekommendation till kommissionen om en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för perioden 2019–2021. Den gemensamma rekommendationen ändrades den 30 augusti 2018. |
| --- | --- |

(3)

Belgien, Spanien, Frankrike, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i de nordvästliga vattnen. Efter att ha rådfrågat den rådgivande nämnden för nordvästliga vatten och den rådgivande nämnden för pelagiska bestånd, lämnade de medlemsstaterna den 31 maj 2018 in en gemensam rekommendation till kommissionen om en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för perioden 2019–2021. Den gemensamma rekommendationen ändrades den 30 augusti 2018.

| (4) | På grundval av den gemensamma rekommendationen upprättas genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/2034 (2) en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för åren 2019–2021. |
| --- | --- |

(4)

På grundval av den gemensamma rekommendationen upprättas genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/2034 (2) en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för åren 2019–2021.

| (5) | Den 14 november 2018 lämnade Belgien, Spanien, Frankrike, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket in en ny gemensam rekommendation med förslag till tre korrigeringar av den utkastplan som upprättas genom delegerad förordning (EU) 2018/2034. |
| --- | --- |

(5)

Den 14 november 2018 lämnade Belgien, Spanien, Frankrike, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket in en ny gemensam rekommendation med förslag till tre korrigeringar av den utkastplan som upprättas genom delegerad förordning (EU) 2018/2034.

| (6) | Enligt artikel 18.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska kommissionen underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna, bland annat genom att om så krävs se till att vetenskapliga bidrag erhålls från relevanta vetenskapliga organ. Före antagandet av delegerad förordning (EU) 2018/2034 mottogs vetenskapliga bidrag från relevanta vetenskapliga organ, och de granskades av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). I den nya gemensamma rekommendationen föreslås korrigeringar av teknisk art som behandlas i det vetenskapliga bidrag som redan erhållits. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 18.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska kommissionen underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna, bland annat genom att om så krävs se till att vetenskapliga bidrag erhålls från relevanta vetenskapliga organ. Före antagandet av delegerad förordning (EU) 2018/2034 mottogs vetenskapliga bidrag från relevanta vetenskapliga organ, och de granskades av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). I den nya gemensamma rekommendationen föreslås korrigeringar av teknisk art som behandlas i det vetenskapliga bidrag som redan erhållits.

| (7) | Enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning åtar sig kommissionen att, innan den antar en delegerad akt, samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat. De åtgärder som föreslås i den nya gemensamma rekommendationen är förenliga med yttrandet från expertgruppen (fiske), som består av företrädare för de 28 medlemsstaterna, kommissionen samt Europaparlamentet som observatör. |
| --- | --- |

(7)

Enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning åtar sig kommissionen att, innan den antar en delegerad akt, samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat. De åtgärder som föreslås i den nya gemensamma rekommendationen är förenliga med yttrandet från expertgruppen (fiske), som består av företrädare för de 28 medlemsstaterna, kommissionen samt Europaparlamentet som observatör.

| (8) | För det första föreslås i den nya gemensamma rekommendationen en korrigering av definitionen av Seltra-panel i delegerad förordning (EU) 2018/2034, eftersom den definitionen inte är i linje med den gemensamma rekommendationen av den 31 maj 2018. |
| --- | --- |

(8)

För det första föreslås i den nya gemensamma rekommendationen en korrigering av definitionen av Seltra-panel i delegerad förordning (EU) 2018/2034, eftersom den definitionen inte är i linje med den gemensamma rekommendationen av den 31 maj 2018.

| (9) | För det andra föreslås i den nya gemensamma rekommendationen att man stryker kravet på användning av mycket selektiva redskap inom fiskena efter havskräfta som fångas med trål med trålbord, eftersom det kravet felaktigt togs med i den gemensamma rekommendationen av den 31 maj 2018 och, som en följd av detta, även i delegerad förordning (EU) 2018/2034. |
| --- | --- |

(9)

För det andra föreslås i den nya gemensamma rekommendationen att man stryker kravet på användning av mycket selektiva redskap inom fiskena efter havskräfta som fångas med trål med trålbord, eftersom det kravet felaktigt togs med i den gemensamma rekommendationen av den 31 maj 2018 och, som en följd av detta, även i delegerad förordning (EU) 2018/2034.

| (10) | Slutligen föreslås i den nya gemensamma rekommendationen att det demersala fisket efter hoppmussla undantas från tillämpningsområdet för vissa tekniska åtgärder som utformats för att förbättra selektiviteten i Irländska sjön, eftersom avsikten inte var att den gemensamma rekommendationen av den 31 maj 2018, och följaktligen delegerad förordning (EU) 2018/2034, skulle låta detta fiske ingå i de tekniska åtgärdernas tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(10)

Slutligen föreslås i den nya gemensamma rekommendationen att det demersala fisket efter hoppmussla undantas från tillämpningsområdet för vissa tekniska åtgärder som utformats för att förbättra selektiviteten i Irländska sjön, eftersom avsikten inte var att den gemensamma rekommendationen av den 31 maj 2018, och följaktligen delegerad förordning (EU) 2018/2034, skulle låta detta fiske ingå i de tekniska åtgärdernas tillämpningsområde.

| (11) | Delegerad förordning (EU) 2018/2034 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Delegerad förordning (EU) 2018/2034 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | Eftersom de åtgärder som föreskrivs i denna förordning direkt påverkar planeringen av fiskeåret för unionsfartygen och den ekonomiska verksamhet som är knuten därtill, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Eftersom den utkastplan som upprättas genom delegerad förordning (EU) 2018/2034 tillämpas från och med den 1 januari 2019, bör denna förordning tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari 2019. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom de åtgärder som föreskrivs i denna förordning direkt påverkar planeringen av fiskeåret för unionsfartygen och den ekonomiska verksamhet som är knuten därtill, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Eftersom den utkastplan som upprättas genom delegerad förordning (EU) 2018/2034 tillämpas från och med den 1 januari 2019, bör denna förordning tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari 2019.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Delegerad förordning (EU) 2018/2034 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   
  Seltra-panel: en selektivitetsanordning som






  a) | består av en övre panel med en maskstorlek på minst 270 mm (diagonalmaska) eller en övre panel med en maskstorlek på minst 300 mm (fyrkantsmaska), placerad i ett boxformat avsnitt med fyra paneler i den raka delen av en strut, |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 2.2 ska ersättas med följande:

”2.   
  Seltra-panel: en selektivitetsanordning som

a)

består av en övre panel med en maskstorlek på minst 270 mm (diagonalmaska) eller en övre panel med en maskstorlek på minst 300 mm (fyrkantsmaska), placerad i ett boxformat avsnitt med fyra paneler i den raka delen av en strut,

| b) | är minst 3 meter lång, |
| --- | --- |

b)

är minst 3 meter lång,

| c) | är placerad högst 4 meter från bottenstroppen och |
| --- | --- |

c)

är placerad högst 4 meter från bottenstroppen och

| d) | har samma bredd som överstycket i trålens boxformade avsnitt (dvs. är fäst mellan sömmarna).”. |
| --- | --- |

d)

har samma bredd som överstycket i trålens boxformade avsnitt (dvs. är fäst mellan sömmarna).”.

| 2. | I artikel 3.1 ska led d ersättas med följande:






  ”d) | havskräfta (Nephrops norvegicus) som fångas med trålar med trålbord, med en maskstorlek på 80–110 mm i Ices-delområde 6a inom tolv sjömil från kusten.”. |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 3.1 ska led d ersättas med följande:

”d)

havskräfta (Nephrops norvegicus

| 3. | I artikel 10.4 ska andra meningen ersättas med följande:

  ”Denna bestämmelse ska inte tillämpas på fartyg som har fångster innehållande mer än 30 % havskräfta eller mer än 85 % hoppmussla.”. |
| --- | --- |

3.

I artikel 10.4 ska andra meningen ersättas med följande:

”Denna bestämmelse ska inte tillämpas på fartyg som har fångster innehållande mer än 30 % havskräfta eller mer än 85 % hoppmussla.”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2019.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/2034 av den 18 oktober 2018 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för perioden 2019–2021 (EUT L 327, 21.12.2018, s. 8).

2

---

| 4.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/4

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2019/906

av den 13 mars 2019

om ändring av delegerad förordning (EU) 2018/2035 med fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten för vissa demersala fisken i Nordsjön för perioden 2019–2021

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/973 av den 4 juli 2018 om upprättande av en flerårig plan för demersala bestånd i Nordsjön och de fisken som nyttjar dessa bestånd, med fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten i Nordsjön, och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 676/2007 och (EG) nr 1342/2008 (1), särskilt artikel 11, och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (2) har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom att det införs en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (2) har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom att det införs en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | I artikel 9 i förordning (EU) nr 1380/2013 föreskrivs antagandet av fleråriga planer innehållande bevarandeåtgärder för fisken som nyttjar vissa bestånd inom ett relevant geografiskt område. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 9 i förordning (EU) nr 1380/2013 föreskrivs antagandet av fleråriga planer innehållande bevarandeåtgärder för fisken som nyttjar vissa bestånd inom ett relevant geografiskt område.

| (3) | I de fleråriga planerna anges närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten och kommissionen kan, genom planerna, ges befogenhet att specificera dessa bestämmelser ytterligare på grundval av gemensamma rekommendationer som utarbetas av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

I de fleråriga planerna anges närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten och kommissionen kan, genom planerna, ges befogenhet att specificera dessa bestämmelser ytterligare på grundval av gemensamma rekommendationer som utarbetas av medlemsstaterna.

| (4) | Den 4 juli 2018 antog Europaparlamentet och rådet förordning (EU) 2018/973 om upprättande av en flerårig plan för demersala bestånd i Nordsjön och de fisken som nyttjar dessa bestånd. Genom artikel 11 i den förordningen ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter innehållande närmare bestämmelser för landningsskyldigheten på grundval av gemensamma rekommendationer som utarbetats av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

Den 4 juli 2018 antog Europaparlamentet och rådet förordning (EU) 2018/973 om upprättande av en flerårig plan för demersala bestånd i Nordsjön och de fisken som nyttjar dessa bestånd. Genom artikel 11 i den förordningen ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter innehållande närmare bestämmelser för landningsskyldigheten på grundval av gemensamma rekommendationer som utarbetats av medlemsstaterna.

| (5) | Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Nederländerna, Sverige och Tyskland har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i Nordsjön. Efter samråd med den rådgivande nämnden för Nordsjön och den rådgivande nämnden för pelagiska bestånd lämnade Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket den 30 maj 2018 in en gemensam rekommendation till kommissionen rörande närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten för demersala fisken i Nordsjön. Den gemensamma rekommendationen ändrades den 30 augusti 2018. |
| --- | --- |

(5)

Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Nederländerna, Sverige och Tyskland har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i Nordsjön. Efter samråd med den rådgivande nämnden för Nordsjön och den rådgivande nämnden för pelagiska bestånd lämnade Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket den 30 maj 2018 in en gemensam rekommendation till kommissionen rörande närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten för demersala fisken i Nordsjön. Den gemensamma rekommendationen ändrades den 30 augusti 2018.

| (6) | På grundval av den gemensamma rekommendationen fastställdes, genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/2035 (3), en utkastplan som är tillämplig på dessa fisken för åren 2019–2021. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av den gemensamma rekommendationen fastställdes, genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/2035 (3), en utkastplan som är tillämplig på dessa fisken för åren 2019–2021.

| (7) | Den 6 november 2018 och den 19 december 2018 lämnade Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket in ytterligare gemensamma rekommendationer innehållande korrigeringar av den tidigare rekommendationen av den 30 maj 2018, vilken ändrades den 30 augusti 2018. |
| --- | --- |

(7)

Den 6 november 2018 och den 19 december 2018 lämnade Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket in ytterligare gemensamma rekommendationer innehållande korrigeringar av den tidigare rekommendationen av den 30 maj 2018, vilken ändrades den 30 augusti 2018.

| (8) | Enligt artikel 18.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 måste kommissionen underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna, bland annat genom att om så krävs se till att vetenskapliga bidrag erhålls från relevanta vetenskapliga organ. Före antagandet av delegerad förordning (EU) 2018/2035 mottogs bidrag från relevanta vetenskapliga organ, och de granskades av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De nya gemensamma rekommendationerna innehåller korrigeringar av teknisk art för vilka den vetenskapliga informationen förblir densamma. Den kompletterande redskapstyp, vilken ingår i en gemensam rekommendation, hänför sig till samma kategori trålredskap. Eftersom den OTT-trål som ingår i den nya gemensamma rekommendationen är en typ av bottentrålredskap har den samma inverkan som andra bottentrålredskap. Därför förblir det vetenskapliga utlåtandet detsamma. Vad gäller korrigeringen av lydelsen i fråga om undantag av mindre betydelse är det så att den nuvarande lydelsen fastställer att procentsatserna för undantaget av mindre betydelse bör beräknas på grundval av de totala årliga fångsterna av arter som omfattas av landningsskyldigheten och som understiger minsta referensstorlek för bevarande. Procentsatserna för undantag av mindre betydelse bör dock snarare beräknas på grundval av de totala årliga fångsterna av vitling och torsk. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 18.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 måste kommissionen underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna, bland annat genom att om så krävs se till att vetenskapliga bidrag erhålls från relevanta vetenskapliga organ. Före antagandet av delegerad förordning (EU) 2018/2035 mottogs bidrag från relevanta vetenskapliga organ, och de granskades av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De nya gemensamma rekommendationerna innehåller korrigeringar av teknisk art för vilka den vetenskapliga informationen förblir densamma. Den kompletterande redskapstyp, vilken ingår i en gemensam rekommendation, hänför sig till samma kategori trålredskap. Eftersom den OTT-trål som ingår i den nya gemensamma rekommendationen är en typ av bottentrålredskap har den samma inverkan som andra bottentrålredskap. Därför förblir det vetenskapliga utlåtandet detsamma. Vad gäller korrigeringen av lydelsen i fråga om undantag av mindre betydelse är det så att den nuvarande lydelsen fastställer att procentsatserna för undantaget av mindre betydelse bör beräknas på grundval av de totala årliga fångsterna av arter som omfattas av landningsskyldigheten och som understiger minsta referensstorlek för bevarande. Procentsatserna för undantag av mindre betydelse bör dock snarare beräknas på grundval av de totala årliga fångsterna av vitling och torsk.

| (9) | I artikel 16.4 i förordning (EU) 2018/973 föreskrivs att kommissionen, innan den antar en delegerad akt, måste samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. De åtgärder som föreskrivs i de nya gemensamma rekommendationerna är förenliga med yttrandet från expertgruppen (fiske), som består av företrädare för 28 medlemsstater, kommissionen samt Europaparlamentet som observatör. |
| --- | --- |

(9)

I artikel 16.4 i förordning (EU) 2018/973 föreskrivs att kommissionen, innan den antar en delegerad akt, måste samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. De åtgärder som föreskrivs i de nya gemensamma rekommendationerna är förenliga med yttrandet från expertgruppen (fiske), som består av företrädare för 28 medlemsstater, kommissionen samt Europaparlamentet som observatör.

| (10) | I den gemensamma rekommendationen av den 6 november 2018 föreslås att fiskeredskapet OTT tas upp i förteckningarna över redskapskoder för trålar inom vissa fisken. Den tekniska korrigeringen förtydligar att vissa undantag för fartyg som använder trålar även är tillämpliga på bottenpartrålar (två trålar som riggas tillsammans och dras av ett fartyg). Eftersom texten till den gemensamma rekommendation som mottogs den 30 maj 2018 redan innehåller ”trålar”, vilket innebär att alla trålar, även partrålar, omfattas, är det nödvändigt att lägga till den motsvarande redskapskoden. |
| --- | --- |

(10)

I den gemensamma rekommendationen av den 6 november 2018 föreslås att fiskeredskapet OTT tas upp i förteckningarna över redskapskoder för trålar inom vissa fisken. Den tekniska korrigeringen förtydligar att vissa undantag för fartyg som använder trålar även är tillämpliga på bottenpartrålar (två trålar som riggas tillsammans och dras av ett fartyg). Eftersom texten till den gemensamma rekommendation som mottogs den 30 maj 2018 redan innehåller ”trålar”, vilket innebär att alla trålar, även partrålar, omfattas, är det nödvändigt att lägga till den motsvarande redskapskoden.

| (11) | I den gemensamma rekommendationen av den 19 december 2018 föreslås en korrigering av ett fel rörande vissa beräkningsfaktorer i undantagen av mindre betydelse för






  a) | vitling och torsk under minsta referensstorlek för bevarande som fångas med bottentrålar i Ices-sektion 4c, |
| --- | --- | --- |

(11)

I den gemensamma rekommendationen av den 19 december 2018 föreslås en korrigering av ett fel rörande vissa beräkningsfaktorer i undantagen av mindre betydelse för

a)

vitling och torsk under minsta referensstorlek för bevarande som fångas med bottentrålar i Ices-sektion 4c,

| b) | vitling och torsk under minsta referensstorlek för bevarande, som fångas med bottentrålar i Ices-sektionerna 4a och 4b, |
| --- | --- |

b)

vitling och torsk under minsta referensstorlek för bevarande, som fångas med bottentrålar i Ices-sektionerna 4a och 4b,

| (12) | Delegerad förordning (EU) 2018/2035 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Delegerad förordning (EU) 2018/2035 bör ändras i enlighet med detta.

| (13) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar planeringen av fiskeåret för unionsfartygen och den ekonomiska verksamhet som är knuten till därtill, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Med tanke på att den utkastplan som upprättas genom delgerad förordning (EU) 2018/2035 trädde i kraft den 1 januari 2019, bör den här förordningen tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari 2019. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar planeringen av fiskeåret för unionsfartygen och den ekonomiska verksamhet som är knuten till därtill, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Med tanke på att den utkastplan som upprättas genom delgerad förordning (EU) 2018/2035 trädde i kraft den 1 januari 2019, bör den här förordningen tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari 2019.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Delegerad förordning (EU) 2018/2035 ska ändras på följande sätt:

| (1) | I artikel 3.1 b ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Fångster med bottentrålar (OTB, OTT; TBN) som är försedda med”. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 3.1 b ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Fångster med bottentrålar (OTB, OTT; TBN) som är försedda med”.

| (2) | I artikel 6.1 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | rödspätta som fångas med bottentrålar (OTB, OTT, PTB) med en maskstorlek på minst 120 mm inom riktat fiske efter plattfisk eller rundfisk under vintermånaderna (1 november – 30 april).”. |
| --- | --- | --- |

(2)

I artikel 6.1 ska led c ersättas med följande:

”c)

| (3) | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led c ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Inom fisket efter havskräfta med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT; TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och som är försedda med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm, i unionens vatten i Ices-sektion 3a:”. |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

I led c ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Inom fisket efter havskräfta med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT; TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och som är försedda med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm, i unionens vatten i Ices-sektion 3a:”.

| b) | I led d ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Inom fisket efter nordhavsräka med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT) med en maskstorlek på minst 35 mm och som är försedda med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 19 mm, med ett oblockerat fiskutsläpp, i unionens vatten i Ices-sektion 3a:”. |
| --- | --- |

b)

I led d ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Inom fisket efter nordhavsräka med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT) med en maskstorlek på minst 35 mm och som är försedda med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 19 mm, med ett oblockerat fiskutsläpp, i unionens vatten i Ices-sektion 3a:”.

| c) | Led e ska ersättas med följande:






  ”e) | Inom demersala blandfisken med fartyg som använder bottentrålar eller notar/vadar (OTB, OTT, SDN, SSC) med en maskstorlek på 70 – 99 mm (TR2) i unionens vatten i Ices-delområde 4:”.
  en sammanlagd kvantitet vitling och torsk under minsta referensstorlek för bevarande, som inte får utgöra mer än högst 6 % i de totala fångsterna av vitling och torsk under 2019 och 5 % under 2020 och 2021; den största mängd torsk som får kastas överbord ska vara begränsad till 2 % av dessa totala årliga fångster.”. |
| --- | --- | --- |

c)

Led e ska ersättas med följande:

”e)

en sammanlagd kvantitet vitling och torsk under minsta referensstorlek för bevarande, som inte får utgöra mer än högst 6 % i de totala fångsterna av vitling och torsk under 2019 och 5 % under 2020 och 2021; den största mängd torsk som får kastas överbord ska vara begränsad till 2 % av dessa totala årliga fångster.”.

| d) | Led f ska ersättas med följande:






  ”f) | Inom demersala blandfisken med fartyg som använder bottentrålar eller notar/vadar (OTB, OTT, SDN, SSC) med en maskstorlek på 70–99 mm (TR2) i unionens vatten i Ices-delområdena 4a och 4b:
  en kombinerad kvantitet vitling och torsk under minsta referensstorlek för bevarande, som inte får utgöra mer än högst 6 % i de totala fångsterna av vitling och torsk under 2019; den största mängd torsk som får kastas överbord ska vara begränsad till 2 % av dessa totala årliga fångster.”. |
| --- | --- | --- |

d)

Led f ska ersättas med följande:

”f)

en kombinerad kvantitet vitling och torsk under minsta referensstorlek för bevarande, som inte får utgöra mer än högst 6 % i de totala fångsterna av vitling och torsk under 2019; den största mängd torsk som får kastas överbord ska vara begränsad till 2 % av dessa totala årliga fångster.”.

| e) | I led g ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Inom fisken som bedrivs av fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN, OTT, PTB) med en maskstorlek på 90–119 mm och som är försedda med Seltra-panel, eller bottentrålar (OTB, OTT, TBN, PTB) med en maskstorlek på minst 120 mm i unionens vatten i Ices-sektion 3a:”. |
| --- | --- |

e)

I led g ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Inom fisken som bedrivs av fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN, OTT, PTB) med en maskstorlek på 90–119 mm och som är försedda med Seltra-panel, eller bottentrålar (OTB, OTT, TBN, PTB) med en maskstorlek på minst 120 mm i unionens vatten i Ices-sektion 3a:”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2019.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 179, 16.7.2018, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/2035 av den 18 oktober 2018 med fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten för vissa demersala fisken i Nordsjön för perioden 2019–2021 (EUT L 327, 21.12.2018, s. 17).

3

---

| 4.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/7

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2019/907

av den 14 mars 2019

om inrättande av ett gemensamt utbildningsprov för skidinstruktörer i enlighet med artikel 49b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (1), särskilt artikel 49b.4, och

av följande skäl:

| (1) | För närvarande omfattas skidinstruktörer av principen om ömsesidigt erkännande i enlighet med direktiv 2005/36/EG. Genom inrättandet av ett gemensamt utbildningsprov för skidinstruktörer skulle ett automatiskt erkännande införas för vissa skidinstruktörskvalifikationer, med målet att göra det lättare för innehavare av sådana kvalifikationer att förflytta sig mellan medlemsstaterna. Det gemensamma utbildningsprovet är ett sätt att underlätta rörligheten för skidinstruktörer inom unionen. För skidinstruktörer som inte är berättigade att genomgå det gemensamma utbildningsprovet eller som inte fått godkänt resultat i provet kommer den generella ordningen för erkännande av kvalifikationer enligt direktiv 2005/36/EG att fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(1)

För närvarande omfattas skidinstruktörer av principen om ömsesidigt erkännande i enlighet med direktiv 2005/36/EG. Genom inrättandet av ett gemensamt utbildningsprov för skidinstruktörer skulle ett automatiskt erkännande införas för vissa skidinstruktörskvalifikationer, med målet att göra det lättare för innehavare av sådana kvalifikationer att förflytta sig mellan medlemsstaterna. Det gemensamma utbildningsprovet är ett sätt att underlätta rörligheten för skidinstruktörer inom unionen. För skidinstruktörer som inte är berättigade att genomgå det gemensamma utbildningsprovet eller som inte fått godkänt resultat i provet kommer den generella ordningen för erkännande av kvalifikationer enligt direktiv 2005/36/EG att fortsätta att gälla.

| (2) | Skidinstruktörsyrket, eller alternativt den utbildning som leder till kvalifikationen som skidinstruktör, är reglerat i mer än en tredjedel av medlemsstaterna, vilket innebär att kraven i artikel 49b.2 i direktiv 2005/36/EG är uppfyllda. |
| --- | --- |

(2)

Skidinstruktörsyrket, eller alternativt den utbildning som leder till kvalifikationen som skidinstruktör, är reglerat i mer än en tredjedel av medlemsstaterna, vilket innebär att kraven i artikel 49b.2 i direktiv 2005/36/EG är uppfyllda.

| (3) | År 2012 undertecknades ett samförståndsavtal om inrättandet av ett pilotprojekt för att införa ett yrkeskort som ska utfärdas till skidinstruktörer i unionen av nio medlemsstater, nämligen Österrike, Belgien, Danmark, Frankrike, Tyskland, Italien, Rumänien, Spanien och Förenade kungariket. Slovenien och Tjeckien anslöt sig till samförståndsavtalet 2014. Enligt samförståndsavtalet erkänns förvärvade rättigheter för skidinstruktörer som är medborgare i de länder som har undertecknat avtalet från dagen för dess ikraftträdande. Enligt samförståndsavtalet är även godkännande i proven Eurotest och Eurosecurity test ett förhandsvillkor för automatiskt erkännande av kvalifikationen som skidinstruktör i dessa medlemsstater från den dag då avtalet trädde i kraft. För att garantera rättssäkerhet är det lämpligt och rimligt att använda dessa två prov som underlag för innehållet i det gemensamma utbildningsprovet och att beakta bestämmelserna i samförståndsavtalet som en gemensam grund för denna förordning. |
| --- | --- |

(3)

År 2012 undertecknades ett samförståndsavtal om inrättandet av ett pilotprojekt för att införa ett yrkeskort som ska utfärdas till skidinstruktörer i unionen av nio medlemsstater, nämligen Österrike, Belgien, Danmark, Frankrike, Tyskland, Italien, Rumänien, Spanien och Förenade kungariket. Slovenien och Tjeckien anslöt sig till samförståndsavtalet 2014. Enligt samförståndsavtalet erkänns förvärvade rättigheter för skidinstruktörer som är medborgare i de länder som har undertecknat avtalet från dagen för dess ikraftträdande. Enligt samförståndsavtalet är även godkännande i proven Eurotest och Eurosecurity test ett förhandsvillkor för automatiskt erkännande av kvalifikationen som skidinstruktör i dessa medlemsstater från den dag då avtalet trädde i kraft. För att garantera rättssäkerhet är det lämpligt och rimligt att använda dessa två prov som underlag för innehållet i det gemensamma utbildningsprovet och att beakta bestämmelserna i samförståndsavtalet som en gemensam grund för denna förordning.

| (4) | De skidinstruktörer som omfattas av denna förordning bör helt självständigt kunna säkerställa att skidlektionerna utförs på ett säkert sätt i snöiga bergsmiljöer, med undantag för de områden där bergsbestigningstekniker är nödvändiga. För att sörja för en hög kvalitet på skidlektionerna är det därför lämpligt att de kvalifikationer som berättigar kandidaterna till deltagande i det gemensamma utbildningsprovet även omfattar vissa pedagogiska färdigheter. |
| --- | --- |

(4)

De skidinstruktörer som omfattas av denna förordning bör helt självständigt kunna säkerställa att skidlektionerna utförs på ett säkert sätt i snöiga bergsmiljöer, med undantag för de områden där bergsbestigningstekniker är nödvändiga. För att sörja för en hög kvalitet på skidlektionerna är det därför lämpligt att de kvalifikationer som berättigar kandidaterna till deltagande i det gemensamma utbildningsprovet även omfattar vissa pedagogiska färdigheter.

| (5) | Deltagande i tävlingar som arrangeras av Fédération Internationale du Ski (nedan kallad FIS) samt eventuella FIS-poäng som tilldelas med anledning av sådana tävlingar bör i förekommande fall beaktas vid behandling av begäran om undantag från del I i det gemensamma utbildningsprovet i fråga om certifiering av teknisk förmåga. |
| --- | --- |

(5)

Deltagande i tävlingar som arrangeras av Fédération Internationale du Ski (nedan kallad FIS) samt eventuella FIS-poäng som tilldelas med anledning av sådana tävlingar bör i förekommande fall beaktas vid behandling av begäran om undantag från del I i det gemensamma utbildningsprovet i fråga om certifiering av teknisk förmåga.

| (6) | I rättssäkerhetens intresse är det nödvändigt att erkänna förvärvade rättigheter för både skidinstruktörer som innehar ett yrkeskort som utfärdats enligt samförståndsavtalet samt skidinstruktörer som innehar en kvalifikation som anges i bilaga I i en medlemsstat som inte har undertecknat samförståndsavtalet, om de kan visa att de innehar erforderlig erfarenhet som skidinstruktörer under särskilda förhållanden. |
| --- | --- |

(6)

I rättssäkerhetens intresse är det nödvändigt att erkänna förvärvade rättigheter för både skidinstruktörer som innehar ett yrkeskort som utfärdats enligt samförståndsavtalet samt skidinstruktörer som innehar en kvalifikation som anges i bilaga I i en medlemsstat som inte har undertecknat samförståndsavtalet, om de kan visa att de innehar erforderlig erfarenhet som skidinstruktörer under särskilda förhållanden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på alla unionsmedborgare som vill utöva yrket som skidinstruktör i en annan medlemsstat än den medlemsstat där de har erhållit en kvalifikation som anges i bilaga I.

Artikel 2

Syfte

1.   I denna förordning fastställs innehållet i det gemensamma utbildningsprovet samt de villkor som ska vara uppfyllda både för att delta och godkännas i det gemensamma utbildningsprovet.

2.   Det gemensamma utbildningsprovet ska bestå av ett prov för att certifiera skidinstruktörernas tekniska färdigheter och ett prov för att certifiera deras säkerhetsrelaterade kompetens i enlighet med de regler som fastställs i del I respektive del II i bilaga II.

Artikel 3

Behöriga enheter

I denna förordning avses med behörig enhet en enhet som anges i bilaga I och som tilldelar en kvalifikation som berättigar till deltagande i det gemensamma utbildningsprovet i enlighet med artikel 5.

behörig enhet

Artikel 4

Principen om automatiskt erkännande

1.   Medlemsstaterna ska erkänna utbildningsbevis som utfärdats i enlighet med artikel 8 och som intygar godkänt resultat i det gemensamma utbildningsprovet. Varje unionsmedborgare som innehar ett sådant utbildningsbevis som har utfärdats i en medlemsstat ska kunna utöva yrkesverksamhet som skidinstruktör i andra medlemsstater på samma villkor som skidinstruktörer som har förvärvat sina kvalifikationer i de medlemsstaterna.

2.   Medlemsstaterna ska erkänna utbildningsbevis som utfärdats i enlighet med artikel 8 till skidinstruktörer som omfattas av de förvärvade rättigheter som anges i artikel 7. Varje unionsmedborgare som innehar ett sådant utbildningsbevis som har utfärdats i en medlemsstat ska kunna utöva yrkesverksamhet som skidinstruktör i andra medlemsstater på samma villkor som skidinstruktörer som har förvärvat sina kvalifikationer i de medlemsstaterna.

Artikel 5

Deltagande i det gemensamma utbildningsprovet

Alla unionsmedborgare som innehar eller genomgår utbildning för att erhålla en kvalifikation som anges i bilaga I (2) ska ha rätt att delta i det gemensamma utbildningsprovet.

2

Artikel 6

Undantag

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 ska skidinstruktörer undantas från kravet att genomgå provet för certifiering av tekniska färdigheter enligt del I i bilaga II om de innehar eller genomgår utbildning för att erhålla en kvalifikation som anges i bilaga I, och antingen

| a) | kan tillhandahålla bevis på att de har tilldelats minst 100 alpina skidpoäng från Fédération Internationale du Ski för män och minst 85 alpina skidpoäng från Fédération Internationale du Ski för kvinnor i en av de tekniska grenarna slalom eller storslalom under en femårsperiod, eller |
| --- | --- |

a)

kan tillhandahålla bevis på att de har tilldelats minst 100 alpina skidpoäng från Fédération Internationale du Ski för män och minst 85 alpina skidpoäng från Fédération Internationale du Ski för kvinnor i en av de tekniska grenarna slalom eller storslalom under en femårsperiod, eller

| b) | har godkänts i provet Eurotest. |
| --- | --- |

b)

har godkänts i provet Eurotest.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 ska skidinstruktörer som har godkänts i provet Eurosecurity test undantas från kravet på att genomgå provet för certifiering av säkerhetsrelaterad kompetens enligt del II i bilaga II om de innehar eller genomgår utbildning för att erhålla en kvalifikation som anges i bilaga I.

3.   Skidinstruktörer som inom ramen för det gemensamma utbildningsprovet har godkänts i antingen provet för certifiering av tekniska färdigheter enligt del I i bilaga II eller i provet för certifiering av säkerhetsrelaterad kompetens enligt del II i bilaga II, ska inte vara skyldiga att göra om den del av det gemensamma utbildningsprovet som de redan har godkänts i.

Artikel 7

Förvärvade rättigheter

1.   Skidinstruktörer som före dagen för ikraftträdandet av denna förordning innehar ett yrkeskort som har utfärdats enligt samförståndsavtalet ska omfattas av principen om automatiskt erkännande i enlighet med artikel 4.2.

2.   Skidinstruktörer som omfattas av denna förordning och som har godkänts i både Eurotest och Eurosecurity test ska omfattas av principen om automatiskt erkännande i enlighet med artikel 4.2 om de även innehar en kvalifikation som anges i bilaga I.

3.   Skidinstruktörer som har erhållit en kvalifikation som anges i bilaga I i en medlemsstat som inte har undertecknat samförståndsavtalet på dagen för ikraftträdandet av denna förordning och kan styrka yrkeserfarenhet på minst 200 dagar under de fem år som omedelbart föregår ikraftträdandet av denna förordning, ska omfattas av principen om automatiskt erkännande i enlighet med artikel 4.2.

4.   Skidinstruktörer som omfattas av de förvärvade rättigheter som anges i punkterna 1,2 och 3 ska ha rätt att ansöka om ett kompetensintyg i enlighet med artikel 8.

Artikel 8

Kompetensintyg

1.   Skidinstruktörer som omfattas av denna förordning och antingen har godkänts i det gemensamma utbildningsprovet eller åtnjuter förvärvade rättigheter i enlighet med artikel 7 ska erhålla ett kompetensintyg. Intyget ska utfärdas av den medlemsstat eller av den behöriga enhet i en medlemsstat som har tilldelat den yrkeskvalifikation som ger yrkesutövaren rätt att delta i det gemensamma utbildningsprovet i enlighet med artikel 5.

2.   Kompetensintyget ska innehålla minst följande uppgifter:

| a) | Skidinstruktörens namn. |
| --- | --- |

a)

Skidinstruktörens namn.

| b) | Resultat i det gemensamma utbildningsprovet samt i förekommande fall datum för godkännande i provet. |
| --- | --- |

b)

Resultat i det gemensamma utbildningsprovet samt i förekommande fall datum för godkännande i provet.

| c) | I förekommande fall, den specifika förvärvade rättighet som skidinstruktören åtnjuter i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall, den specifika förvärvade rättighet som skidinstruktören åtnjuter i enlighet med artikel 7.

| d) | Utfärdande medlemsstat eller behörig enhet. |
| --- | --- |

d)

Utfärdande medlemsstat eller behörig enhet.

| e) | Den kvalifikation enligt bilaga I som innehas av skidinstruktören. |
| --- | --- |

e)

Den kvalifikation enligt bilaga I som innehas av skidinstruktören.

3.   Kompetensintyget ska åtföljas av en dekal som ska anbringas på skidinstruktörens nationella kort. Dekalen ska intyga att ett kompetensintyg har utfärdats till skidinstruktören och ska minst innehålla följande uppgifter:

| a) | Skidinstruktörens namn. |
| --- | --- |

a)

Skidinstruktörens namn.

| b) | År för kompetensintygets utfärdande. |
| --- | --- |

b)

År för kompetensintygets utfärdande.

| c) | Utfärdande medlemsstat eller behörig enhet. |
| --- | --- |

c)

Utfärdande medlemsstat eller behörig enhet.

4.   En kopia av kompetensintyget ska utfärdas när som helst på begäran av skidinstruktören.

Artikel 9

Anmälningsförfarande

Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om eventuella ändringar av de kvalifikationer som anges i bilaga I samt om eventuella nya kvalifikationer som är jämförbara med de kvalifikationer som anges i bilaga I vad gäller färdigheter och kunskap. Sådana anmälningar ska överföras via det informationssystem för den inre marknaden som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 (3).

3

Artikel 10

Utbildning och långvarig erfarenhet

Skidinstruktörer som innehar en kvalifikation som anges i bilaga I och kan intyga att de har minst 95 dagars teoretisk och praktisk skidinstruktörsutbildning samt 95 dagars arbetserfarenhet som skidinstruktör ska i Österrike anses uppnå nivån Diplomschilehrer.

Diplomschilehrer

Artikel 11

Slutbestämmelser

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

1

(2)  För Österrike anses detta utgöra kvalifikation som Diplomschilehrer – tidigare kallad staatlich geprüfter Schilehrer.

2

Diplomschilehrer

staatlich geprüfter Schilehrer

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 av den 25 oktober 2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden och om upphävande av kommissionens beslut 2008/49/EG (IMI-förordningen) (EUT L 316, 14.11.2012, s. 1)

3

---

BILAGA I

Kvalifikationer

De kvalifikationer som anges i denna bilaga ska vara utformade för att säkerställa en lämplig avvägning mellan teoretiskt lärande och praktisk träning, inklusive pist- och offpiståkning, och ska särskilt ge följande färdigheter och kunskaper:

| a) | Förståelse för undervisnings-, instruktions- och utbildningsmetoder och förmåga att tillämpa dem vid skidlektioner i både piståkning och offpiståkning. |
| --- | --- |

a)

Förståelse för undervisnings-, instruktions- och utbildningsmetoder och förmåga att tillämpa dem vid skidlektioner i både piståkning och offpiståkning.

| b) | Förmåga att anpassa lektionerna till varierande väderförhållanden. |
| --- | --- |

b)

Förmåga att anpassa lektionerna till varierande väderförhållanden.

| c) | Förmåga att på ett självständigt sätt utforma, tillämpa och bedöma undervisningskrav som är lämpliga för alla nivåer av undervisning i alpin skidåkning, från nybörjar- till expertnivå. |
| --- | --- |

c)

Förmåga att på ett självständigt sätt utforma, tillämpa och bedöma undervisningskrav som är lämpliga för alla nivåer av undervisning i alpin skidåkning, från nybörjar- till expertnivå.

| d) | Förmåga att utforma ett instruktionsprogram för alpin skidåkning med hjälp av lämpliga undervisningstekniker. |
| --- | --- |

d)

Förmåga att utforma ett instruktionsprogram för alpin skidåkning med hjälp av lämpliga undervisningstekniker.

| e) | Förmåga att skapa undervisningssituationer. |
| --- | --- |

e)

Förmåga att skapa undervisningssituationer.

| f) | Förmåga att utarbeta undervisnings-, instruktions- och utbildningsmaterial som kan användas vid alla typer av undervisning i alpin skidåkning. |
| --- | --- |

f)

Förmåga att utarbeta undervisnings-, instruktions- och utbildningsmaterial som kan användas vid alla typer av undervisning i alpin skidåkning.

| g) | Förmåga att genomföra en teknisk demonstration, med förklaringar av de olika momenten för alla klasser på alla nivåer av undervisning i alpin skidåkning. |
| --- | --- |

g)

Förmåga att genomföra en teknisk demonstration, med förklaringar av de olika momenten för alla klasser på alla nivåer av undervisning i alpin skidåkning.

| h) | Förmåga att bedöma en alpin skidlektion eller skidkurs. |
| --- | --- |

h)

Förmåga att bedöma en alpin skidlektion eller skidkurs.

| i) | Kunskap om och förmåga att tillämpa principerna för första hjälpen i händelse av vintersportolyckor samt inleda en räddningsaktion. |
| --- | --- |

i)

Kunskap om och förmåga att tillämpa principerna för första hjälpen i händelse av vintersportolyckor samt inleda en räddningsaktion.

| Medlemsstat | Kvalifikationer | Enheter som utfärdar examensbeviset |
| --- | --- | --- |
| Österrike | Diplomschilehrer or Landesschilehrer/Schilehrer in Vorarlberg | — | Bundessportakademie Innsbruck |

Medlemsstat

Kvalifikationer

Enheter som utfärdar examensbeviset

Österrike

Diplomschilehrer or Landesschilehrer/Schilehrer in Vorarlberg

—

Bundessportakademie Innsbruck

| — | Landesschilehrerverbände |
| --- | --- |

—

Landesschilehrerverbände

Belgien

| — | BE-fr: Moniteur sportif entraineur |
| --- | --- |

—

BE-fr: Moniteur sportif entraineur

| — | BE-nl: Trainer A Alpijns Skiën/Skileraar |
| --- | --- |

—

BE-nl: Trainer A Alpijns Skiën/Skileraar

| — | Administration de l'Éducation physique, du Sport et de la Vie en Plein Air (ADEPS) |
| --- | --- |

—

Administration de l'Éducation physique, du Sport et de la Vie en Plein Air (ADEPS)

| — | Sport Vlaanderen |
| --- | --- |

—

Sport Vlaanderen

Bulgarien

Ски учител клас C

Българско ски училище

Kroatien

Učitelj skijanja

| — | Skijaško Učilište |
| --- | --- |

—

Skijaško Učilište

| — | Hrvatski zbor učitelja i trenera sportova na snijegu (HZUTS) |
| --- | --- |

—

Hrvatski zbor učitelja i trenera sportova na snijegu (HZUTS)

Tjeckien

Instruktor lyžování APUL A

Asociace profesionálních učitelů lyžování a lyžařských škol, o.s. (APUL)

Danmark

Euro Ski Pro

Den Danske Skiskole

Finland

Level 3 – hiihdonopettaja

| — | Suomen hiihdonopettajat ry (FNASI/SHOry) |
| --- | --- |

—

Suomen hiihdonopettajat ry (FNASI/SHOry)

| — | Vuokatti Idrottsinstitut |
| --- | --- |

—

Vuokatti Idrottsinstitut

Frankrike

| — | Diplôme d'Etat de ski |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de ski

| — | moniteur national de ski alpin |
| --- | --- |

—

moniteur national de ski alpin

Ecole Nationale des Sports de Montagne (ENSM)

Tyskland

Staatlich geprüfter Skilehrer

| — | Technische Universität München in Zusammenarbeit mit DSLV – Deutscher Skilehrerverband, soweit diesem Aufgaben übertragen wurden |
| --- | --- |

—

Technische Universität München in Zusammenarbeit mit DSLV – Deutscher Skilehrerverband, soweit diesem Aufgaben übertragen wurden

Grekland

Skidinstruktör Störtlopp A

Γενική Γραμματεία Αθλητισμού - Υπουργείο Πολιτισμού και Αθλητισμού

Ungern

Síoktató ****

Síktatók Magyarországi Szövetsége

Irland

Alpine Ski Teacher – Level 4 (Alpin skidlärare – Nivå 4)

Irish Association of Snowsports instructors (IASI)

Italien

Maestro di Sci

| — | Collegio Nazionale dei Maestri di Sci |
| --- | --- |

—

Collegio Nazionale dei Maestri di Sci

| — | Federazione Italiana Sport Invernali |
| --- | --- |

—

Federazione Italiana Sport Invernali

| — | Collegi Regionali e Provinciali |
| --- | --- |

—

Collegi Regionali e Provinciali

Lettland

Profesionāls slēpošanas instruktors

Latvijas Slēpošanas un snovborda instruktoru asociācija (LSSIA)

Litauen

A kategorijos instruktorių pažymėjimai

National Russian League of Instructors (NRLI) / DruSkiSchool

Nederländerna

Ski-instructeur niveau 4

Nederlandse Ski Vereniging

Polen

Instruktor Zawodowy – PZN

Stowarzyszenie Instruktorów i Trenerów Narciarstwa Polskiego Związku Narciarskiego (SITN PZN)

Portugal

Treinadores de esqui alpino de grau 2

| — | Federação de Desportos de Inverno de Portugal (FDI-Portugal) |
| --- | --- |

—

Federação de Desportos de Inverno de Portugal (FDI-Portugal)

| — | Instituto Português do Desporto e Juventude |
| --- | --- |

—

Instituto Português do Desporto e Juventude

Rumänien

Monitor de schi I

Federația română de schi biatlon

Slovakien

Inštruktor lyžovnia III. kvalifikačného stupňa

| — | För kvalifikationer som utfärdats från den 1 januari 2016: Comenius University in Bratislava (Faculty of Physical Education and Sport); University in Prešov (Faculty of Sports); Matej Bel University in Banská Bystrica (Faculty of Philosophy); and Constantine The Philosopher University in Nitra (Faculty of Education) as well as Slovenská lyžiarska asociácia (SLA) |
| --- | --- |

—

För kvalifikationer som utfärdats från den 1 januari 2016: Comenius University in Bratislava (Faculty of Physical Education and Sport); University in Prešov (Faculty of Sports); Matej Bel University in Banská Bystrica (Faculty of Philosophy); and Constantine The Philosopher University in Nitra (Faculty of Education) as well as Slovenská lyžiarska asociácia (SLA)

| — | För kvalifikationer som utfärdats före den 31 december 2015: Slovenská lyžiarska asociácia (SLA) as part of ”Tatranská, akciová spoločnosť” or Slovenská asociácia učiteľov lyžovania a snowboardingu (SAPUL) |
| --- | --- |

—

För kvalifikationer som utfärdats före den 31 december 2015: Slovenská lyžiarska asociácia (SLA) as part of ”Tatranská, akciová spoločnosť” or Slovenská asociácia učiteľov lyžovania a snowboardingu (SAPUL)

Slovenien

Strokovni delavec 2 – športno treniranje – smučanje – alpsko

Smučarska zveza Slovenije

Spanien

Técnico deportivo de esquí alpino

Ministerio de Educación, Cultura y Deporte

Sverige

Svenska skidlärarexamen

Det svenska skidrådet

Förenade kungariket

Alpine level 4 – International Ski Teacher Diploma (Alpin nivå 4 – Internationellt skidlärardiplom)

BASI – British Association of Snowsports instructors (Brittiska sammanslutningen för snösportinstruktörer)

---

BILAGA II

Anordnande av det gemensamma utbildningsprovet

1.   DEL I – PROV FÖR CERTIFIERING AV TEKNISKA FÄRDIGHETER (NEDAN KALLAT DET TEKNISKA PROVET)

1.1   Allmänna principer

1.1.1   Tillämpliga regler

Det tekniska provet ska bestå av alpin storslalomåkning. Det ska genomföras enligt de tekniska regler som fastställts av Fédération Internationale du Ski (nedan kallad FIS) och anpassas för att ta hänsyn till syftet med det tekniska provet.

1.1.2   Behöriga kandidater

Unionsmedborgare som omfattas av förordningen kan delta i det tekniska provet. De behöriga kandidaterna kan göra om provet utan begränsningar om de inte har godkänts vid tidigare provtillfällen. För att delta i det tekniska provet ska de behöriga kandidaterna ansöka direkt hos en medlemsstat som anordnar provet eller hos en behörig enhet i den medlemsstaten.

1.1.3   Åk

Det tekniska provet ska bestå av två åk. Startordningen för det första åket ska bestämmas genom lottning, medan startordningen för det andra åket ska vara i omvänd ordning jämfört med det första åket. Kandidater som godkänns i det tekniska provet under det första åket får inte delta i det andra åket. Kandidater som inte godkänns i det tekniska provet under det första åket får delta i det andra åket.

1.1.4   Examinationsjury

En examinationsjury ska övervaka det tekniska provet och se till att det genomförs på ett korrekt sätt. Deltagande i examinationsjuryn för det tekniska provet ska vara öppet för behöriga medborgare från alla medlemsstater. Endast medborgare som antingen har godkänts i Eurotest innan denna förordning träder i kraft eller som har godkänts i det gemensamma utbildningsprovet ska anses berättigade att utses till examinationsjuryn för att bedöma momenten i det tekniska provet.

Examinationsjuryn ska utses av den medlemsstat som anordnar provet, eller i förekommande fall av den behöriga enheten i den medlemsstaten, baserat på personernas kompetens och yrkeserfarenhet från sektorn. Den anordnande medlemsstaten eller den behöriga enheten ska kunna delegera befogenheten att utse personer till juryn till tredje parter, men medlemmarna i examinationsjuryn ska alltid företräda minst tre medlemsstater. Andra medlemsstater eller behöriga enheter än de som anordnar det gemensamma utbildningsprovet får komma med förslag angående examinationsjuryns sammansättning. I ett sådant fall får den anordnande medlemsstaten, eller i förekommande fall den behöriga enheten, endast avvisa förslaget på grundval av välmotiverade skäl.

1.1.5   Granskningsförfarande

Kandidaterna kan begära att examinationsjuryn omprövar deras tekniska prov om de anser att väsentliga fel har begåtts. I ett sådant fall ska examinationsjuryn bedöma begäran och utan dröjsmål besvara den med angivande av skälen för att antingen bibehålla eller ändra resultatet av det tekniska provet för den berörda kandidaten. Examinationsjuryn ska fatta beslut med enkel majoritet av dess medlemmar.

1.1.6   Dokumentation av resultaten

Den anordnande medlemsstaten, eller i förekommande fall den behöriga enheten, ska inom sju arbetsdagar från det att ett evenemang har anordnats för att genomföra ett gemensamt utbildningsprov informera de medlemsstater eller behöriga enheter som utfärdar de kvalifikationer som anges i bilaga I om resultatet av det tekniska provet. Medlemsstaterna, eller i förekommande fall de behöriga enheterna, ska upprätthålla och årligen offentliggöra en aktuell förteckning över skidinstruktörer som har beviljats en kvalifikation som anges i bilaga I antingen genom att ha godkänts i det tekniska provet eller för att de åtnjuter förvärvade rättigheter eller omfattas av undantag.

1.2   Bana

1.2.1   Allmänna kriterier för banan

Det tekniska provet ska genomföras på en storslalombana som uppfyller de kriterier som har fastställts av FIS och har anpassats för att ta hänsyn till syftena med det tekniska provet, särskilt i fråga om längd, vertikal fallhöjd och antal portar. Den anordnande medlemsstaten, eller i förekommande fall den behöriga enheten, ska minst två månader i förväg underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna eller deras behöriga enheter om datumen för det tekniska provet.

Den vertikala fallhöjden ska vara 250–300 meter. Antalet portar ska vara mellan 11 % och 15 % av den vertikala fallhöjden i meter, men ska helst vara mellan 12 % och 13 %, för att i första hand kunna bedöma skidinstruktörernas förmåga att ta svängar, inte glidförmågan.

Kriterierna i detta avsnitt och i avsnitt 1.2.2 kan regelbundet ge icke-kompenserade tider på mellan 45 och 60 sekunder för föråkarna vid starten av det tekniska provet.

Den bana som används för det tekniska provet ska kunna utformas utan dubbla käppar, utom den första och den sista porten och portarna för riktningsförändring.

1.2.2   Lutningsgrader

Storslalombanans lutningsgrader ska i största möjliga mån uppfylla följande kombinationer:

| a) | En tredjedel av banan bör bestå av en genomsnittslutning med en lutningsgrad på mellan 26 % och 43 %. |
| --- | --- |

a)

En tredjedel av banan bör bestå av en genomsnittslutning med en lutningsgrad på mellan 26 % och 43 %.

| b) | En tredjedel av banan bör bestå av en brant lutning med en lutningsgrad på mellan 45 % och 52 %. |
| --- | --- |

b)

En tredjedel av banan bör bestå av en brant lutning med en lutningsgrad på mellan 45 % och 52 %.

| c) | En tredjedel av banan bör bestå av en lätt lutning med en lutningsgrad på mellan 25 % och 26 %. |
| --- | --- |

c)

En tredjedel av banan bör bestå av en lätt lutning med en lutningsgrad på mellan 25 % och 26 %.

1.2.3   Godkännande av banan

Banan ska godkännas av en teknisk kommission, vars medlemmar ska utses av den anordnande medlemsstaten eller i förekommande fall den behöriga enheten, baserat på deras kompetens och yrkeserfarenhet. Andra medlemsstater eller behöriga enheter än dem som anordnar det gemensamma utbildningsprovet får komma med förslag angående den tekniska kommissionens sammansättning. I ett sådant fall får den anordnande medlemsstaten eller den behöriga enheten endast avvisa ett förslag på grundval av välmotiverade skäl. När banan har godkänts ska medlemsstaten eller den behöriga enheten minst två månader i förväg underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om de praktiska detaljerna kring eventuella evenemang som kommer att anordnas för att genomföra det gemensamma utbildningsprovet på den banan.

1.3   Föråkare

1.3.1   Krav för föråkare som deltar i det tekniska provet

Minst tre föråkare ska delta i det tekniska provet. Den anordnande medlemsstaten eller den behöriga enheten ska vara skyldig att utse föråkarna.

Föråkarna ska vara medborgare i någon av unionens medlemsstater. De ska ha godkänts i antingen Eurotest eller Eurosecurity test innan denna förordning träder i kraft eller ha godkänts i det gemensamma utbildningsprovet och erhållit en korrigeringskoefficient som är lika med eller större än 0,8700 i kalibreringsprovet för innevarande säsong.

1.3.2   Kalibreringsprov för föråkare

Föråkare i det tekniska provet ska genomgå ett kalibreringsprov. Syftet med kalibreringsprovet är att tilldela varje föråkare en korrigeringskoefficient för att fastställa grundtiden för kandidaterna i det tekniska provet. Varje föråkare får göra två åk under kalibreringsprovet och det bästa resultatet ska tilldelas varje föråkare. Den korrigeringskoefficient som tilldelas varje föråkare ska granskas årligen.

Kalibreringsprovet ska anordnas av en kalibreringsprovkommission. Medlemmarna i kalibreringsprovkommissionen ska utses av den anordnade medlemsstaten eller i förekommande fall av den behöriga enheten, baserat på deras kompetens och yrkeserfarenhet. Andra medlemsstater eller behöriga enheter än dem som anordnar kalibreringsprovet får komma med förslag angående kalibreringsprovkommissionens sammansättning. I ett sådant fall får den anordnande medlemsstaten eller i förekommande fall den behöriga enheten endast avvisa förslaget på grundval av motiverade skäl.

Den anordnande medlemsstaten, eller i förekommande fall den behöriga enheten, ska minst två månader i förväg underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna eller deras behöriga enheter om datumen för kalibreringsprovet.

Den anordnande medlemsstaten ska offentliggöra resultaten av kalibreringsprovet innan ett gemensamt utbildningsprov genomförs i den medlemsstaten.

1.3.3   Föråkarnas korrigeringskoefficient

Föråkarnas kompenserade tider ska beräknas genom att varje föråkares godkända tid i kalibreringsprovet multipliceras med den tilldelade korrigeringskoefficienten.

Grundtiden för kalibreringsprovet ska beräknas som genomsnittet av referensföråkarnas två bästa kompenserade tider. Kalibreringsprovkommissionen ska utse fyra referensföråkare baserat på förteckningen över föråkarnas resultat från det föregående året.

Föråkarnas korrigeringskoefficient ska beräknas som

korrigeringskoefficient = grundtid i kalibreringsprovet / föråkarnas godkända tid.

1.4   Godkännande i det tekniska provet

1.4.1   Beräkning av grundtiden för det tekniska provet

Grundtiden för det tekniska provet ska beräknas med minst tre föråkare som startar sina åk och minst två som avslutar sina åk enligt följande regler:

| a) | Genomsnittet ska beräknas utifrån de två bästa kompenserade tiderna för de föråkare som har slutfört åket innan den första kandidaten startar sitt åk. |
| --- | --- |

a)

Genomsnittet ska beräknas utifrån de två bästa kompenserade tiderna för de föråkare som har slutfört åket innan den första kandidaten startar sitt åk.

| b) | Genomsnittet ska beräknas utifrån de två bästa kompenserade tiderna för de föråkare som har slutfört åket efter det att den sista kandidaten startar sitt åk. |
| --- | --- |

b)

Genomsnittet ska beräknas utifrån de två bästa kompenserade tiderna för de föråkare som har slutfört åket efter det att den sista kandidaten startar sitt åk.

| c) | Grundtiden för det tekniska provet ska vara genomsnittet av de två genomsnitt som avses i leden a och b. |
| --- | --- |

c)

Grundtiden för det tekniska provet ska vara genomsnittet av de två genomsnitt som avses i leden a och b.

Varje föråkare får starta om sitt åk om han eller hon inte kunde slutföra åket på normalt sätt.

Kandidaterna ska informeras om föråkarnas koefficient innan det tekniska provet inleds.

1.4.2   Maximal godkänd tid

Följande kandidater ska anses ha klarat det tekniska provet:

| a) | Manliga kandidater som slutför ett åk på en tid som motsvarar eller är kortare än grundtiden för det tekniska provet plus 19 %. |
| --- | --- |

a)

Manliga kandidater som slutför ett åk på en tid som motsvarar eller är kortare än grundtiden för det tekniska provet plus 19 %.

| b) | Kvinnliga kandidater som slutför ett åk på en tid som motsvarar eller är kortare än grundtiden för det tekniska provet plus 25 %. |
| --- | --- |

b)

Kvinnliga kandidater som slutför ett åk på en tid som motsvarar eller är kortare än grundtiden för det tekniska provet plus 25 %.

Den maximala godkända tiden ska beräknas enligt följande:

| a) | Maximal godkänd tid för män = det tekniska provets grundtid x 1,19. |
| --- | --- |

a)

Maximal godkänd tid för män = det tekniska provets grundtid x 1,19.

| b) | Maximal godkänd tid för kvinnor = det tekniska provets grundtid x 1,25. |
| --- | --- |

b)

Maximal godkänd tid för kvinnor = det tekniska provets grundtid x 1,25.

2.   DEL II – PROV FÖR ATT CERTIFIERA SÄKERHETSRELATERAD KOMPETENS (NEDAN KALLAT SÄKERHETSPROVET)

2.1   Allmänna principer

2.1.1   Säkerhetsprovets syfte

Syftet med säkerhetsprovet är att bedöma om kandidaterna uppfyller säkerhetsrelaterade minimikrav som är grundläggande för skidinstruktörer som arbetar i specifika omgivningar.

2.1.2   Behöriga kandidater

Unionsmedborgare får delta i säkerhetsprovet efter att ha godkänts i det tekniska provet. De behöriga kandidaterna kan göra om provet utan begränsningar om de inte har godkänts vid tidigare provtillfällen. För att delta i säkerhetsprovet ska behöriga kandidater ansöka direkt hos en medlemsstat som anordnar provet eller till en behörig enhet i den medlemsstaten.

2.1.3   Ansvarig myndighet

Ansvaret för anordnandet av säkerhetsprov faller på den behöriga enheten för utbildning av skidinstruktörer på territoriet i den medlemsstat där säkerhetsprovet genomförs efter överenskommelse med den tekniska kommission som inrättats för detta ändamål. Den tekniska kommissionen ska vara sammansatt av behöriga medborgare från medlemsstaterna och ska företräda minst tre medlemsstater. De ska utses av den anordnade medlemsstaten eller i förekommande fall av den behöriga enheten i den medlemsstaten, baserat på personernas kompetens och yrkeserfarenhet från sektorn. Den anordnande medlemsstaten eller den behöriga enheten ska minst två månader i förväg underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna eller deras behöriga enheter om datumen för säkerhetsprovet.

2.1.4   Examinationsjury

Säkerhetsprovet ska övervakas av en examinationsjury för att se till att det genomförs på ett korrekt sätt. Deltagande i examinationsjuryn för säkerhetsprovet ska vara öppet för behöriga medborgare från alla medlemsstater. Endast medborgare som antingen har godkänts i Eurosecurity test innan denna förordning träder i kraft eller som har godkänts i det gemensamma utbildningsprovet ska anses berättigade att utses till examinationsjuryn för att bedöma momenten i säkerhetsprovet.

Examinationsjuryn ska utses av den medlemsstat som anordnar provet, eller i förekommande fall av den behöriga enheten i den medlemsstaten, baserat på personernas kompetens och yrkeserfarenhet från sektorn. Den anordnande medlemsstaten eller den behöriga enheten ska kunna delegera befogenheten att utse personer till juryn till tredje parter, men medlemmarna i examinationsjuryn ska alltid företräda minst tre medlemsstater. Andra medlemsstater eller behöriga enheter än dem som anordnar det gemensamma utbildningsprovet får komma med förslag angående examinationsjuryns sammansättning. I ett sådant fall får den anordnande medlemsstaten, eller i förekommande fall den behöriga enheten, endast avvisa ett förslag på grundval av välmotiverade skäl.

2.1.5   Granskningsförfarande

Kandidaterna kan begära att examinationsjuryn omprövar deras säkerhetsprov om de anser att väsentliga fel har begåtts. I ett sådant fall ska examinationsjuryn bedöma begäran och besvara den utan dröjsmål genom att ange skälen för att antingen bibehålla eller ändra resultatet av säkerhetsprovet för den berörda kandidaten. Examinationsjuryn ska fatta beslut med enkel majoritet av dess medlemmar.

2.1.6   Dokumentation av resultaten

Den anordnande medlemsstaten, eller i förekommande fall den behöriga enheten, ska inom sju arbetsdagar från det att ett evenemang har anordnats för att genomföra ett gemensamt utbildningsprov informera de medlemsstater eller behöriga enheter som utfärdar de kvalifikationer som anges i bilaga I om resultatet av säkerhetsprovet. Medlemsstaterna, eller i förekommande fall de behöriga enheterna, ska upprätthålla och årligen offentliggöra en aktuell förteckning över skidinstruktörer som har beviljats en kvalifikation som anges i bilaga I antingen genom att ha godkänts i säkerhetsprovet eller för att de åtnjuter förvärvade rättigheter eller omfattas av undantag.

2.2   Provets uppbyggnad

Säkerhetsprovet ska bestå av två delar med fem obligatoriska moment som bedöms individuellt. Syftet med säkerhetsprovet är att bedöma kandidaternas säkerhetsrelaterade kunskaper och färdigheter genom en teoretisk och en praktisk examen.

Om en kandidat underkänns i ett eller flera provmoment eller om säkerhetsprovet inte omfattar samtliga moment måste kandidaten göra om hela provet.

Innehållet i de olika provmomenten anges nedan.

2.2.1   Teoretisk examen

Moment: ”Ringa ett nödsamtal på värdlandets språk till den lokala räddningstjänsten efter en lavinolycka.”

För att godkännas i den teoretiska examen ska kandidaten ringa nödsamtalet till räddningstjänsten på ett klart och förståeligt sätt och lämna de exakta uppgifter som räddningstjänsten behöver för att utföra sina uppgifter.

2.2.2   Praktisk examen

Den praktiska examen för offpiståkning består av tre undervisningsmoment som inriktas på gruppledarskap och ett moment som består av sökande efter och räddning av två personer som begravts under en lavin. Den praktiska examen ska göras på ett av de officiella språken i den medlemsstat där provet genomförs.

De tre provmomenten för gruppledarskap ska vara minst 15 minuter långa, plus 15 minuters tid för förberedelser. För att godkännas i dessa undervisningsmoment ska kandidaten slutföra minst 75 % av övningarna på ett tillfredsställande sätt.

2.2.2.1   Provmoment för gruppledarskap

Moment 1: ”Tolka lavinprognosen tillsammans med din grupp. Jämför informationen i prognosen med dina egna iakttagelser på plats och bedöm situationen.”

Moment 2: ”Ta med din grupp till en offpistbacke och föreslå en åkväg genom att ta hänsyn till faktorer som val av snötyp, samlingspunkter och former av grupporganisation. Arbeta med din grupp för att bedöma backens risker.”

Moment 3: En ytterligare bedömningsform ska väljas ut slumpmässigt bland följande alternativ:

| a) | Tolkning och förståelse av meteorologi







  1. | Bergsväderleksprognosen visar en situation med orografisk nederbörd, nämligen kraftig nederbörd från norr (högt tryck mot väst och lågt tryck mot öst). Hur uppstår den här situationen? Ungefär var och i vilka mängder kan vi förvänta oss nederbörd? Hur kan den här situationen påverka uppkomsten av laviner? |
| --- | --- | --- |

a)

Tolkning och förståelse av meteorologi

1.

Bergsväderleksprognosen visar en situation med orografisk nederbörd, nämligen kraftig nederbörd från norr (högt tryck mot väst och lågt tryck mot öst). Hur uppstår den här situationen? Ungefär var och i vilka mängder kan vi förvänta oss nederbörd? Hur kan den här situationen påverka uppkomsten av laviner?

| 2. | Enligt väderprognosen kommer starka föhnvindar troligen att blåsa på de norra sluttningarna av de höga bergen. Hur kommer vädret att se ut i de norra och södra delarna av bergmassivet och hur kan detta sannolikt påverka lavinsituationen? |
| --- | --- |

2.

Enligt väderprognosen kommer starka föhnvindar troligen att blåsa på de norra sluttningarna av de höga bergen. Hur kommer vädret att se ut i de norra och södra delarna av bergmassivet och hur kan detta sannolikt påverka lavinsituationen?

| 3. | Bedöm den meteorologiska situationen på plats. Vilka faktorer påverkar väderförändringar och hur tror du att vädret kommer att förändras under de närmaste dagarna? |
| --- | --- |

3.

Bedöm den meteorologiska situationen på plats. Vilka faktorer påverkar väderförändringar och hur tror du att vädret kommer att förändras under de närmaste dagarna?

| b) | Förståelse av faror i regioner med höga berg







  1. | Vilka faktorer kan orsaka nedkylning och vilka försiktighetsåtgärder måste du vidta? Vilka är de särskilda tecknen på nedkylning och hur bör du agera? Vilka symptom visar att det är nödvändigt att söka läkarvård? |
| --- | --- | --- |

b)

Förståelse av faror i regioner med höga berg

1.

Vilka faktorer kan orsaka nedkylning och vilka försiktighetsåtgärder måste du vidta? Vilka är de särskilda tecknen på nedkylning och hur bör du agera? Vilka symptom visar att det är nödvändigt att söka läkarvård?

| 2. | Vilka faktorer kan orsaka köldskador och vilka försiktighetsåtgärder måste du vidta? Vilka är de särskilda tecknen på köldskador och hur agerar du i händelse av en lokaliserad köldskada? Vilka faktorer gör att köldskador kan förvärras? Vilka symptom visar att det är nödvändigt att söka läkarvård? |
| --- | --- |

2.

Vilka faktorer kan orsaka köldskador och vilka försiktighetsåtgärder måste du vidta? Vilka är de särskilda tecknen på köldskador och hur agerar du i händelse av en lokaliserad köldskada? Vilka faktorer gör att köldskador kan förvärras? Vilka symptom visar att det är nödvändigt att söka läkarvård?

| 3. | Du befinner dig mitt i en lång störtloppsbacke. Sikten försämras gradvis på grund av dimma. Hur orienterar du dig utan GPS och vilken gruppledartaktik använder du dig av? |
| --- | --- |

3.

Du befinner dig mitt i en lång störtloppsbacke. Sikten försämras gradvis på grund av dimma. Hur orienterar du dig utan GPS och vilken gruppledartaktik använder du dig av?

| c) | Förmåga att bedöma och förstå snötäcket







  1. | Analysera det aktuella snötäckets stabilitet. |
| --- | --- | --- |

c)

Förmåga att bedöma och förstå snötäcket

1.

Analysera det aktuella snötäckets stabilitet.

| 2. | Beskriv möjliga typer av snötäcken under en vinter med lite snö. Förklara de meteorologiska händelser som kan leda till att snötäcket blir instabilt. |
| --- | --- |

2.

Beskriv möjliga typer av snötäcken under en vinter med lite snö. Förklara de meteorologiska händelser som kan leda till att snötäcket blir instabilt.

| 3. | Beskriv möjliga typer av snötäcken under en vinter med mycket snö. Förklara de meteorologiska händelser som kan leda till att snötäcket blir instabilt. |
| --- | --- |

3.

Beskriv möjliga typer av snötäcken under en vinter med mycket snö. Förklara de meteorologiska händelser som kan leda till att snötäcket blir instabilt.

2.2.2.2   Provmoment för att söka efter och rädda personer som har begravts under en lavin

Syftet med det här provmomentet är att upptäcka två lavinofferdetektorer och plocka upp åtminstone en av de två detektorerna. Varje lavinofferdetektor ska placeras i en isolerad sportväska som är omkring 60 cm bred och begravd på omkring en meters djup utan att märkas ut. En lavinofferdetektor för övningsändamål kan användas. Sökområdet ska begränsas till högst 50 × 50 meter. Den högsta tillåtna tiden för att hitta de två lavinofferdetektorerna och plocka upp dem ska vara åtta minuter. Kandidaterna måste ha en digital lavinofferdetektor med minst tre antenner för att kunna delta i sökmomentet. Kandidater som har analoga lavinofferdetektorer får inte genomgå detta provmoment. Momentet anses godkänt när de två begravda lavinofferdetektorerna har lokaliserats och en av dem har plockats upp inom tidsgränsen.

---

BESLUT

| 4.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/19

---

BESLUT (GUSP) 2019/908 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 29 maj 2019

om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (*1) (Eulex Kosovo) (Eulex Kosovo/1/2019)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2008/124/Gusp av den 4 februari 2008 om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo (1), särskilt artikel 12.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 12.2 i gemensam åtgärd 2008/124/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att, i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget, fatta lämpliga beslut om den politiska kontrollen och den strategiska ledningen över Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo), inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 12.2 i gemensam åtgärd 2008/124/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att, i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget, fatta lämpliga beslut om den politiska kontrollen och den strategiska ledningen över Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo), inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef.

| (2) | Den 8 juni 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/856 (2) om ändring av gemensam åtgärd 2008/124/Gusp och om förlängning av Eulex Kosovo till och med den 14 juni 2020. |
| --- | --- |

(2)

Den 8 juni 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/856 (2) om ändring av gemensam åtgärd 2008/124/Gusp och om förlängning av Eulex Kosovo till och med den 14 juni 2020.

| (3) | Den 20 juli 2016 antog Kusp beslut (Gusp) 2016/1207 (3) om utnämning av Alexandra PAPADOPOULOU till uppdragschef för Eulex Kosovo från och med den 1 september 2016 till och med den 14 juni 2017. |
| --- | --- |

(3)

Den 20 juli 2016 antog Kusp beslut (Gusp) 2016/1207 (3) om utnämning av Alexandra PAPADOPOULOU till uppdragschef för Eulex Kosovo från och med den 1 september 2016 till och med den 14 juni 2017.

| (4) | Den 13 juni 2017 antog Kusp beslut (Gusp) 2017/1012 (4) om förlängning av mandatet för Alexandra PAPADOPOULOU som uppdragschef för Eulex Kosovo för perioden 15 juni 2017–14 juni 2018. |
| --- | --- |

(4)

Den 13 juni 2017 antog Kusp beslut (Gusp) 2017/1012 (4) om förlängning av mandatet för Alexandra PAPADOPOULOU som uppdragschef för Eulex Kosovo för perioden 15 juni 2017–14 juni 2018.

| (5) | Den 5 juni 2018 antog Kusp beslut (Gusp) 2018/869 (5) om förlängning av mandatet för Alexandra PAPADOPOULOU som uppdragschef för Eulex Kosovo för perioden 15 juni 2018–14 juni 2019. |
| --- | --- |

(5)

Den 5 juni 2018 antog Kusp beslut (Gusp) 2018/869 (5) om förlängning av mandatet för Alexandra PAPADOPOULOU som uppdragschef för Eulex Kosovo för perioden 15 juni 2018–14 juni 2019.

| (6) | Den 10 maj 2019 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Alexandra PAPADOPOULOUs mandat som uppdragschef för Eulex Kosovo skulle förlängas för perioden 15 juni 2019–31 december 2019. |
| --- | --- |

(6)

Den 10 maj 2019 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Alexandra PAPADOPOULOUs mandat som uppdragschef för Eulex Kosovo skulle förlängas för perioden 15 juni 2019–31 december 2019.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Alexandra PAPADOPOULOUs mandat som uppdragschef för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) förlängs härmed för perioden 15 juni 2019 – 31 december 2019.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 29 maj 2019.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

S. FROM-EMMESBERGER

Ordförande

---

(*1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

*1

(1)  
  EUT L 42, 16.2.2008, s. 92.

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2018/856 av den 8 juni 2018 om ändring av gemensam åtgärd 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) (EUT L 146, 11.6.2018, s. 5).

2

(3)  Beslut (Gusp) 2016/1207 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 20 juli 2016 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo (EULEX KOSOVO/1/2016) (EUT L 198, 23.7.2016, s. 49).

3

(4)  Beslut (Gusp) 2017/1012 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 juni 2017 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo (Eulex Kosovo/1/2017) (EUT L 153, 16.6.2017, s. 27).

4

(5)  Beslut (Gusp) 2018/869 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 5 juni 2018 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) (Eulex Kosovo/1/2018) (EUT L 149, 14.6.2018, s. 24).

5

---

| 4.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/909

av den 18 februari 2019

om fastställande av en förteckning över obligatoriska forskningsstudier och tröskelvärden för tillämpningen av det fleråriga unionsprogrammet för insamling och förvaltning av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1004 av den 17 maj 2017 om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och användning av data inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskaplig rådgivning rörande den gemensamma fiskeripolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 (1), särskilt artikel 4.1 första och tredje styckena, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 25 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (2) ska medlemsstaterna samla in de biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data som är nödvändiga för fiskeriförvaltningen. Det fleråriga unionsprogrammet för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk för perioden 2017–2019 antogs genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251 (3) och löper ut den 31 december 2019. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 25 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (2) ska medlemsstaterna samla in de biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data som är nödvändiga för fiskeriförvaltningen. Det fleråriga unionsprogrammet för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk för perioden 2017–2019 antogs genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251 (3) och löper ut den 31 december 2019.

| (2) | Det fleråriga unionsprogrammet är nödvändigt för att medlemsstaterna ska kunna ange och planera datainsamlingen i sina nationella arbetsplaner. I enlighet med artikel 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (4) måste de nationella arbetsplanerna lämnas in till kommissionen senast den 31 oktober året före det år då arbetsplanen ska börja tillämpas. |
| --- | --- |

(2)

Det fleråriga unionsprogrammet är nödvändigt för att medlemsstaterna ska kunna ange och planera datainsamlingen i sina nationella arbetsplaner. I enlighet med artikel 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (4) måste de nationella arbetsplanerna lämnas in till kommissionen senast den 31 oktober året före det år då arbetsplanen ska börja tillämpas.

| (3) | För att förbereda översynen av det fleråriga unionsprogrammet efter 2019 pågår det samråd med experter inom ramen för den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen, regionala samordningsgrupper, medlemsstaternas företrädare och andra berörda aktörer och de kommer att slutföras först i slutet av 2019. Till följd av detta kan ett nytt flerårigt unionsprogram som beaktar resultaten av dessa samråd inte antas före 2021. |
| --- | --- |

(3)

För att förbereda översynen av det fleråriga unionsprogrammet efter 2019 pågår det samråd med experter inom ramen för den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen, regionala samordningsgrupper, medlemsstaternas företrädare och andra berörda aktörer och de kommer att slutföras först i slutet av 2019. Till följd av detta kan ett nytt flerårigt unionsprogram som beaktar resultaten av dessa samråd inte antas före 2021.

| (4) | För perioden 2020–2021 är det därför nödvändigt att anta bestämmelser om den förteckning över obligatoriska forskningsstudier till havs och tröskelvärden under vilka det inte är obligatoriskt för medlemsstaterna att samla in data, som ingår i det nuvarande fleråriga unionsprogrammet, på grundval av förordning (EU) 2017/1004. |
| --- | --- |

(4)

För perioden 2020–2021 är det därför nödvändigt att anta bestämmelser om den förteckning över obligatoriska forskningsstudier till havs och tröskelvärden under vilka det inte är obligatoriskt för medlemsstaterna att samla in data, som ingår i det nuvarande fleråriga unionsprogrammet, på grundval av förordning (EU) 2017/1004.

| (5) | I detta beslut fastställs därför, i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) 2017/1004, förteckningen över obligatoriska forskningsstudier till havs och tröskelvärden under vilka det inte är obligatoriskt för medlemsstaterna att samla in data baserade på deras fiskeri- och vattenbruksverksamhet eller utföra studier till havs enligt vad som avses i artikel 5.1 b och c i den förordningen. Närmare arrangemang för insamling och förvaltning av biologiska, miljörelaterade, tekniska, och socioekonomiska data från medlemsstaterna, enligt vad som avses i artikel 5.1 a i samma förordning, föreskrivs i kommissionens delegerade beslut (EU) 2019/910 (5). |
| --- | --- |

(5)

I detta beslut fastställs därför, i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) 2017/1004, förteckningen över obligatoriska forskningsstudier till havs och tröskelvärden under vilka det inte är obligatoriskt för medlemsstaterna att samla in data baserade på deras fiskeri- och vattenbruksverksamhet eller utföra studier till havs enligt vad som avses i artikel 5.1 b och c i den förordningen. Närmare arrangemang för insamling och förvaltning av biologiska, miljörelaterade, tekniska, och socioekonomiska data från medlemsstaterna, enligt vad som avses i artikel 5.1 a i samma förordning, föreskrivs i kommissionens delegerade beslut (EU) 2019/910 (5).

| (6) | För rättssäkerhetens skull bör genomförandebeslut (EU) 2016/1251 upphävas. |
| --- | --- |

(6)

För rättssäkerhetens skull bör genomförandebeslut (EU) 2016/1251 upphävas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För tillämpningen av fleråriga unionsprogram för insamling och förvaltning av data inom fiskerisektorn för perioden 2020–2021 återfinns i bilagan till detta beslut förteckningen över obligatoriska forskningsstudier till havs och tröskelvärden under vilka det inte är obligatoriskt för medlemsstaterna att samla in data baserade på deras fiskeri- och vattenbruksverksamhet eller utföra studier till havs som omfattar den del av det fleråriga unionsprogrammet som avses i artikel 5.1 b och c i förordning (EU) 2017/1004.

Artikel 2

Genomförandebeslut (EU) 2016/1251 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2020.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2020.

Utfärdat i Bryssel den 18 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 157, 20.6.2017, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251 av den 12 juli 2016 om antagande av ett flerårigt unionsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk för perioden 2017–2019 (EUT L 207, 1.8.2016, s. 113).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

4

(5)  Kommissionens delegerade beslut (EU) 2019/910 av den 13 mars 2019 om upprättande av ett flerårigt unionsprogram för insamling och förvaltning av biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data inom sektorerna för fiske och vattenbruk (se sidan 27 i detta nummer av EUT).

5

---

BILAGA

KAPITEL I

Forskningsstudier till havs

Minst alla de forskningsstudier till havs som anges i tabellen i denna bilaga (som ersätter tabell 10 i genomförandebeslut (EU) 2016/1251) ska utföras, om inte en granskning av studierna leder till slutsatsen att en studie inte längre utgör ett lämpligt underlag för beståndsbedömning och fiskeriförvaltning. Nya studier kan läggas till i förteckningen på grundval av samma vetenskapliga granskningskriterier.

I de arbetsplaner som avses i artikel 21 i förordning (EU) nr 508/2014 ska medlemsstaterna fastställa vilka forskningsstudier till havs som ska genomföras och ansvara för dessa studier.

Medlemsstater som bidrar till internationella forskningsstudier ska samordna sina insatser inom samma marina region.

I sina nationella arbetsplaner ska medlemsstaterna garantera kontinuitet i förhållande till tidigare utformningar av studier.

Detta kapitel ersätter kapitel IV i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

KAPITEL II

Tröskelvärden

| 1. | Detta kapitel ska tillämpas på unionens fiske och ersätter bestämmelserna i kapitel V i genomförandebeslut (EU) 2016/1251. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Inga biologiska data behöver samlas in för ett visst fiskbestånd eller en viss art






  a) | om en medlemsstats andel av unionens totala tillåtna fångstmängd (TAC) för beståndet eller arten är mindre än 10 %, eller |
| --- | --- | --- |

2.

a)

om en medlemsstats andel av unionens totala tillåtna fångstmängd (TAC) för beståndet eller arten är mindre än 10 %, eller

| b) | om ingen TAC har fastställts, en medlemsstats totala landningar av ett bestånd eller en art är mindre än 10 % av de genomsnittliga totala EU-landningarna under de senaste tre åren, eller |
| --- | --- |

b)

om ingen TAC har fastställts, en medlemsstats totala landningar av ett bestånd eller en art är mindre än 10 % av de genomsnittliga totala EU-landningarna under de senaste tre åren, eller

| c) | om en medlemsstats totala årliga landningar av en art är mindre än 200 ton. För arter med ett särskilt förvaltningsbehov får ett lägre tröskelvärde fastställas på marinregional nivå. |
| --- | --- |

c)

om en medlemsstats totala årliga landningar av en art är mindre än 200 ton. För arter med ett särskilt förvaltningsbehov får ett lägre tröskelvärde fastställas på marinregional nivå.

När summan av de berörda kvoterna i flera medlemsstater, vars andel av en total tillåten fångstmängd (TAC) är mindre än 10 %, är högre än 25 % av den totala tillåtna fångstmängden för ett visst bestånd, ska det tröskelvärde på 10 % som avses i led a inte tillämpas och medlemsstaterna ska säkerställa arbetsfördelning på regional nivå för att se till att beståndet omfattas av provtagning i linje med slutanvändarnas behov.

Inget tröskelvärde ska gälla för stora pelagiska arter och anadroma och katadroma arter.

| 3. | Utan att det påverkar tillämpningen av mer specifika bestämmelser om internationella skyldigheter inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer bör inga biologiska data samlas in för ett visst bestånd som nyttjas internationellt, med undantag för bestånd av stora pelagiska eller långvandrande arter, om unionens andel är mindre än 10 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Medlemsstaterna ska inom två år från den dag då detta beslut träder i kraft ange fångstuppskattningar från befintliga studier av fritidsfisket, inbegripet från sådana studier som utförts enligt datainsamlingsramen eller från en kompletterande pilotstudie. Dessa studier gör det möjligt att bedöma hur stor andel fångsterna inom fritidsfisket utgör i förhållande till de kommersiella fångsterna avseende alla arter i en marin region för vilka det krävs uppskattningar av fångsterna inom fritidsfisket enligt detta fleråriga unionsprogram. Den efterföljande utformningen och omfattningen av nationella studier av fritidsfiske, inklusive eventuella tröskelvärden för datainsamling, ska samordnas på marinregional nivå och baseras på slutanvändarnas behov. |
| --- | --- |

4.

Inget tröskelvärde ska gälla för fångster från fritidsfiske ur fiskbestånd som omfattas av återhämtningsplaner eller fleråriga förvaltningsplaner, som till exempel de som gäller för stora pelagiska arter och långvandrande arter.

| 5. | Inga sociala och ekonomiska data om vattenbruk behöver samlas in, om medlemsstatens totala produktion är mindre än 1 % av unionens totala produktionsvolym och -värde. Inga uppgifter behöver samlas in rörande vattenbruk för arter som står för mindre än 10 % av medlemsstatens vattenbruksproduktion uttryckt i volym och värde. Dessutom får medlemsstater med en total produktion på mindre än 2,5 % av unionens totala vattenbruksproduktionsvolym och -värde fastställa en förenklad metod, till exempel pilotstudier, för att extrapolera de data som krävs för arter som står för mer än 10 % av medlemsstaternas vattenbruksproduktion uttryckt i volym och värde. |
| --- | --- |

5.

Referensdata ska vara senaste data som medlemsstaterna lämnat in enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 762/2008 (1) och de motsvarande data som offentliggjorts av Eurostat.

| 6. | Inga miljödata om vattenbruk behöver samlas in när medlemsstatens totala vattenbruksproduktion är mindre än 2,5 % av unionens totala produktionsvolym och produktionsvärde för vattenbruket. |
| --- | --- |

6.

Referensdata ska vara senaste data som medlemsstaterna lämnat in enligt förordning (EG) nr 762/2008 och de motsvarande data som offentliggjorts av Eurostat.

| 7. | En medlemsstats deltagande (fysiskt eller finansiellt) i forskningsstudier till havs enligt förteckningen över forskningsstudier till havs i denna bilaga är inte obligatoriskt när medlemsstatens andel av en unions-TAC för den art som omfattas av studien ligger under ett tröskelvärde på 3 %. Om inga TAC har fastställts är en medlemsstats deltagande (fysiskt eller finansiellt) i forskningsstudier till havs inte obligatoriskt när dess andel av unionens totala landningar av ett bestånd eller en art under de föregående tre åren ligger under ett tröskelvärde på 3 %. Tröskelvärden för flerartsstudier och ekosystemstudier får definieras på marinregional nivå. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Trots vad som sägs i punkterna 2–7 får medlemsstaterna komma överens om alternativa tröskelvärden inom samma marina region.

  Förteckning över forskningsstudier till havs
   (2)










  Studiens namn | Förkortning | Område | Period | Huvudsakliga målarter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Östersjön |
| Baltic International Trawl Survey | BITS Q1
  BITS Q4 | IIIaS, IIIb-d | Första och fjärde kvartalet | Torsk och andra demersala arter |
| Baltic International Acoustic Survey (Autumn) | BIAS | IIIa, IIIb-d | September–oktober | Sill och skarpsill |
| Gulf of Riga Acoustic Herring Survey | GRAHS | IIId | Tredje kvartalet | Sill |
| Sprat Acoustic Survey | SPRAS | IIId | Maj | Skarpsill och sill |
| Rügen Herring Larvae Survey | RHLS | IIId | Mars–juni | Sill |
| Nordsjön och Östra Norra ishavet (Ices-områdena I och II) |
| International Bottom Trawl Survey | IBTS Q1
  IBTS Q3 | IIIa, IV | Första och tredje kvartalet | Kolja, torsk, gråsej, sill, skarpsill, vitling, makrill, vitlinglyra |
| North Sea Beam Trawl Survey | BTS | IVb,IVc,VIId | Tredje kvartalet | Rödspätta, tunga |
| Demersal Young Fish Survey | DYFS | Nordsjökusten | Tredje och fjärde kvartalet | Rödspätta, tunga, hästräka |
| Sole Net Survey | SNS | IVb, IVc | Tredje kvartalet | Rödspätta, tunga |
| North Sea Sandeels Survey | NSSS | IVa, IVb | Fjärde kvartalet | Tobisar |
| International Ecosystem Survey in the Nordic Seas | ASH | IIa | Maj | Sill, blåvitling |
| Redfish Survey in the Norwegian Sea and adjacent waters | REDNOR | II | Augusti–september | Kungsfiskar |
| Mackerel egg Survey
  (Triennial) | NSMEGS | IV | Maj–juli | Äggproduktion: makrill |
| Herring Larvae survey | IHLS | IV,VIId | Första och tredje kvartalet | Sill-, skarpsillarver |
| NS Herring Acoustic Survey | NHAS | IIIa, IV,VIa | Juni, juli | Sill, skarpsill |
| Nephrops TVsurvey (FU 3&4) | NTV3&4 | IIIA | Andra och tredje kvartalet | Havskräfta |
| Nephrops TVsurvey (FU 6) | NTV6 | IVb | September | Havskräfta |
| Nephrops TVsurvey (FU 7) | NTV7 | IVa | Andra och tredje kvartalet | Havskräfta |
| Nephrops TVsurvey (FU 8) | NTV8 | IVb | Andra och tredje kvartalet | Havskräfta |
| Nephrops TVsurvey (FU 9) | NTV9 | IVa | Andra och tredje kvartalet | Havskräfta |
| Nordatlanten (Ices-områdena V–XIV och Nafo-områden) |
| International Redfish Trawl and Acoustic Survey (Biennial) | REDTAS | Va, XII, XIV; Nafo SA 1-3 | Juni/juli | Kungsfiskar |
| Flemish Cap Groundfish survey | FCGS | 3M | Juli | Demersala arter |
| Greenland Groundfish survey | GGS | XIV, Nafo SA1 | Oktober/november | Torsk, kungsfisk och andra demersala arter |
| 3LNO Groundfish survey | PLATUXA | Nafo 3LNO | Andra och tredje kvartalet | Demersala arter |
| Western IBTS 4th quarter
  (including Porcupine survey) | IBTS Q4 | VIa, VII, VIII, IXa | Fjärde kvartalet | Demersala arter |
| Scottish Western IBTS | IBTS Q1 | VIa,VIIa | Mars | Torskfiskar, sill, makrill |
| ISBCBTS September | ISBCBTS | VIIa f g | September | Rödspätta, tunga |
| WCBTS | VIIe BTS | VIIe | Oktober | Tunga, rödspätta, marulk, bergtunga |
| Blue whiting survey | | VI, VII | Första och andra kvartalet | Blåvitling |
| International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey
  (Triennial) | MEGS | VIa, VII,VIII, IXa | Januari–juli | Äggproduktion: makrill, taggmakrill |
| Sardine, Anchovy Horse Mackerel Acoustic Survey | | VIII, IX | Mars–april–maj | Abundansindex för sardin, ansjovis, makrill, taggmakrill |
| Sardine DEPM
  (Triennial) | | VIIIc, IXa | Andra och fjärde kvartalet | Lekbeståndets biomassa (SSB) för sardiner och användningen av Cufes |
| Spawning/Pre spawning Herring/Boarfish acoustic survey | | VIa, VIIa-g | Juli, sept., nov., mars, jan. | Sill, skarpsill |
| Biomass of Anchovy | BIOMAN | VIII | Maj | Lekbeståndets biomassa (SSB) för ansjovis (DEP) |
| Nephrops UWTV survey (offshore) | UWTV
  (FU 11–13) | VIa | Andra och tredje kvartalet | Havskräfta |
| Nephrops UWTV
  Irish Sea | UWTV
  (FU 15) | VIIa | Augusti | Havskräfta |
| Nephrops UWTV survey
  Aran Grounds | UWTV
  (FU 17) | VIIb | Juni | Havskräfta |
| Nephrops UWTV survey
  Celtic Sea | UWTV
  (FU 20–22) | VIIg,h,j | Juli | Havskräfta |
| Nephrops Survey
  Offshore Portugal NepS | UWTV
  (FU 28–29) | IXa | Juni | Havskräfta |
| Medelhavet och Svarta havet |
| Pan-Mediterranean Acoustic Survey () | MEDIAS | GSA 1, 6, 7, 9, 10, 15, 16, 17, 18, 20, 22 | Vår–sommar (kvartal 2-3) | Små pelagiska arter |
| Bottom trawl survey in Black Sea, | BTSBS | GSA 29 | Vår–höst (kvartal 2, 3, 4) | Piggvar |
| Pelagic trawl survey in Black Sea, | PTSBS | GSA 29 | Vår–höst (kvartal 2, 3, 4) | Skarpsill och vitling |
| International bottom trawl survey in the Mediterranean (), | MEDITS | GSA 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 25 | Vår–sommar (kvartal 2-3) | Demersala arter |

8.

Förteckning över forskningsstudier till havs
   (2)

Studiens namn

Förkortning

Område

Period

Huvudsakliga målarter

Östersjön

Baltic International Trawl Survey

BITS Q1

BITS Q4

IIIaS, IIIb-d

Första och fjärde kvartalet

Torsk och andra demersala arter

Baltic International Acoustic Survey (Autumn)

BIAS

IIIa, IIIb-d

September–oktober

Sill och skarpsill

Gulf of Riga Acoustic Herring Survey

GRAHS

IIId

Tredje kvartalet

Sill

Sprat Acoustic Survey

SPRAS

IIId

Maj

Skarpsill och sill

Rügen Herring Larvae Survey

RHLS

IIId

Mars–juni

Sill

Nordsjön och Östra Norra ishavet (Ices-områdena I och II)

International Bottom Trawl Survey

IBTS Q1

IBTS Q3

IIIa, IV

Första och tredje kvartalet

Kolja, torsk, gråsej, sill, skarpsill, vitling, makrill, vitlinglyra

North Sea Beam Trawl Survey

BTS

IVb,IVc,VIId

Tredje kvartalet

Rödspätta, tunga

Demersal Young Fish Survey

DYFS

Nordsjökusten

Tredje och fjärde kvartalet

Rödspätta, tunga, hästräka

Sole Net Survey

SNS

IVb, IVc

Tredje kvartalet

Rödspätta, tunga

North Sea Sandeels Survey

NSSS

IVa, IVb

Fjärde kvartalet

Tobisar

International Ecosystem Survey in the Nordic Seas

ASH

IIa

Maj

Sill, blåvitling

Redfish Survey in the Norwegian Sea and adjacent waters

REDNOR

II

Augusti–september

Kungsfiskar

Mackerel egg Survey

(Triennial)

NSMEGS

IV

Maj–juli

Äggproduktion: makrill

Herring Larvae survey

IHLS

IV,VIId

Första och tredje kvartalet

Sill-, skarpsillarver

NS Herring Acoustic Survey

NHAS

IIIa, IV,VIa

Juni, juli

Sill, skarpsill

Nephrops TVsurvey (FU 3&4)

NTV3&4

IIIA

Andra och tredje kvartalet

Havskräfta

Nephrops TVsurvey (FU 6)

NTV6

IVb

September

Havskräfta

Nephrops TVsurvey (FU 7)

NTV7

IVa

Andra och tredje kvartalet

Havskräfta

Nephrops TVsurvey (FU 8)

NTV8

IVb

Andra och tredje kvartalet

Havskräfta

Nephrops TVsurvey (FU 9)

NTV9

IVa

Andra och tredje kvartalet

Havskräfta

Nordatlanten (Ices-områdena V–XIV och Nafo-områden)

International Redfish Trawl and Acoustic Survey (Biennial)

REDTAS

Va, XII, XIV; Nafo SA 1-3

Juni/juli

Kungsfiskar

Flemish Cap Groundfish survey

FCGS

3M

Juli

Demersala arter

Greenland Groundfish survey

GGS

XIV, Nafo SA1

Oktober/november

Torsk, kungsfisk och andra demersala arter

3LNO Groundfish survey

PLATUXA

Nafo 3LNO

Andra och tredje kvartalet

Demersala arter

Western IBTS 4th quarter

(including Porcupine survey)

IBTS Q4

VIa, VII, VIII, IXa

Fjärde kvartalet

Demersala arter

Scottish Western IBTS

IBTS Q1

VIa,VIIa

Mars

Torskfiskar, sill, makrill

ISBCBTS September

ISBCBTS

VIIa f g

September

Rödspätta, tunga

WCBTS

VIIe BTS

VIIe

Oktober

Tunga, rödspätta, marulk, bergtunga

Blue whiting survey

VI, VII

Första och andra kvartalet

Blåvitling

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

(Triennial)

MEGS

VIa, VII,VIII, IXa

Januari–juli

Äggproduktion: makrill, taggmakrill

Sardine, Anchovy Horse Mackerel Acoustic Survey

VIII, IX

Mars–april–maj

Abundansindex för sardin, ansjovis, makrill, taggmakrill

Sardine DEPM

(Triennial)

VIIIc, IXa

Andra och fjärde kvartalet

Lekbeståndets biomassa (SSB) för sardiner och användningen av Cufes

Spawning/Pre spawning Herring/Boarfish acoustic survey

VIa, VIIa-g

Juli, sept., nov., mars, jan.

Sill, skarpsill

Biomass of Anchovy

BIOMAN

VIII

Maj

Lekbeståndets biomassa (SSB) för ansjovis (DEP)

Nephrops UWTV survey (offshore)

UWTV

(FU 11–13)

VIa

Andra och tredje kvartalet

Havskräfta

Nephrops UWTV

Irish Sea

UWTV

(FU 15)

VIIa

Augusti

Havskräfta

Nephrops UWTV survey

Aran Grounds

UWTV

(FU 17)

VIIb

Juni

Havskräfta

Nephrops UWTV survey

Celtic Sea

UWTV

(FU 20–22)

VIIg,h,j

Juli

Havskräfta

Nephrops Survey

Offshore Portugal NepS

UWTV

(FU 28–29)

IXa

Juni

Havskräfta

Medelhavet och Svarta havet

Pan-Mediterranean Acoustic Survey ()

MEDIAS

GSA 1, 6, 7, 9, 10, 15, 16, 17, 18, 20, 22

Vår–sommar (kvartal 2-3)

Små pelagiska arter

Bottom trawl survey in Black Sea,

BTSBS

GSA 29

Vår–höst (kvartal 2, 3, 4)

Piggvar

Pelagic trawl survey in Black Sea,

PTSBS

GSA 29

Vår–höst (kvartal 2, 3, 4)

Skarpsill och vitling

International bottom trawl survey in the Mediterranean (),

MEDITS

GSA 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 25

Vår–sommar (kvartal 2-3)

Demersala arter

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 762/2008 av den 9 juli 2008 om inlämning av statistik över vattenbruket från medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 788/96 (EUT L 218, 13.8.2008, s. 1).

(2)  Förteckningen över forskningsstudier till havs ersätter tabell 10 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

---

| 4.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/27

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE BESLUT (EU) 2019/910

av den 13 mars 2019

om upprättande av ett flerårigt unionsprogram för insamling och förvaltning av biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data inom sektorerna för fiske och vattenbruk

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1004 av den 17 maj 2017 om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och användning av data inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskaplig rådgivning rörande den gemensamma fiskeripolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 (1), särskilt första och andra stycket i artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 25 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (2) ska medlemsstaterna samla in de biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data som är nödvändiga för fiskeriförvaltningen. Det fleråriga unionsprogrammet för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk (nedan kallat det fleråriga unionsprogrammet) (3) för perioden 2017–2019 antogs genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251 (4) och kommer att löpa ut den 31 december 2019. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 25 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (2) ska medlemsstaterna samla in de biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data som är nödvändiga för fiskeriförvaltningen. Det fleråriga unionsprogrammet för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk (nedan kallat det fleråriga unionsprogrammet) (3) för perioden 2017–2019 antogs genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251 (4) och kommer att löpa ut den 31 december 2019.

| (2) | Det fleråriga unionsprogrammet är nödvändigt för att medlemsstaterna ska kunna ange och planera datainsamlingen i sina nationella arbetsplaner. I enlighet med artikel 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (5) ska dessa nationella arbetsplaner lämnas in till kommissionen senast den 31 oktober året före det år då arbetsplanen ska börja tillämpas. |
| --- | --- |

(2)

Det fleråriga unionsprogrammet är nödvändigt för att medlemsstaterna ska kunna ange och planera datainsamlingen i sina nationella arbetsplaner. I enlighet med artikel 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (5) ska dessa nationella arbetsplaner lämnas in till kommissionen senast den 31 oktober året före det år då arbetsplanen ska börja tillämpas.

| (3) | Som en förberedelse inför översynen av det fleråriga unionsprogrammet efter 2019 pågår samråd med experter inom ramen för den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen, regionala samordningsgrupper, medlemsstaternas företrädare och andra berörda parter, som kommer att slutföras först i slutet av 2019. Till följd av detta kan det nya fleråriga unionsprogram som beaktar resultaten av dessa samråd inte antas före 2021. |
| --- | --- |

(3)

Som en förberedelse inför översynen av det fleråriga unionsprogrammet efter 2019 pågår samråd med experter inom ramen för den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen, regionala samordningsgrupper, medlemsstaternas företrädare och andra berörda parter, som kommer att slutföras först i slutet av 2019. Till följd av detta kan det nya fleråriga unionsprogram som beaktar resultaten av dessa samråd inte antas före 2021.

| (4) | För perioden 2020–2021 är det därför nödvändigt att anta de bestämmelser om insamling och förvaltning av biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data som ingår i det nuvarande fleråriga unionsprogrammet på grundval av förordning (EU) 2017/1004. |
| --- | --- |

(4)

För perioden 2020–2021 är det därför nödvändigt att anta de bestämmelser om insamling och förvaltning av biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data som ingår i det nuvarande fleråriga unionsprogrammet på grundval av förordning (EU) 2017/1004.

| (5) | I detta beslut fastställs därför, i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) 2017/1004, närmare bestämmelser om insamling och förvaltning av biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data från medlemsstaterna som avses i artikel 5.1 a i den förordningen. Den förteckning över obligatoriska studier till havs och de tröskelvärden under vilka det inte är obligatoriskt för medlemsstaterna att samla in data baserade på deras fiskeri- och vattenbruksverksamhet eller utföra forskningsstudier till havs som avses i artikel 5.1 b och artikel 5.1 c, föreskrivs i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/909 (6). |
| --- | --- |

(5)

I detta beslut fastställs därför, i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) 2017/1004, närmare bestämmelser om insamling och förvaltning av biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data från medlemsstaterna som avses i artikel 5.1 a i den förordningen. Den förteckning över obligatoriska studier till havs och de tröskelvärden under vilka det inte är obligatoriskt för medlemsstaterna att samla in data baserade på deras fiskeri- och vattenbruksverksamhet eller utföra forskningsstudier till havs som avses i artikel 5.1 b och artikel 5.1 c, föreskrivs i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/909 (6).

| (6) | I syfte att skapa rättssäkerhet upphäver genomförandebeslut (EU) 2019/909 om upprättande av förteckningen över obligatoriska studier och tröskelvärden för tillämpningen av det fleråriga unionsprogrammet för insamling och förvaltning av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk genomförandebeslut (EU) 2016/1251 med verkan från och med den 1 januari 2020. |
| --- | --- |

(6)

I syfte att skapa rättssäkerhet upphäver genomförandebeslut (EU) 2019/909 om upprättande av förteckningen över obligatoriska studier och tröskelvärden för tillämpningen av det fleråriga unionsprogrammet för insamling och förvaltning av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk genomförandebeslut (EU) 2016/1251 med verkan från och med den 1 januari 2020.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det fleråriga unionsprogrammet för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom fiskerisektorn för perioden 2020–2021, som omfattar den detaljerade förteckning över datakrav som anges i artikel 5.1 a i förordning (EU) 2017/1004, anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning och ska tillämpas från och med den 1 januari 2020.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 157, 20.6.2017, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  
  EUT L 207, 1.8.2016, s. 113.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251 av den 12 juli 2016 om antagande av ett flerårigt unionsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk för perioden 2017–2019 (EUT L 207, 1.8.2016, s. 113).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/909 av den 18 februari 2019 om fastställande av en förteckning över obligatoriska forskningsstudier och tröskelvärden för tillämpningen av det fleråriga unionsprogrammet för insamling och förvaltning av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk (se sidan 21 i detta nummer av EUT).

6

---

BILAGA

KAPITEL I
   (1)

Definitioner

Vid tillämpning av denna bilaga gäller definitionerna i förordning (EU) 2017/1004, rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (2), kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (3) och förordning (EU) nr 1380/2013. Dessutom gäller följande definitioner:

(1)   
  aktiva fartyg
  : fartyg som har bedrivit någon fiskeverksamhet (en dag eller mer) under ett kalenderår. Fartyg som inte bedrivit någon fiskeverksamhet under ett år anses vara inaktivt.

(2)   
  anadroma arter
  : levande akvatiska resurser med en livscykel som inleds med att de kläcks i sötvatten, migrerar till saltvatten, återvänder till och slutligen leker i sötvatten.

(3)   
  katadroma arter
  : levande akvatiska resurser med en livscykel som inleds med att de kläcks i saltvatten, migrerar till sötvatten, återvänder till och slutligen leker i saltvatten.

(4)   
  fångstfraktion
  : en del av den totala fångsten, till exempel den del av fångsten över minsta referensstorlek för bevarande som landas, den del av fångsten under minsta referensstorlek för bevarande som landas, den del av fångsten under minsta referensstorlek för bevarande som kastas överbord, de minimis-utkasten och utkasten.

(5)   
  dagar till sjöss
  : en kontinuerlig 24-timmarsperiod (eller del därav) under vilken ett fartyg är närvarande i ett område och ute ur hamn.

(6)   
  fiskedagar
  : kalenderdagar till sjöss under vilka en fiskeinsats äger rum, utan att det påverkar unionens och dess medlemsstaters internationella skyldigheter. En fiskeresa kan bidra både till summan av fiskedagarna för passiva redskap och summan av fiskedagarna för aktiva redskap på den resan.

(7)   
  fångstplats
  : (grupp av) geografiska enheter där fiske äger rum. Dessa enheter ska överenskommas på nivån för den marina regionen på grundval av de befintliga områden som definieras av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller vetenskapliga organ.

(8)   
  flottsegment
  : grupp av fartyg i samma längdklass (LOA, längd överallt) och samma övervägande fiskeredskap under året.

(9)   
  verksamhetsgren
  : en grupp fiskeverksamheter som är inriktade på likartade artgrupper och använder likartade redskap (4) under samma period av året och/eller inom samma område samt kännetecknas av ett liknande fiskemönster.

(10)   
  forskningsstudier till havs
  : resor som görs på ett forskningsfartyg, eller ett fartyg som är avsett för vetenskaplig forskning med avseende på bestånds- och ekosystemövervakning, som har utsetts för detta uppdrag av det organ som ansvarar för genomförandet av den nationella arbetsplan som upprättats i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) nr 508/2014.

KAPITEL II
   (5)

Datainsamlingsmetoder

Datainsamlingsmetoderna och datakvaliteten ska vara anpassade till de avsedda ändamål som anges i artikel 25 i förordning (EU) nr 1380/2013 och ska grunda sig på den bästa praxis och de relevanta metoder som rekommenderas av relevanta vetenskapliga organ. Oberoende vetenskapliga organ ska med lämpliga intervall pröva metoderna och resultatet av tillämpningen av metoderna i syfte att fastställa hur väl de lämpar sig för förvaltningen av den gemensamma fiskeripolitiken.

KAPITEL III
   (6)

Datakrav

1.   Dataset

| 1.1 | Som en del av de arbetsplaner som upprättas i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) nr 508/2014 ska medlemsstaterna fastställa vilka data som ska samlas in bland följande dataset enligt specifikationerna i punkterna 2–7 i detta kapitel:






  a) | Biologiska data, per fångstfraktion, rörande bestånd som fångats inom unionens kommersiella fisken i unionens vatten och i vatten utanför unionen samt per fritidsfiske i unionens vatten. |
| --- | --- | --- |

1.1

a)

Biologiska data, per fångstfraktion, rörande bestånd som fångats inom unionens kommersiella fisken i unionens vatten och i vatten utanför unionen samt per fritidsfiske i unionens vatten.

| b) | Data i syfte att bedöma unionsfiskets effekter på de marina ekosystemen i unionens vatten och utanför unionens vatten. |
| --- | --- |

b)

Data i syfte att bedöma unionsfiskets effekter på de marina ekosystemen i unionens vatten och utanför unionens vatten.

| c) | Detaljerade data om unionsfiskefartygens verksamhet i unionens vatten och utanför unionens vatten enligt rapporteringen inom ramen för förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

c)

Detaljerade data om unionsfiskefartygens verksamhet i unionens vatten och utanför unionens vatten enligt rapporteringen inom ramen för förordning (EG) nr 1224/2009.

| d) | Sociala och ekonomiska data om fisket (7). |
| --- | --- |

d)

Sociala och ekonomiska data om fisket (7).

| e) | Sociala, ekonomiska och miljörelaterade data. |
| --- | --- |

e)

Sociala, ekonomiska och miljörelaterade data.

| 1.2 | Vilka data som ska samlas in ska fastställas i enlighet med artiklarna 4 och 5 i förordning (EU) 2017/1004 och med beaktande av de tröskelvärden som fastställs i kapitel II i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2019/909 om upprättande av förteckningen över obligatoriska studier och tröskelvärden inom ramen för det fleråriga unionsprogrammet för insamling och förvaltning av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Data ska samlas in så att giltiga uppskattningar kan härledas för typ av fisken, tidsperioder och områden baserat på de slutanvändarbehov som överenskommits på marinregional nivå. Frekvensen för datainsamlingen ska samordnas på marinregional nivå, om inget annat anges i denna bilaga och motsvarande tabeller. |
| --- | --- |

1.3

2.   Biologiska data rörande bestånd som fångats inom unionens kommersiella fisken i unionens vatten och i vatten utanför unionen samt inom fritidsfiske i unionens vatten.

Dessa data ska bestå av följande:

| a) | Fångstmängderna per art och biologiska data från enskilda exemplar som gör det möjligt att uppskatta följande:






  i) | För kommersiella fisken, volym och längdfrekvens för alla fångstfraktioner (inbegripet utkast och oönskade fångster) för de bestånd som förtecknas i tabellerna 1A, 1B och 1C, rapporterade på aggregationsnivå 6 i enlighet med tabell 2. Tidsupplösningen ska samordnas på marinregional nivå grundat på slutanvändarnas behov. |
| --- | --- | --- |

a)

Fångstmängderna per art och biologiska data från enskilda exemplar som gör det möjligt att uppskatta följande:

i)

För kommersiella fisken, volym och längdfrekvens för alla fångstfraktioner (inbegripet utkast och oönskade fångster) för de bestånd som förtecknas i tabellerna 1A, 1B och 1C, rapporterade på aggregationsnivå 6 i enlighet med tabell 2. Tidsupplösningen ska samordnas på marinregional nivå grundat på slutanvändarnas behov.

| ii) | För kommersiella fisken, medelvikt och åldersfördelning i fångster av de bestånd som anges i tabell 1A, 1B och 1C. Valet av bestånd från vilka dessa variabler ska samlas in och tidsupplösningen ska samordnas på marinregional nivå grundat på slutanvändarnas behov. |
| --- | --- |

ii)

För kommersiella fisken, medelvikt och åldersfördelning i fångster av de bestånd som anges i tabell 1A, 1B och 1C. Valet av bestånd från vilka dessa variabler ska samlas in och tidsupplösningen ska samordnas på marinregional nivå grundat på slutanvändarnas behov.

| iii) | För kommersiella fisken, könsfördelnings-, könsmognads- och fekunditetsdata i fångster av bestånd som förtecknas i tabellerna 1A, 1B och 1C vid de frekvenser som behövs för vetenskapliga utlåtanden. Valet av bestånd från vilka dessa variabler ska samlas in och tidsupplösningen ska samordnas på marinregional nivå grundat på slutanvändarnas behov. |
| --- | --- |

iii)

För kommersiella fisken, könsfördelnings-, könsmognads- och fekunditetsdata i fångster av bestånd som förtecknas i tabellerna 1A, 1B och 1C vid de frekvenser som behövs för vetenskapliga utlåtanden. Valet av bestånd från vilka dessa variabler ska samlas in och tidsupplösningen ska samordnas på marinregional nivå grundat på slutanvändarnas behov.

| iv) | För fritidsfiske, årlig volym (antal och vikt eller längd) av fångster och frisläppanden för de arter som förtecknas i tabell 3 och/eller de arter som har identifierats på marinregional nivå efter vad som anses behövas för förvaltningen av fisket. Slutanvändarbehoven avseende ålder eller andra biologiska data enligt vad som anges i leden i–iii ska utvärderas för fritidsfiske på marinregional nivå. |
| --- | --- |

iv)

För fritidsfiske, årlig volym (antal och vikt eller längd) av fångster och frisläppanden för de arter som förtecknas i tabell 3 och/eller de arter som har identifierats på marinregional nivå efter vad som anses behövas för förvaltningen av fisket. Slutanvändarbehoven avseende ålder eller andra biologiska data enligt vad som anges i leden i–iii ska utvärderas för fritidsfiske på marinregional nivå.

| b) | Utöver de uppgifter som samlats in enligt led a, uppgifter om anadroma och katadroma arter som förtecknas i tabell 1E och som fångats inom kommersiellt fiske och fritidsfiske under den limniska delen av deras livscykel, oavsett hur dessa fisken bedrivs, enligt följande:






  i) | Beståndsrelaterade variabler (för enskilda exemplar, ålder, längd, vikt, kön, könsmognad och fekunditet, indelade efter utvecklingsstadium, men ytterligare specificerade på artnivå och regional nivå). |
| --- | --- | --- |

b)

Utöver de uppgifter som samlats in enligt led a, uppgifter om anadroma och katadroma arter som förtecknas i tabell 1E och som fångats inom kommersiellt fiske och fritidsfiske under den limniska delen av deras livscykel, oavsett hur dessa fisken bedrivs, enligt följande:

i)

Beståndsrelaterade variabler (för enskilda exemplar, ålder, längd, vikt, kön, könsmognad och fekunditet, indelade efter utvecklingsstadium, men ytterligare specificerade på artnivå och regional nivå).

| ii) | Årliga fångstmängder indelade efter åldersklass eller utvecklingsstadium. |
| --- | --- |

ii)

Årliga fångstmängder indelade efter åldersklass eller utvecklingsstadium.

| c) | Utöver detta:
  För ål: information (t.ex. data, skattningar, relativa trender, osv.) samlas in årligen i minst ett avrinningsområde per ålförvaltningsenhet vad gäller






  i) | rekrytering av yngel, |
| --- | --- | --- |

c)

Utöver detta:

För ål: information (t.ex. data, skattningar, relativa trender, osv.) samlas in årligen i minst ett avrinningsområde per ålförvaltningsenhet vad gäller

i)

rekrytering av yngel,

| ii) | beståndsstorlek (gulål), och |
| --- | --- |

ii)

beståndsstorlek (gulål), och

| iii) | antal eller vikt och könsfördelning för utvandrande blankål, |
| --- | --- |

iii)

antal eller vikt och könsfördelning för utvandrande blankål,

För all vildlax: information samlas in årligen – om inte annat överenskommits på regional nivå – om förekomsten av smolt och stirr och antalet uppvandrande individer.

Vilka vattendrag som ska övervakas för ål och lax ska fastställas på regional nivå. Valet av bestånd från vilka dessa variabler ska samlas in ska samordnas på regional nivå grundat på slutanvändarnas behov.

3.   Data i syfte att bedöma unionsfiskets effekter på marina ekosystem i unionens vatten och i vatten utanför unionen.

Dessa data ska bestå av följande:

| a) | För alla typer av fisken, oavsiktliga bifångster av alla fåglar, däggdjur och reptiler och fiskar som skyddas enligt unionens lagstiftning och internationella avtal, inklusive de arter som förtecknas i tabell 1D, även frånvaro i fångsten, som registreras under vetenskapliga observatörsresor på fiskefartyg eller av yrkesfiskarna själva via loggböckerna.
  Om de data som samlats in under observatörsresor inte anses ge tillräckliga data om oavsiktlig bifångst för slutanvändarnas behov, ska andra metoder genomföras av medlemsstaterna. Valet av dessa metoder ska samordnas på marinregional nivå och vara grundat på slutanvändarnas behov. |
| --- | --- |

a)

För alla typer av fisken, oavsiktliga bifångster av alla fåglar, däggdjur och reptiler och fiskar som skyddas enligt unionens lagstiftning och internationella avtal, inklusive de arter som förtecknas i tabell 1D, även frånvaro i fångsten, som registreras under vetenskapliga observatörsresor på fiskefartyg eller av yrkesfiskarna själva via loggböckerna.

Om de data som samlats in under observatörsresor inte anses ge tillräckliga data om oavsiktlig bifångst för slutanvändarnas behov, ska andra metoder genomföras av medlemsstaterna. Valet av dessa metoder ska samordnas på marinregional nivå och vara grundat på slutanvändarnas behov.

| b) | Data som kan vara till hjälp vid bedömningen av effekterna av fiske i unionens vatten och i vatten utanför unionen på marina livsmiljöer.
  De variabler som används för att bedöma fiskets effekter på marina livsmiljöer ska vara de som registrerats enligt förordning (EG) nr 1224/2009. Data ska vara uppdelade på fiskeverksamhetsnivå 3 (8), om inte en lägre aggregeringsnivå krävs på regional nivå, särskilt när det gäller marina skyddsområden.
  Om data som registrerats enligt förordning (EG) nr 1224/2009 inte har rätt upplösning eller inte har tillräcklig kvalitet eller täckning för den avsedda vetenskapliga användningen, ska de samlas in på ett alternativt sätt med hjälp av lämpliga urvalsmetoder. Data som registrerats enligt förordning (EG) nr 1224/2009 ska göras tillgängliga på lämplig aggregeringsnivå för de nationella institutioner som genomför arbetsplanerna. |
| --- | --- |

b)

Data som kan vara till hjälp vid bedömningen av effekterna av fiske i unionens vatten och i vatten utanför unionen på marina livsmiljöer.

De variabler som används för att bedöma fiskets effekter på marina livsmiljöer ska vara de som registrerats enligt förordning (EG) nr 1224/2009. Data ska vara uppdelade på fiskeverksamhetsnivå 3 (8), om inte en lägre aggregeringsnivå krävs på regional nivå, särskilt när det gäller marina skyddsområden.

Om data som registrerats enligt förordning (EG) nr 1224/2009 inte har rätt upplösning eller inte har tillräcklig kvalitet eller täckning för den avsedda vetenskapliga användningen, ska de samlas in på ett alternativt sätt med hjälp av lämpliga urvalsmetoder. Data som registrerats enligt förordning (EG) nr 1224/2009 ska göras tillgängliga på lämplig aggregeringsnivå för de nationella institutioner som genomför arbetsplanerna.

| c) | Data för uppskattning av fiskenivån och av fiskeverksamhetens effekter på marina biologiska resurser och på marina ekosystem, t.ex. effekter på icke-kommersiella arter, predator-byte-relationer och den naturliga dödligheten för fiskarter i varje marin region.
  Dessa data ska först bedömas inom pilotstudier. På grundval av resultaten av pilotstudierna ska medlemsstaterna fastställa framtida datainsamling som ska vara specifik för varje marin region, samordnas på regional nivå och grunda sig på slutanvändarnas behov. |
| --- | --- |

c)

Data för uppskattning av fiskenivån och av fiskeverksamhetens effekter på marina biologiska resurser och på marina ekosystem, t.ex. effekter på icke-kommersiella arter, predator-byte-relationer och den naturliga dödligheten för fiskarter i varje marin region.

Dessa data ska först bedömas inom pilotstudier. På grundval av resultaten av pilotstudierna ska medlemsstaterna fastställa framtida datainsamling som ska vara specifik för varje marin region, samordnas på regional nivå och grunda sig på slutanvändarnas behov.

4.   Detaljerade data om unionsfiskefartygens (9)
  verksamhet i unionens vatten och i vatten utanför unionen, som registrerats inom ramen för förordning (EG) nr 1224/2009.

Data för bedömning av unionsfiskefartygens verksamhet i unionens vatten och i vatten utanför unionen består av de variabler som anges i tabell 4. Data som registrerats, rapporterats och överförts enligt förordning (EG) nr 1224/2009 ska göras tillgängliga i form av primärdata för de nationella institutioner som genomför arbetsplanerna. Om dessa data inte ska samlas in enligt förordning (EG) nr 1224/2009 eller när data som samlas in enligt förordning (EG) nr 1224/2009 inte har rätt upplösning eller inte har tillräcklig kvalitet eller täckning för den avsedda vetenskapliga användningen, ska de samlas in på ett alternativt sätt med hjälp av lämpliga urvalsmetoder. Dessa metoder ska möjliggöra en uppskattning av de variabler som anges i tabell 4 på lägsta geografiska nivå per flottsegment (tabell 5a) och verksamhetsgrensnivå 6 (tabell 2).

5.   Sociala och ekonomiska data om olika fisken, i syfte att möjliggöra en bedömning av socioekonomiska resultat inom unionens fiskesektor.

Dessa data ska bestå av följande:

| a) | Ekonomiska variabler som anges i tabell 5A enligt sektorsindelningen i tabell 5B och enligt de supraregioner som definieras i tabell 5C.
  Populationen ska utgöras av alla aktiva och inaktiva fartyg som är registrerade i registret över unionens fiskeflotta enligt definitionen i kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 (10) den 31 december rapporteringsåret och fartyg som inte finns med i registret vid den tidpunkten men som har fiskat minst en dag under rapporteringsåret.
  För inaktiva fartyg ska endast kapitalvärdet och kapitalkostnaden samlas in.
  Om det finns risk för att fysiska och/eller juridiska personer identifieras får klusterbildning användas för att rapportera ekonomiska variabler i syfte att garantera insynsskydd för statistiska uppgifter. Klusterbildning kan även användas för att ta fram en statistiskt sund provtagningsplan. En sådan klustringsmetod ska vara konsekvent över tiden.
  Ekonomiska data ska samlas in på årsbasis. |
| --- | --- |

a)

Ekonomiska variabler som anges i tabell 5A enligt sektorsindelningen i tabell 5B och enligt de supraregioner som definieras i tabell 5C.

Populationen ska utgöras av alla aktiva och inaktiva fartyg som är registrerade i registret över unionens fiskeflotta enligt definitionen i kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 (10) den 31 december rapporteringsåret och fartyg som inte finns med i registret vid den tidpunkten men som har fiskat minst en dag under rapporteringsåret.

För inaktiva fartyg ska endast kapitalvärdet och kapitalkostnaden samlas in.

Om det finns risk för att fysiska och/eller juridiska personer identifieras får klusterbildning användas för att rapportera ekonomiska variabler i syfte att garantera insynsskydd för statistiska uppgifter. Klusterbildning kan även användas för att ta fram en statistiskt sund provtagningsplan. En sådan klustringsmetod ska vara konsekvent över tiden.

Ekonomiska data ska samlas in på årsbasis.

| b) | Sociala variabler enligt tabell 6.
  Sociala data ska samlas in vart tredje år från och med 2018.
  Data om sysselsättning indelade efter utbildningsnivå och sysselsättning efter nationalitet får samlas in på grundval av pilotstudier. |
| --- | --- |

b)

Sociala variabler enligt tabell 6.

Sociala data ska samlas in vart tredje år från och med 2018.

Data om sysselsättning indelade efter utbildningsnivå och sysselsättning efter nationalitet får samlas in på grundval av pilotstudier.

6.   Sociala, ekonomiska och miljömässiga data om vattenbruk till havs och valfritt om vattenbruk i inlandet, i syfte att möjliggöra en bedömning av social, ekonomisk och miljömässig prestanda inom unionens vattenbrukssektor.

Dessa data ska bestå av följande:

| a) | Ekonomiska variabler enligt tabell 7 och enligt den sektorsindelning som anges i tabell 9.
  Populationen ska vara alla företag vars primära verksamhet är definierad enligt Europeiska unionens statistiska näringsgrensindelning (Nace (11)) med koderna 03.21 och 03.22 och som bedriver verksamhet i vinstsyfte.
  Ekonomiska data ska samlas in på årsbasis. |
| --- | --- |

a)

Ekonomiska variabler enligt tabell 7 och enligt den sektorsindelning som anges i tabell 9.

Populationen ska vara alla företag vars primära verksamhet är definierad enligt Europeiska unionens statistiska näringsgrensindelning (Nace (11)) med koderna 03.21 och 03.22 och som bedriver verksamhet i vinstsyfte.

Ekonomiska data ska samlas in på årsbasis.

| b) | Sociala variabler enligt tabell 6.
  Sociala data ska samlas in vart tredje år från och med 2018.
  Data om sysselsättning indelade efter utbildningsnivå och sysselsättning efter nationalitet får samlas in på grundval av pilotstudier. |
| --- | --- |

b)

Sociala variabler enligt tabell 6.

Sociala data ska samlas in vart tredje år från och med 2018.

Data om sysselsättning indelade efter utbildningsnivå och sysselsättning efter nationalitet får samlas in på grundval av pilotstudier.

| c) | Miljödata om vattenbruket enligt tabell 8 för att möjliggöra bedömning av olika aspekter av dess miljöprestanda.
  Miljödata får samlas in på grundval av pilotstudier och extrapoleras för att få fram totalvärden för den totala mängden fisk som produceras i medlemsstaten.
  Miljödata ska samlas in vartannat år. |
| --- | --- |

c)

Miljödata om vattenbruket enligt tabell 8 för att möjliggöra bedömning av olika aspekter av dess miljöprestanda.

Miljödata får samlas in på grundval av pilotstudier och extrapoleras för att få fram totalvärden för den totala mängden fisk som produceras i medlemsstaten.

Miljödata ska samlas in vartannat år.

BIOLOGISKA DATA

Tabell 1A
   (12)

Bestånd i unionens vatten

| Art (svenskt namn) | Art (vetenskapligt namn) | Område (områdeskod enligt Ices (13), IBSFC (14) eller FAO (15)) där beståndet förekommer/beståndskod |
| --- | --- | --- |
| Östra Arktis, Norska havet och Barents hav |
| Europeisk ål | Anguilla anguilla | I, II |
| Lubb | Brosme brosme | I, II |
| Atlantoskandisk sill | Clupea harengus | I, II, |
| Torsk | Gadus morhua | I, II |
| Lodda | Mallotus villosus | I, II |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | I, II |
| Blåvitling | Micromesistius poutassou | I-II |
| Nordhavsräka | Pandalus borealis | I, II |
| Gråsej | Pollachius virens | I, II |
| Liten hälleflundra | Reinhardtius hippoglossoides | I, II |
| Lax | Salmo salar | I, II |
| Makrill | Scomber scombrus | II, |
| Större kungsfisk | Sebastes marinus. | I, II |
| Djuphavskungsfisk | Sebastes mentella. | I, II |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus | IIa, |
| Skagerrak och Kattegatt |
| Tobisfiskar | Ammodytidae | IIIa |
| Europeisk ål | Anguilla anguilla | IIIa |
| Sill | Clupea harengus | IIIa/22–24, IIIa |
| Skoläst | Coryphaenoides rupestris | IIIa |
| Knorrhane | Eutrigla gurnardus | IIIa |
| Rödknot | Aspitrigla cuculus | IIIa |
| Torsk | Gadus morhua | IIIaN |
| Torsk | Gadus morhua | IIIaS |
| Rödtunga | Glyptocephalus cynoglossus | IIIa |
| Sandskädda | Limanda limanda | IIIa |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | IIIa |
| Vitling | Merlangius merlangus | IIIa |
| Kummel | Merluccius merluccius | IIIa, |
| Blåvitling | Micromesistius poutassou | IIIa |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | Funktionell enhet |
| Nordhavsräka | Pandalus borealis | IIIa |
| Rödspätta | Pleuronectes platessa | IIIa |
| Gråsej | Pollachius virens | IIIa |
| Lax | Salmo salar | IIIa |
| Piggvar | Psetta maxima | IIIa |
| Makrill | Scomber scombrus | IIIa |
| Slätvar | Scophthalmus rhombus | IIIa |
| Tunga | Solea solea | IIIa |
| Skarpsill | Sprattus sprattus | IIIa |
| Vitlinglyra | Trisopterus esmarkii | IIIa |
| Alla kommersiellt fiskade hajar och rockor (16) | Selachii, Rajidae | IIIa |
| Östersjön |
| Europeisk ål | Anguilla anguilla | 22–32 |
| Sill | Clupea harengus | 22–24/25–29, 32/30/31/ Rigabukten |
| Lavaretsik | Coregonus lavaretus | IIId |
| Siklöja | Coregonus albula | 22–32 |
| Torsk | Gadus morhua | 22–24/25–32 |
| Sandskädda | Limanda limanda | 22–32 |
| Abborre | Perca fluviatilis | IIId |
| Skrubbskädda | Platichthys flesus | 22–32 |
| Rödspätta | Pleuronectes platessa | 22–32 |
| Piggvar | Psetta maxima | 22–32 |
| Lax | Salmo salar | 22–31/32 |
| Öring | Salmo trutta | 22–32 |
| Gös | Sander lucioperca | IIId |
| Slätvar | Scophthalmus rhombus | 22–32 |
| Tunga | Solea solea | 22 |
| Skarpsill | Sprattus sprattus | 22–32 |
| Nordsjön och östra delen av Engelska kanalen |
| Tobisfiskar | Ammodytidae | IV |
| Havskatter | Anarhichas spp. | IV |
| Europeisk ål | Anguilla anguilla | IV, VIId |
| Guldlaxar | Argentina spp. | IV |
| Knorrhane | Eutrigla gurnardus | IV |
| Lubb | Brosme brosme | IV |
| Sill | Clupea harengus | IV, VIId |
| Hästräka, sandräka | Crangon crangon | IV, VIId |
| Havsabborre | Dicentrarchus labrax | IV, VIId |
| Knorrhane | Eutrigla gurnardus | IV |
| Torsk | Gadus morhua | IV, VIId |
| Rödtunga | Glyptocephalus cynoglossus | IV |
| Blåkäft | Helicolenus dactylopterus | IV |
| Fyrfläckig var | Lepidorhombus boscii | IV, VIId |
| Glasvar | Lepidorhombus whiffiagonis | IV, VIId |
| Sandskädda | Limanda limanda | IV, VIId |
| Mindre marulk | Lophius budegassa | IV, VIId |
| Marulk | Lophius piscatorius | IV |
| Långstjärt | Macrourus berglax | IV |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | IV |
| Vitling | Merlangius merlangus | IV, VIId |
| Kummel | Merluccius merluccius | IV VII |
| Blåvitling | Micromesistius poutassou | IV, VIId |
| Bergskädda, bergtunga | Microstomus kitt | IV, VIId |
| Birkelånga | Molva dypterygia | IV |
| Långa | Molva molva | IV |
| Röd mulle | Mullus barbatus | IV, VIId |
| Mulle | Mullus surmuletus | IV, VIId |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | Alla funktionella enheter |
| Nordhavsräka | Pandalus borealis | IVa östra/IVa/IVb |
| Stor kammussla | Pecten maximus | VIId |
| Fjällbrosme | Phycis blennoides | IV |
| Klippbrosme | Phycis phycis | IV |
| Skrubbskädda | Platichthys flesus | IV |
| Rödspätta | Pleuronectes platessa | IV |
| Rödspätta | Pleuronectes platessa | VIId |
| Gråsej | Pollachius virens | IV |
| Piggvar | Psetta maxima | IV, VIId |
| Liten hälleflundra | Reinhardtius hippoglossoides | IV |
| Lax | Salmo salar | IV, VIId |
| Makrill | Scomber scombrus | IV, VIId |
| Slätvar | Scophthalmus rhombus | IV, VIId |
| Djuphavskungsfisk | Sebastes mentella. | IV |
| Tunga | Solea solea | IV |
| Tunga | Solea solea | VIId |
| Skarpsill | Sprattus sprattus | IV/VIId |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus. | IV, VIId |
| Fenknot | Trigla lucerna | IV |
| Vitlinglyra | Trisopterus esmarkii | IV |
| Sanktpersfisk | Zeus faber | IV, VIId |
| Alla kommersiellt fiskade hajar och rockor (16) | Selachii, Rajidae | IV, VIId |
| Nordöstra Atlanten och västra delen av Engelska kanalen |
| Bairds släthuvudfisk | Alepocephalus bairdii | VI, XII |
| Tobisfiskar | Ammodytidae | VIa |
| Trynfisk | Capros aper | V, VI,VII |
| Stor kammussla | Pecten maximus | IV, VI, VII |
| Hoppmussla, drottningkammussla | Aequipecten opercularis | VII |
| Maskeringskrabbor, spindelkrabba | Maja squinado | V, VI,VII |
| Europeisk ål | Anguilla anguilla | Alla områden |
| Dolkfiskar | Aphanopus spp. | Alla områden |
| Guldlaxar | Argentina spp. | Alla områden |
| Havsgös | Argyrosomus regius | Alla områden |
| Rödknot | Aspitrigla cuculus | Alla områden |
| Beryxar | Beryx spp. | Alla områden, utom X och IXa |
| Beryxar | Beryx spp. | IXa och X |
| Krabbtaska | Cancer pagurus | Alla områden |
| Sill | Clupea harengus | VIa/VIaN/
  VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj |
| Havsål | Conger conger | Alla områden, utom X |
| Havsål | Conger conger | X |
| Skoläst | Coryphaenoides rupestris | Alla områden |
| Chokladhaj | Dalatias licha | Alla områden |
| Spjutrocka | Dasyatis pastinaca | VII, VIII |
| Skednoshaj | Deania calcea | V, VI, VII, IX, X, XII |
| Havsabborre | Dicentrarchus labrax | Alla områden, utom IX |
| Havsabborre | Dicentrarchus labrax | IX |
| Strimmad tunga | Dicologlossa cuneata | VIIIc och IX |
| Ansjovis | Engraulis encrasicolus | IXa (endast Cádiz) |
| Ansjovis | Engraulis encrasicolus | VIII |
| Blåkäxa | Etmopterus spinax | VI, VII, VIII |
| Knorrhane | Eutrigla gurnardus | VIId,e |
| Torsk | Gadus morhua | Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k |
| Rödtunga | Glyptocephalus cynoglossus | VI, VII |
| Blåkäft | Helicolenus dactylopterus | Alla områden |
| Hummer | Homarus gammarus | Alla områden |
| Atlantisk soldatfisk | Hoplostethus atlanticus | Alla områden |
| Strumpebandsfisk | Lepidopus caudatus | IXa |
| Fyrfläckig var | Lepidorhombus boscii | VIIIc, IXa |
| Glasvar | Lepidorhombus whiffiagonis | VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa |
| Sandskädda | Limanda limanda | VIIe/VIIa,f–h |
| Vanlig bläckfisk, vanlig kalmar | Loligo vulgaris | Alla områden, utom VIIIc, IXa |
| Vanlig bläckfisk, vanlig kalmar | Loligo vulgaris | VIIIc, IXa |
| Mindre marulk | Lophius budegassa | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd |
| Mindre marulk | Lophius budegassa | VIIIc, IXa |
| Marulk | Lophius piscatorius | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd |
| Marulk | Lophius piscatorius | VIIIc, IXa |
| Lodda | Mallotus villosus | XIV |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | Va/Vb |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | VIa/VIb/VIIa/VIIb–k |
| Vitling | Merlangius merlangus | VIII/IX, X |
| Vitling | Merlangius merlangus | Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k |
| Kummel | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa |
| Strimmad tunga | Microchirus variegatus | Alla områden |
| Blåvitling | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV |
| Bergskädda, bergtunga | Microstomus kitt | Alla områden |
| Birkelånga | Molva dypterygia | Alla områden, utom X |
| Medelhavslånga | Molva macrophthalma | X |
| Långa | Molva molva | Alla områden |
| Mulle | Mullus surmuletus | Alla områden |
| Nordlig hundhaj | Mustelus asterias | VI, VII, VIII, IX |
| Sydlig hundhaj | Mustelus mustelus | VI, VII, VIII, IX |
| Skarpfjällig haj, svartfläckig glatthaj | Mustelus punctulatus | VI, VII, VIII, IX |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | VI funktionell enhet |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | VII funktionell enhet |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | VIII, IX funktionell enhet |
| Vanlig åttaarmad bläckfisk | Octopus vulgaris | Alla områden, utom VIIIc, IXa |
| Vanlig åttaarmad bläckfisk | Octopus vulgaris | VIIIc, IXa |
| Fläckpagell | Pagellus bogaraveo | IXa, X |
| Pandalusräkor | Pandalus spp. | Alla områden |
| Djuphavsräka | Parapenaeus longirostris | IXa |
| Fjällbrosme | Phycis blennoides | Alla områden |
| Klippbrosme | Phycis phycis | Alla områden |
| Rödspätta | Pleuronectes platessa | VIIa/VIIe/VIIfg |
| Rödspätta | Pleuronectes platessa | VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X |
| Lyrtorsk, bleka | Pollachius pollachius | Alla områden, utom IX, X |
| Lyrtorsk, bleka | Pollachius pollachius | IX, X |
| Gråsej | Pollachius virens | Va/Vb/IV, IIIa, VI |
| Gråsej | Pollachius virens | VII, VIII |
| Vrakfisk | Polyprion americanus | X |
| Piggvar | Psetta maxima | Alla områden |
| Liten hälleflundra | Reinhardtius hippoglossoides | V, XIV/VI |
| Hälleflundra | Hippoglossus hippoglossus | V, XIV |
| Lax | Salmo salar | Alla områden |
| Sardin | Sardina pilchardus | VIIIabd/VIIIc, IXa |
| Spansk makrill | Scomber colias | VIII, IX, X |
| Makrill | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX |
| Slätvar | Scophthalmus rhombus | Alla områden |
| Större kungsfisk | Sebastes marinus | Ices-delområdena V, VI, XII, XIV & Nafo SA 2 + (sektion 1F + 3K) |
| Djuphavskungsfisk | Sebastes mentella | Ices-delområdena V, VI, XII, XIV & Nafo SA 2 + (sektion 1F + 3K) |
| Sidensepia, sepiabläckfisk | Sepia officinalis | Alla områden |
| Tunga | Solea solea | VIIa/VIIfg |
| Tunga | Solea solea | VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc |
| Tunga | Solea solea | VIIe |
| Tunga | Solea solea | VIIIab |
| Havsrudefiskar | Sparidae | Alla områden |
| Medelhavstaggmakrill | Trachurus mediterraneus | VIII, IX |
| Blå taggmakrill | Trachurus picturatus | VIII, IX, X |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/X |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus | VIIIc, IXa |
| Skäggtorsk, vitlinglyra, glyskolja | Trisopterus spp. | Alla områden |
| Sanktpersfisk | Zeus faber | Alla områden |
| Alla kommersiellt fiskade hajar och rockor (16) | Selachii, Rajidae | IV, VIId |
| Medelhavet och Svarta havet |
| European Eel | Anguilla anguilla | Alla områden i Medelhavet |
| Aristeidräkor (giant red shrimp) | Aristeomorpha foliacea | Alla områden i Medelhavet |
| Blåröd räka | Aristeus antennatus | Alla områden i Medelhavet |
| Oxögonfisk | Boops boops | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2 |
| Guldmakrill | Coryphaena equiselis | Alla områden i Medelhavet |
| Guldmakrill | Coryphaena hippurus | Alla områden i Medelhavet |
| Havsabborre | Dicentrarchus labrax | Alla områden i Medelhavet |
| Virvelkrake | Eledone cirrhosa | 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| Myskbläckfisk, vit bläckfisk | Eledone moschata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| Ansjovis | Engraulis encrasicolus | Alla områden i Medelhavet |
| Ansjovis | Engraulis encrasicolus | Svarta havet geografiskt delområde 29 |
| Knorrhane | Eutrigla gurnardus | 2.2, 3.1 |
| Bläckfiskar | Illex spp., Todarodes spp. | Alla områden i Medelhavet |
| Spjutfiskar | Istiophoridae | Alla områden i Medelhavet |
| Vanlig bläckfisk, vanlig kalmar | Loligo vulgaris | Alla områden i Medelhavet |
| Mindre marulk | Lophius budegassa | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 |
| Marulk | Lophius piscatorius | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 |
| Vitling | Merlangius merlangus | Svarta havet geografiskt delområde 29 |
| Kummel | Merluccius merluccius | Alla områden i Medelhavet |
| Blåvitling | Micromesistius poutassou | 1.1, 3.1 |
| Multfiskar | Mugilidae | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| Röd mulle | Mullus barbatus | Alla områden i Medelhavet |
| Röd mulle | Mullus barbatus | Svarta havet geografiskt delområde 29 |
| Mulle | Mullus surmuletus | Alla områden i Medelhavet |
| Vanlig åttaarmad bläckfisk | Octopus vulgaris | Alla områden i Medelhavet |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | Alla områden i Medelhavet |
| Pageller | Pagellus erythrinus | Alla områden i Medelhavet |
| Djuphavsräka | Parapenaeus longirostris | Alla områden i Medelhavet |
| Gaffelräka | Penaeus kerathurus | 3.1 |
| Piggvar | Psetta maxima | Svarta havet geografiskt delområde 29 |
| Sardin | Sardina pilchardus | Alla områden i Medelhavet |
| Makrill | Scomber spp. | Alla områden i Medelhavet |
| Sidensepia, sepiabläckfisk | Sepia officinalis | Alla områden i Medelhavet |
| Tunga | Solea vulgaris | 1.2, 2.1, 3.1 |
| Guldsparid | Sparus aurata | 1.2, 3.1 |
| Menolapikarell | Spicara smaris | 2.1, 3.1, 3.2 |
| Skarpsill | Sprattus sprattus | Svarta havet geografiskt delområde 29 |
| Bönsyrseräka | Squilla mantis | 1.3, 2.1, 2.2 |
| Medelhavstaggmakrill | Trachurus mediterraneus | Alla områden i Medelhavet |
| Medelhavstaggmakrill | Trachurus mediterraneus | Svarta havet geografiskt delområde 29 |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus | Alla områden i Medelhavet |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus | Svarta havet geografiskt delområde 29 |
| Fenknot | Trigla lucerna | 1.3, 2.2, 3.1 |
| Venusmusslor | Veneridae | 2.1, 2.2 |
| Klarbult | Aphia minuta | Geografiska delområden 9, 10, 16 och 19 |
| Silversidor | Atherina spp. | Geografiska delområden 9, 10, 16 och 19 |
| Glyskolja | Trisopterus minutus | Alla regioner |
| Alla kommersiellt fiskade hajar och rockor (16) | Selachii, Rajidae | Alla regioner |

Art (svenskt namn)

Art (vetenskapligt namn)

Område (områdeskod enligt Ices (13), IBSFC (14) eller FAO (15)) där beståndet förekommer/beståndskod

Östra Arktis, Norska havet och Barents hav

Europeisk ål

Anguilla anguilla

I, II

Lubb

Brosme brosme

I, II

Atlantoskandisk sill

Clupea harengus

I, II,

Torsk

Gadus morhua

I, II

Lodda

Mallotus villosus

I, II

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

I, II

Blåvitling

Micromesistius poutassou

I-II

Nordhavsräka

Pandalus borealis

I, II

Gråsej

Pollachius virens

I, II

Liten hälleflundra

Reinhardtius hippoglossoides

I, II

Lax

Salmo salar

I, II

Makrill

Scomber scombrus

II,

Större kungsfisk

Sebastes marinus.

I, II

Djuphavskungsfisk

Sebastes mentella.

I, II

Taggmakrill

Trachurus trachurus

IIa,

Skagerrak och Kattegatt

Tobisfiskar

Ammodytidae

IIIa

Europeisk ål

Anguilla anguilla

IIIa

Sill

Clupea harengus

IIIa/22–24, IIIa

Skoläst

Coryphaenoides rupestris

IIIa

Knorrhane

Eutrigla gurnardus

IIIa

Rödknot

Aspitrigla cuculus

IIIa

Torsk

Gadus morhua

IIIaN

Torsk

Gadus morhua

IIIaS

Rödtunga

Glyptocephalus cynoglossus

IIIa

Sandskädda

Limanda limanda

IIIa

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

IIIa

Vitling

Merlangius merlangus

IIIa

Kummel

Merluccius merluccius

IIIa,

Blåvitling

Micromesistius poutassou

IIIa

Havskräfta

Nephrops norvegicus

Funktionell enhet

Nordhavsräka

Pandalus borealis

IIIa

Rödspätta

Pleuronectes platessa

IIIa

Gråsej

Pollachius virens

IIIa

Lax

Salmo salar

IIIa

Piggvar

Psetta maxima

IIIa

Makrill

Scomber scombrus

IIIa

Slätvar

Scophthalmus rhombus

IIIa

Tunga

Solea solea

IIIa

Skarpsill

Sprattus sprattus

IIIa

Vitlinglyra

Trisopterus esmarkii

IIIa

Alla kommersiellt fiskade hajar och rockor (16)

Selachii, Rajidae

IIIa

Östersjön

Europeisk ål

Anguilla anguilla

22–32

Sill

Clupea harengus

22–24/25–29, 32/30/31/ Rigabukten

Lavaretsik

Coregonus lavaretus

IIId

Siklöja

Coregonus albula

22–32

Torsk

Gadus morhua

22–24/25–32

Sandskädda

Limanda limanda

22–32

Abborre

Perca fluviatilis

IIId

Skrubbskädda

Platichthys flesus

22–32

Rödspätta

Pleuronectes platessa

22–32

Piggvar

Psetta maxima

22–32

Lax

Salmo salar

22–31/32

Öring

Salmo trutta

22–32

Gös

Sander lucioperca

IIId

Slätvar

Scophthalmus rhombus

22–32

Tunga

Solea solea

22

Skarpsill

Sprattus sprattus

22–32

Nordsjön och östra delen av Engelska kanalen

Tobisfiskar

Ammodytidae

IV

Havskatter

Anarhichas spp.

IV

Europeisk ål

Anguilla anguilla

IV, VIId

Guldlaxar

Argentina spp.

IV

Knorrhane

Eutrigla gurnardus

IV

Lubb

Brosme brosme

IV

Sill

Clupea harengus

IV, VIId

Hästräka, sandräka

Crangon crangon

IV, VIId

Havsabborre

Dicentrarchus labrax

IV, VIId

Knorrhane

Eutrigla gurnardus

IV

Torsk

Gadus morhua

IV, VIId

Rödtunga

Glyptocephalus cynoglossus

IV

Blåkäft

Helicolenus dactylopterus

IV

Fyrfläckig var

Lepidorhombus boscii

IV, VIId

Glasvar

Lepidorhombus whiffiagonis

IV, VIId

Sandskädda

Limanda limanda

IV, VIId

Mindre marulk

Lophius budegassa

IV, VIId

Marulk

Lophius piscatorius

IV

Långstjärt

Macrourus berglax

IV

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

IV

Vitling

Merlangius merlangus

IV, VIId

Kummel

Merluccius merluccius

IV VII

Blåvitling

Micromesistius poutassou

IV, VIId

Bergskädda, bergtunga

Microstomus kitt

IV, VIId

Birkelånga

Molva dypterygia

IV

Långa

Molva molva

IV

Röd mulle

Mullus barbatus

IV, VIId

Mulle

Mullus surmuletus

IV, VIId

Havskräfta

Nephrops norvegicus

Alla funktionella enheter

Nordhavsräka

Pandalus borealis

IVa östra/IVa/IVb

Stor kammussla

Pecten maximus

VIId

Fjällbrosme

Phycis blennoides

IV

Klippbrosme

Phycis phycis

IV

Skrubbskädda

Platichthys flesus

IV

Rödspätta

Pleuronectes platessa

IV

Rödspätta

Pleuronectes platessa

VIId

Gråsej

Pollachius virens

IV

Piggvar

Psetta maxima

IV, VIId

Liten hälleflundra

Reinhardtius hippoglossoides

IV

Lax

Salmo salar

IV, VIId

Makrill

Scomber scombrus

IV, VIId

Slätvar

Scophthalmus rhombus

IV, VIId

Djuphavskungsfisk

Sebastes mentella.

IV

Tunga

Solea solea

IV

Tunga

Solea solea

VIId

Skarpsill

Sprattus sprattus

IV/VIId

Taggmakrill

Trachurus trachurus.

IV, VIId

Fenknot

Trigla lucerna

IV

Vitlinglyra

Trisopterus esmarkii

IV

Sanktpersfisk

Zeus faber

IV, VIId

Alla kommersiellt fiskade hajar och rockor (16)

Selachii, Rajidae

IV, VIId

Nordöstra Atlanten och västra delen av Engelska kanalen

Bairds släthuvudfisk

Alepocephalus bairdii

VI, XII

Tobisfiskar

Ammodytidae

VIa

Trynfisk

Capros aper

V, VI,VII

Stor kammussla

Pecten maximus

IV, VI, VII

Hoppmussla, drottningkammussla

Aequipecten opercularis

VII

Maskeringskrabbor, spindelkrabba

Maja squinado

V, VI,VII

Europeisk ål

Anguilla anguilla

Alla områden

Dolkfiskar

Aphanopus spp.

Alla områden

Guldlaxar

Argentina spp.

Alla områden

Havsgös

Argyrosomus regius

Alla områden

Rödknot

Aspitrigla cuculus

Alla områden

Beryxar

Beryx spp.

Alla områden, utom X och IXa

Beryxar

Beryx spp.

IXa och X

Krabbtaska

Cancer pagurus

Alla områden

Sill

Clupea harengus

VIa/VIaN/

VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj

Havsål

Conger conger

Alla områden, utom X

Havsål

Conger conger

X

Skoläst

Coryphaenoides rupestris

Alla områden

Chokladhaj

Dalatias licha

Alla områden

Spjutrocka

Dasyatis pastinaca

VII, VIII

Skednoshaj

Deania calcea

V, VI, VII, IX, X, XII

Havsabborre

Dicentrarchus labrax

Alla områden, utom IX

Havsabborre

Dicentrarchus labrax

IX

Strimmad tunga

Dicologlossa cuneata

VIIIc och IX

Ansjovis

Engraulis encrasicolus

IXa (endast Cádiz)

Ansjovis

Engraulis encrasicolus

VIII

Blåkäxa

Etmopterus spinax

VI, VII, VIII

Knorrhane

Eutrigla gurnardus

VIId,e

Torsk

Gadus morhua

Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k

Rödtunga

Glyptocephalus cynoglossus

VI, VII

Blåkäft

Helicolenus dactylopterus

Alla områden

Hummer

Homarus gammarus

Alla områden

Atlantisk soldatfisk

Hoplostethus atlanticus

Alla områden

Strumpebandsfisk

Lepidopus caudatus

IXa

Fyrfläckig var

Lepidorhombus boscii

VIIIc, IXa

Glasvar

Lepidorhombus whiffiagonis

VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa

Sandskädda

Limanda limanda

VIIe/VIIa,f–h

Vanlig bläckfisk, vanlig kalmar

Loligo vulgaris

Alla områden, utom VIIIc, IXa

Vanlig bläckfisk, vanlig kalmar

Loligo vulgaris

VIIIc, IXa

Mindre marulk

Lophius budegassa

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

Mindre marulk

Lophius budegassa

VIIIc, IXa

Marulk

Lophius piscatorius

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

Marulk

Lophius piscatorius

VIIIc, IXa

Lodda

Mallotus villosus

XIV

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

Va/Vb

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

VIa/VIb/VIIa/VIIb–k

Vitling

Merlangius merlangus

VIII/IX, X

Vitling

Merlangius merlangus

Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k

Kummel

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa

Strimmad tunga

Microchirus variegatus

Alla områden

Blåvitling

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

Bergskädda, bergtunga

Microstomus kitt

Alla områden

Birkelånga

Molva dypterygia

Alla områden, utom X

Medelhavslånga

Molva macrophthalma

X

Långa

Molva molva

Alla områden

Mulle

Mullus surmuletus

Alla områden

Nordlig hundhaj

Mustelus asterias

VI, VII, VIII, IX

Sydlig hundhaj

Mustelus mustelus

VI, VII, VIII, IX

Skarpfjällig haj, svartfläckig glatthaj

Mustelus punctulatus

VI, VII, VIII, IX

Havskräfta

Nephrops norvegicus

VI funktionell enhet

Havskräfta

Nephrops norvegicus

VII funktionell enhet

Havskräfta

Nephrops norvegicus

VIII, IX funktionell enhet

Vanlig åttaarmad bläckfisk

Octopus vulgaris

Alla områden, utom VIIIc, IXa

Vanlig åttaarmad bläckfisk

Octopus vulgaris

VIIIc, IXa

Fläckpagell

Pagellus bogaraveo

IXa, X

Pandalusräkor

Pandalus spp.

Alla områden

Djuphavsräka

Parapenaeus longirostris

IXa

Fjällbrosme

Phycis blennoides

Alla områden

Klippbrosme

Phycis phycis

Alla områden

Rödspätta

Pleuronectes platessa

VIIa/VIIe/VIIfg

Rödspätta

Pleuronectes platessa

VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X

Lyrtorsk, bleka

Pollachius pollachius

Alla områden, utom IX, X

Lyrtorsk, bleka

Pollachius pollachius

IX, X

Gråsej

Pollachius virens

Va/Vb/IV, IIIa, VI

Gråsej

Pollachius virens

VII, VIII

Vrakfisk

Polyprion americanus

X

Piggvar

Psetta maxima

Alla områden

Liten hälleflundra

Reinhardtius hippoglossoides

V, XIV/VI

Hälleflundra

Hippoglossus hippoglossus

V, XIV

Lax

Salmo salar

Alla områden

Sardin

Sardina pilchardus

VIIIabd/VIIIc, IXa

Spansk makrill

Scomber colias

VIII, IX, X

Makrill

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

Slätvar

Scophthalmus rhombus

Alla områden

Större kungsfisk

Sebastes marinus

Ices-delområdena V, VI, XII, XIV & Nafo SA 2 + (sektion 1F + 3K)

Djuphavskungsfisk

Sebastes mentella

Ices-delområdena V, VI, XII, XIV & Nafo SA 2 + (sektion 1F + 3K)

Sidensepia, sepiabläckfisk

Sepia officinalis

Alla områden

Tunga

Solea solea

VIIa/VIIfg

Tunga

Solea solea

VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc

Tunga

Solea solea

VIIe

Tunga

Solea solea

VIIIab

Havsrudefiskar

Sparidae

Alla områden

Medelhavstaggmakrill

Trachurus mediterraneus

VIII, IX

Blå taggmakrill

Trachurus picturatus

VIII, IX, X

Taggmakrill

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/X

Taggmakrill

Trachurus trachurus

VIIIc, IXa

Skäggtorsk, vitlinglyra, glyskolja

Trisopterus spp.

Alla områden

Sanktpersfisk

Zeus faber

Alla områden

Alla kommersiellt fiskade hajar och rockor (16)

Selachii, Rajidae

IV, VIId

Medelhavet och Svarta havet

European Eel

Anguilla anguilla

Alla områden i Medelhavet

Aristeidräkor (giant red shrimp)

Aristeomorpha foliacea

Alla områden i Medelhavet

Blåröd räka

Aristeus antennatus

Alla områden i Medelhavet

Oxögonfisk

Boops boops

1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2

Guldmakrill

Coryphaena equiselis

Alla områden i Medelhavet

Guldmakrill

Coryphaena hippurus

Alla områden i Medelhavet

Havsabborre

Dicentrarchus labrax

Alla områden i Medelhavet

Virvelkrake

Eledone cirrhosa

1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1

Myskbläckfisk, vit bläckfisk

Eledone moschata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

Ansjovis

Engraulis encrasicolus

Alla områden i Medelhavet

Ansjovis

Engraulis encrasicolus

Svarta havet geografiskt delområde 29

Knorrhane

Eutrigla gurnardus

2.2, 3.1

Bläckfiskar

Illex spp., Todarodes spp.

Alla områden i Medelhavet

Spjutfiskar

Istiophoridae

Alla områden i Medelhavet

Vanlig bläckfisk, vanlig kalmar

Loligo vulgaris

Alla områden i Medelhavet

Mindre marulk

Lophius budegassa

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

Marulk

Lophius piscatorius

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

Vitling

Merlangius merlangus

Svarta havet geografiskt delområde 29

Kummel

Merluccius merluccius

Alla områden i Medelhavet

Blåvitling

Micromesistius poutassou

1.1, 3.1

Multfiskar

Mugilidae

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

Röd mulle

Mullus barbatus

Alla områden i Medelhavet

Röd mulle

Mullus barbatus

Svarta havet geografiskt delområde 29

Mulle

Mullus surmuletus

Alla områden i Medelhavet

Vanlig åttaarmad bläckfisk

Octopus vulgaris

Alla områden i Medelhavet

Havskräfta

Nephrops norvegicus

Alla områden i Medelhavet

Pageller

Pagellus erythrinus

Alla områden i Medelhavet

Djuphavsräka

Parapenaeus longirostris

Alla områden i Medelhavet

Gaffelräka

Penaeus kerathurus

3.1

Piggvar

Psetta maxima

Svarta havet geografiskt delområde 29

Sardin

Sardina pilchardus

Alla områden i Medelhavet

Makrill

Scomber spp.

Alla områden i Medelhavet

Sidensepia, sepiabläckfisk

Sepia officinalis

Alla områden i Medelhavet

Tunga

Solea vulgaris

1.2, 2.1, 3.1

Guldsparid

Sparus aurata

1.2, 3.1

Menolapikarell

Spicara smaris

2.1, 3.1, 3.2

Skarpsill

Sprattus sprattus

Svarta havet geografiskt delområde 29

Bönsyrseräka

Squilla mantis

1.3, 2.1, 2.2

Medelhavstaggmakrill

Trachurus mediterraneus

Alla områden i Medelhavet

Medelhavstaggmakrill

Trachurus mediterraneus

Svarta havet geografiskt delområde 29

Taggmakrill

Trachurus trachurus

Alla områden i Medelhavet

Taggmakrill

Trachurus trachurus

Svarta havet geografiskt delområde 29

Fenknot

Trigla lucerna

1.3, 2.2, 3.1

Venusmusslor

Veneridae

2.1, 2.2

Klarbult

Aphia minuta

Geografiska delområden 9, 10, 16 och 19

Silversidor

Atherina spp.

Geografiska delområden 9, 10, 16 och 19

Glyskolja

Trisopterus minutus

Alla regioner

Alla kommersiellt fiskade hajar och rockor (16)

Selachii, Rajidae

Alla regioner

BIOLOGISKA DATA

Tabell 1 B
   (17)

Bestånd i unionens yttersta randområden

| Art (svenskt namn) | Art (vetenskapligt namn) |
| --- | --- |
| Franska Guyana |
| Röd snapper | Lutjanus purpureus |
| Penaeidräkor | Farfantepenaeus subtilis |
| Vekfiskar | Cynoscion acoupa |
| Småtandad vekfisk | Cynoscion steindachneri |
| Grön vekfisk | Cynoscion virescens |
| Havsmalar, korsmalar | Ariidae |
| Lobotidae (tripletail) | Lobotes surinamensis |
| Grymtfiskar | Genyatremus luteus |
| Snookar | Centropomus spp. |
| Grouper | Serranidae |
| Multfiskar | Mugil spp. |
| Guadeloupe och Martinique |
| Gruntfiskar | Lutjanidae |
| Grymtfiskar | Haemulidae |
| Grouper | Serranidae |
| Drakfisk | Pterois volitans |
| Makrillfiskar | Scombridae |
| Blå marlin | Makaira nigricans |
| Guldmakrill | Coryphaena hippurus |
| Réunion och Mayotte |
| Gruntfiskar | Lutjanidae |
| Grouper | Serranidae |
| Makrillfiskar | Scombridae |
| Svärdfisk | Xiphias gladius |
| Spjutfiskar | Istiophoridae |
| Guldmakrill | Coryphaena hippurus |
| Storögonselar | Selar crumenophthalmus |
| Azorerna, Madeira och Kanarieöarna |
| Spansk makrill | Scomber colias |
| Afrikansk sardinell | Sardinella maderensis |
| Taggmakrill | Trachurus spp. |
| Sardin | Sardina pilchardus |
| Kretensisk papegojfisk | Sparisoma cretense |
| Skålsnäckor | Patellidae |

Art (svenskt namn)

Art (vetenskapligt namn)

Franska Guyana

Röd snapper

Lutjanus purpureus

Penaeidräkor

Farfantepenaeus subtilis

Vekfiskar

Cynoscion acoupa

Småtandad vekfisk

Cynoscion steindachneri

Grön vekfisk

Cynoscion virescens

Havsmalar, korsmalar

Ariidae

Lobotidae (tripletail)

Lobotes surinamensis

Grymtfiskar

Genyatremus luteus

Snookar

Centropomus spp.

Grouper

Serranidae

Multfiskar

Mugil spp.

Guadeloupe och Martinique

Gruntfiskar

Lutjanidae

Grymtfiskar

Haemulidae

Grouper

Serranidae

Drakfisk

Pterois volitans

Makrillfiskar

Scombridae

Blå marlin

Makaira nigricans

Guldmakrill

Coryphaena hippurus

Réunion och Mayotte

Gruntfiskar

Lutjanidae

Grouper

Serranidae

Makrillfiskar

Scombridae

Svärdfisk

Xiphias gladius

Spjutfiskar

Istiophoridae

Guldmakrill

Coryphaena hippurus

Storögonselar

Selar crumenophthalmus

Azorerna, Madeira och Kanarieöarna

Spansk makrill

Scomber colias

Afrikansk sardinell

Sardinella maderensis

Taggmakrill

Trachurus spp.

Sardin

Sardina pilchardus

Kretensisk papegojfisk

Sparisoma cretense

Skålsnäckor

Patellidae

BIOLOGISKA DATA

Tabell 1C (1)

Bestånd i marina regioner inom regionala fiskeriförvaltningsorganisationer och partnerskapsavtal om hållbart fiske

IATTC (Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk)

| Arter
  Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd. | Frekvens för insamling av biologiska variabler |
| --- | --- |
| Vetenskapligt namn | Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn) | Geografiskt område | Prioritet | Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data måste ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar. |
| Thunnus albacares | Gulfenad tonfisk | Östra Stilla havet | Hög |
| Thunnus obesus | Storögd tonfisk | Östra Stilla havet | Hög |
| Katsuwonus pelamis | Bonit | Östra Stilla havet | Hög |
| Thunnus alalunga | Långfenad tonfisk | Östra Stilla havet | Hög |
| Thunnus orientalis | Stillahavstonfisk | Östra Stilla havet | Hög |
| Xiphias gladius | Svärdfisk | Östra Stilla havet | Hög |
| Makaira nigricans (eller M. mazara) | Blå marlin | Östra Stilla havet | Hög |
| Makaira indica | Svart marlin | Östra Stilla havet | Hög |
| Tetrapturus audax | Randig marlin | Östra Stilla havet | Hög |

Arter

Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd.

Frekvens för insamling av biologiska variabler

Vetenskapligt namn

Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn)

Geografiskt område

Prioritet

Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data måste ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar.

Thunnus albacares

Gulfenad tonfisk

Östra Stilla havet

Hög

Thunnus obesus

Storögd tonfisk

Östra Stilla havet

Hög

Katsuwonus pelamis

Bonit

Östra Stilla havet

Hög

Thunnus alalunga

Långfenad tonfisk

Östra Stilla havet

Hög

Thunnus orientalis

Stillahavstonfisk

Östra Stilla havet

Hög

Xiphias gladius

Svärdfisk

Östra Stilla havet

Hög

Makaira nigricans (eller M. mazara)

Blå marlin

Östra Stilla havet

Hög

Makaira indica

Svart marlin

Östra Stilla havet

Hög

Tetrapturus audax

Randig marlin

Östra Stilla havet

Hög

Iccat (Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten)

| ARTER
  Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd. | Frekvens för insamling av biologiska variabler |
| --- | --- |
| Vetenskapligt namn | Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn) | Geografiskt område | Prioritet | Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data måste ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar. |
| Thunnus albacares | Gulfenad tonfisk | Atlanten och angränsande hav | Hög |
| Thunnus obesus | Storögd tonfisk | Atlanten och angränsande hav | Hög |
| Katsuwonus pelamis | Bonit | Atlanten och angränsande hav | Hög |
| Thunnus alalunga | Långfenad tonfisk | Atlanten och angränsande hav | Hög |
| Thunnus thynnus | Blåfenad tonfisk | Atlanten och angränsande hav | Hög |
| Xiphias gladius | Svärdfisk | Atlanten och angränsande hav | Hög |
| Makaira nigricans (eller M. mazara) | Blå marlin | Atlanten och angränsande hav | Hög |
| Istiophorus albicans | Segelfisk | Atlanten och angränsande hav | Hög |
| Tetrapturus albidus | Vit marlin | Atlanten och angränsande hav | Hög |
| Prionace glauca | Blåhaj | Atlanten och angränsande hav | Hög |
| Auxis rochei | Auxid | Atlanten och angränsande hav | Hög |
| Sarda sarda | Ryggstrimmig pelamid | Atlanten och angränsande hav | Hög |
| Euthynnus alletteratus | Tunnina | Atlanten och angränsande hav | Medelhög |
| Thunnus atlanticus | Karibisk tonfisk, svart tonfisk | Atlanten och angränsande hav | Medelhög |
| Orcynopsis unicolor | Ostrimmig pelamid | Atlanten och angränsande hav | Medelhög |
| Scomberomorus brasiliensis | Brasiliansk kungsmakrill | Atlanten och angränsande hav | Medelhög |
| Scomberomorus regalis | Karibisk kungsmakrill | Atlanten och angränsande hav | Medelhög |
| Auxis thazard | Fregattauxid | Atlanten och angränsande hav | Medelhög |
| Scomberomorus cavalla | Kungsmakrill | Atlanten och angränsande hav | Medelhög |
| Scomberomorus tritor | Afrikansk kungsmakrill | Atlanten och angränsande hav | Medelhög |
| Scomberomorus maculatus | Fläckig kungsmakrill | Atlanten och angränsande hav | Medelhög |
| Acanthocybium solandri | Wahoo | Atlanten och angränsande hav | Medelhög |
| Coryphaena hippurus | Guldmakrill | Atlanten och angränsande hav | Medelhög |

ARTER

Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd.

Frekvens för insamling av biologiska variabler

Vetenskapligt namn

Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn)

Geografiskt område

Prioritet

Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data måste ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar.

Thunnus albacares

Gulfenad tonfisk

Atlanten och angränsande hav

Hög

Thunnus obesus

Storögd tonfisk

Atlanten och angränsande hav

Hög

Katsuwonus pelamis

Bonit

Atlanten och angränsande hav

Hög

Thunnus alalunga

Långfenad tonfisk

Atlanten och angränsande hav

Hög

Thunnus thynnus

Blåfenad tonfisk

Atlanten och angränsande hav

Hög

Xiphias gladius

Svärdfisk

Atlanten och angränsande hav

Hög

Makaira nigricans (eller M. mazara)

Blå marlin

Atlanten och angränsande hav

Hög

Istiophorus albicans

Segelfisk

Atlanten och angränsande hav

Hög

Tetrapturus albidus

Vit marlin

Atlanten och angränsande hav

Hög

Prionace glauca

Blåhaj

Atlanten och angränsande hav

Hög

Auxis rochei

Auxid

Atlanten och angränsande hav

Hög

Sarda sarda

Ryggstrimmig pelamid

Atlanten och angränsande hav

Hög

Euthynnus alletteratus

Tunnina

Atlanten och angränsande hav

Medelhög

Thunnus atlanticus

Karibisk tonfisk, svart tonfisk

Atlanten och angränsande hav

Medelhög

Orcynopsis unicolor

Ostrimmig pelamid

Atlanten och angränsande hav

Medelhög

Scomberomorus brasiliensis

Brasiliansk kungsmakrill

Atlanten och angränsande hav

Medelhög

Scomberomorus regalis

Karibisk kungsmakrill

Atlanten och angränsande hav

Medelhög

Auxis thazard

Fregattauxid

Atlanten och angränsande hav

Medelhög

Scomberomorus cavalla

Kungsmakrill

Atlanten och angränsande hav

Medelhög

Scomberomorus tritor

Afrikansk kungsmakrill

Atlanten och angränsande hav

Medelhög

Scomberomorus maculatus

Fläckig kungsmakrill

Atlanten och angränsande hav

Medelhög

Acanthocybium solandri

Wahoo

Atlanten och angränsande hav

Medelhög

Coryphaena hippurus

Guldmakrill

Atlanten och angränsande hav

Medelhög

Nafo (Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del)

| ARTER
  Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd. | Frekvens för insamling av biologiska variabler |
| --- | --- |
| Vetenskapligt namn | Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn) | Bestånd definierade av den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen | Prioritet | Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data måste ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar. |
| Gadus morhua | Torsk | Nafo 2J 3KL | Låg |
| Gadus morhua | Torsk | Nafo 3M | Hög |
| Gadus morhua | Torsk | Nafo 3NO | Hög |
| Gadus morhua | Torsk | Nafo 3Ps | Hög |
| Gadus morhua | Torsk | Nafo SA1 | Hög |
| Glyptocephalus cynoglossus | Rödtunga | Nafo 3NO | Hög |
| Glyptocephalus cynoglossus | Rödtunga | Nafo 2J3KL | Låg |
| Hippoglossoides platessoides | Lerskädda | Nafo 3LNO | Hög |
| Hippoglossoides platessoides | Lerskädda | Nafo 3M | Hög |
| Limanda ferruginea | Gulstjärtsskädda | Nafo 3LNO | Medelhög |
| Coryphaenoides rupestris | Skoläst | Nafo SA0 + 1 | Låg |
| Macrourus berglax | Långstjärt | Nafo SA2 + 3 | Hög |
| Pandalus borealis | Nordhavsräka | Nafo 3LNO | Hög |
| Pandalus borealis | Nordhavsräka | Nafo 3M | Hög |
| Amblyraja radiata | Klorocka | Nafo 3LNOPs | Hög |
| Reinhardtius hippoglossoides | Liten hälleflundra | Nafo 3KLMNO | Hög |
| Reinhardtius hippoglossoides | Liten hälleflundra | Nafo SA1 | Hög |
| Hippoglossus hippoglossus | Hälleflundra | Nafo SA1 | Låg |
| Sebastes mentella | Djuphavskungsfisk | Nafo SA1 | Hög |
| Sebastes spp. | Djuphavskungsfisk | Nafo 3LN | Hög |
| Sebastes spp. | Djuphavskungsfisk | Nafo 3M | Hög |
| Sebastes spp. | Djuphavskungsfisk | Nafo 3O | Hög |
| Urophycis tenuis | Vitbrosme | Nafo 3NO | Hög |
| Mallotus villosus | Lodda | Nafo 3NO | Hög |
| Beryx sp. | Beryxar | Nafo 6G | Hög |
| Illex illecebrosus | Nordlig stjärtfenad bläckfisk | Nafo-delområdena 3 + 4 | Låg |
| Salmo salar | Lax | Nafo S1+ Ices-delområde XIV,
  NEAF, NASCO | Hög | |

ARTER

Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd.

Frekvens för insamling av biologiska variabler

Vetenskapligt namn

Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn)

Bestånd definierade av den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen

Prioritet

Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data måste ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar.

Gadus morhua

Torsk

Nafo 2J 3KL

Låg

Gadus morhua

Torsk

Nafo 3M

Hög

Gadus morhua

Torsk

Nafo 3NO

Hög

Gadus morhua

Torsk

Nafo 3Ps

Hög

Gadus morhua

Torsk

Nafo SA1

Hög

Glyptocephalus cynoglossus

Rödtunga

Nafo 3NO

Hög

Glyptocephalus cynoglossus

Rödtunga

Nafo 2J3KL

Låg

Hippoglossoides platessoides

Lerskädda

Nafo 3LNO

Hög

Hippoglossoides platessoides

Lerskädda

Nafo 3M

Hög

Limanda ferruginea

Gulstjärtsskädda

Nafo 3LNO

Medelhög

Coryphaenoides rupestris

Skoläst

Nafo SA0 + 1

Låg

Macrourus berglax

Långstjärt

Nafo SA2 + 3

Hög

Pandalus borealis

Nordhavsräka

Nafo 3LNO

Hög

Pandalus borealis

Nordhavsräka

Nafo 3M

Hög

Amblyraja radiata

Klorocka

Nafo 3LNOPs

Hög

Reinhardtius hippoglossoides

Liten hälleflundra

Nafo 3KLMNO

Hög

Reinhardtius hippoglossoides

Liten hälleflundra

Nafo SA1

Hög

Hippoglossus hippoglossus

Hälleflundra

Nafo SA1

Låg

Sebastes mentella

Djuphavskungsfisk

Nafo SA1

Hög

Sebastes spp.

Djuphavskungsfisk

Nafo 3LN

Hög

Sebastes spp.

Djuphavskungsfisk

Nafo 3M

Hög

Sebastes spp.

Djuphavskungsfisk

Nafo 3O

Hög

Urophycis tenuis

Vitbrosme

Nafo 3NO

Hög

Mallotus villosus

Lodda

Nafo 3NO

Hög

Beryx sp.

Beryxar

Nafo 6G

Hög

Illex illecebrosus

Nordlig stjärtfenad bläckfisk

Nafo-delområdena 3 + 4

Låg

Salmo salar

Lax

Nafo S1+ Ices-delområde XIV,

NEAF, NASCO

Hög

FAO havsområde 34 – Fiskerikommittén för östra Centralatlanten (Cecaf)

| ARTER
  Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd. | Frekvens för insamling av biologiska variabler |
| --- | --- |
| Vetenskapligt namn | Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn) | Geografiskt område | Prioritet | Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar. |
| Brachydeuterus spp. | Grymtfiskar | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Caranx spp. | Taggmakrillar | 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Cynoglossus spp. | Hundtungefiskar | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Decapterus spp. | Taggmakrillar | 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Dentex canariensis | Kanarietandbraxen | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | medelhög |
| Dentex congoensis | Kongotandbraxen | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | medelhög |
| Dentex macrophthalmus | Storögd tandbraxen | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Dentex maroccanus | Röd tandbraxen | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | medelhög |
| Dentex spp. | Tandbraxnar | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Engraulis encrasicolus | Ansjovis | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Epinephelus aeneus | Vit grouper | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Ethmalosa fimbriata | Bongasill | 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Farfantepenaeus notialis | Sydlig rosenräka | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Galeoides decadactylus | Polynemidae (lesser African threadfin) | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög | Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar. |
| Loligo vulgaris | Vanlig bläckfisk, vanlig kalmar | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Merluccius polli | Svart kummel | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Merluccius senegalensis | Senegalkummel | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Merluccius spp. | Annan kummel | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | medelhög |
| Octopus vulgaris | Vanlig åttaarmad bläckfisk | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Pagellus acarne | Silverpagell, pagell | 34.1.1 | hög |
| Pagellus bellottii | Pandorapagell, prickpagell | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Pagellus bogaraveo | Fläckpagell | 34.1.1 | medelhög |
| Pagellus spp. | Pageller | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Pagrus caeruleostictus | Blåfläckig rödbraxen | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Parapenaeus longirostris | Djuphavsräka | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Pomadasys incisus | Blandgrymta | 34.1.1 | medelhög |
| Pomadasys spp. | Grymtfiskar | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Pseudotolithus spp. | Kväkare | 34.1.1 | hög |
| Sardina pilchardus | Sardin | 34.1.1, 34.1.3 | hög |
| Sardinella aurita | Rund sardinell | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Sardinella maderensis | Afrikansk sardinell | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög | Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar. |
| Scomber japonicus | Stillahavsmakrill | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Scomber spp. | Makrillar | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Sepia hierredda | Sidensepia, sepiabläckfisk | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Sepia officinalis | Sidensepia, sepiabläckfisk | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Sepia spp. | Sepiabläckfiskar | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | medelhög |
| Sparidae | Havsrudefiskar | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Sparus spp. | Havsrudefiskar | 34.1.1 | hög |
| Trachurus trachurus | Taggmakrill | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Trachurus trecae | Cunenetaggmakrill | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | hög |
| Umbrina canariensis | Skuggfiskar | 34.3.3–6 | medelhög |

ARTER

Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd.

Frekvens för insamling av biologiska variabler

Vetenskapligt namn

Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn)

Geografiskt område

Prioritet

Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar.

Brachydeuterus spp.

Grymtfiskar

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Caranx spp.

Taggmakrillar

34.3.1, 34.3.3–6

hög

Cynoglossus spp.

Hundtungefiskar

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Decapterus spp.

Taggmakrillar

34.3.1, 34.3.3–6

hög

Dentex canariensis

Kanarietandbraxen

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

medelhög

Dentex congoensis

Kongotandbraxen

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

medelhög

Dentex macrophthalmus

Storögd tandbraxen

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Dentex maroccanus

Röd tandbraxen

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

medelhög

Dentex spp.

Tandbraxnar

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Engraulis encrasicolus

Ansjovis

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Epinephelus aeneus

Vit grouper

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Ethmalosa fimbriata

Bongasill

34.3.1, 34.3.3–6

hög

Farfantepenaeus notialis

Sydlig rosenräka

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Galeoides decadactylus

Polynemidae (lesser African threadfin)

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar.

Loligo vulgaris

Vanlig bläckfisk, vanlig kalmar

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Merluccius polli

Svart kummel

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Merluccius senegalensis

Senegalkummel

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Merluccius spp.

Annan kummel

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

medelhög

Octopus vulgaris

Vanlig åttaarmad bläckfisk

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Pagellus acarne

Silverpagell, pagell

34.1.1

hög

Pagellus bellottii

Pandorapagell, prickpagell

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Pagellus bogaraveo

Fläckpagell

34.1.1

medelhög

Pagellus spp.

Pageller

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Pagrus caeruleostictus

Blåfläckig rödbraxen

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Parapenaeus longirostris

Djuphavsräka

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Pomadasys incisus

Blandgrymta

34.1.1

medelhög

Pomadasys spp.

Grymtfiskar

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Pseudotolithus spp.

Kväkare

34.1.1

hög

Sardina pilchardus

Sardin

34.1.1, 34.1.3

hög

Sardinella aurita

Rund sardinell

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Sardinella maderensis

Afrikansk sardinell

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar.

Scomber japonicus

Stillahavsmakrill

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Scomber spp.

Makrillar

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Sepia hierredda

Sidensepia, sepiabläckfisk

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Sepia officinalis

Sidensepia, sepiabläckfisk

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Sepia spp.

Sepiabläckfiskar

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

medelhög

Sparidae

Havsrudefiskar

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Sparus spp.

Havsrudefiskar

34.1.1

hög

Trachurus trachurus

Taggmakrill

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Trachurus trecae

Cunenetaggmakrill

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

hög

Umbrina canariensis

Skuggfiskar

34.3.3–6

medelhög

Seafo (Fiskeriorganisationen för Sydostatlanten)

| ARTER
  Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd. | Frekvens för insamling av biologiska variabler |
| --- | --- |
| Vetenskapligt namn | Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn) | Geografiskt område | Prioritet | Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar. |
| Dissostichus eleginoides | Tandnoting | Sydostatlanten | Hög |
| Beryx spp. | Beryxar | Sydostatlanten | Hög |
| Chaceon spp. | Krabbor | Sydostatlanten | Hög |
| Pseudopentaceros richardsoni | Pelagic armourhead/southern boarfish | Sydostatlanten | Hög |
| Helicolenus spp. | Blåkäftar | Sydostatlanten | Hög |
| Hoplostethus atlanticus | Atlantisk soldatfisk | Sydostatlanten | Hög |
| Trachurus spp. | Taggmakrill | Sydostatlanten | Hög |
| Scomber spp. | Makrill | Sydostatlanten | Hög |
| Polyprion americanus | Vrakfisk | Sydostatlanten | Medelhög |
| Jasus tristani | Tristanlangust | Sydostatlanten | Medelhög |
| Lepidotus caudatus | Strumpebandsfisk | Sydostatlanten | Medelhög |
| Schedophilus ovalis | Svartfiskar (imperial blackfish) | Sydostatlanten | Låg |
| Schedophilus velaini | Svartfiskar (violet warehou) | Sydostatlanten | Låg |
| Allocyttus verrucosus | Guldkroppar | Sydostatlanten | Låg |
| Neocyttus romboidales | | Sydostatlanten | |
| Allocyttus guineensis | | Sydostatlanten | |
| Pseudocyttus maculatus | | Sydostatlanten | |
| Emmelichthys nitidus | Kapbahytt | Sydostatlanten | Låg |
| Ruvettus pretiosus | Oljefisk | Sydostatlanten | Låg |
| Promethichthys prometheus | Havsgäddfiskar (roudi escolar) | Sydostatlanten | Låg |
| Macrourus spp. | Långstjärtar | Sydostatlanten | Låg |
| Antimora rostrata | Blå antimora | Sydostatlanten | Låg |
| Epigonus spp. | Djuphavsabborrfiskar | Sydostatlanten | Låg |
| Merluccius spp. | Kummel | Sydostatlanten | Låg |
| Notopogon fernandezianus | Rakknivsfiskar (orange bellowfish) | Sydostatlanten | Låg |
| Octopodidae och Loliginidae | Åttaarmade bläckfiskar och kalmarer | Sydostatlanten | Låg | |

ARTER

Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd.

Frekvens för insamling av biologiska variabler

Vetenskapligt namn

Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn)

Geografiskt område

Prioritet

Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar.

Dissostichus eleginoides

Tandnoting

Sydostatlanten

Hög

Beryx spp.

Beryxar

Sydostatlanten

Hög

Chaceon spp.

Krabbor

Sydostatlanten

Hög

Pseudopentaceros richardsoni

Pelagic armourhead/southern boarfish

Sydostatlanten

Hög

Helicolenus spp.

Blåkäftar

Sydostatlanten

Hög

Hoplostethus atlanticus

Atlantisk soldatfisk

Sydostatlanten

Hög

Trachurus spp.

Taggmakrill

Sydostatlanten

Hög

Scomber spp.

Makrill

Sydostatlanten

Hög

Polyprion americanus

Vrakfisk

Sydostatlanten

Medelhög

Jasus tristani

Tristanlangust

Sydostatlanten

Medelhög

Lepidotus caudatus

Strumpebandsfisk

Sydostatlanten

Medelhög

Schedophilus ovalis

Svartfiskar (imperial blackfish)

Sydostatlanten

Låg

Schedophilus velaini

Svartfiskar (violet warehou)

Sydostatlanten

Låg

Allocyttus verrucosus

Guldkroppar

Sydostatlanten

Låg

Neocyttus romboidales

Sydostatlanten

Allocyttus guineensis

Sydostatlanten

Pseudocyttus maculatus

Sydostatlanten

Emmelichthys nitidus

Kapbahytt

Sydostatlanten

Låg

Ruvettus pretiosus

Oljefisk

Sydostatlanten

Låg

Promethichthys prometheus

Havsgäddfiskar (roudi escolar)

Sydostatlanten

Låg

Macrourus spp.

Långstjärtar

Sydostatlanten

Låg

Antimora rostrata

Blå antimora

Sydostatlanten

Låg

Epigonus spp.

Djuphavsabborrfiskar

Sydostatlanten

Låg

Merluccius spp.

Kummel

Sydostatlanten

Låg

Notopogon fernandezianus

Rakknivsfiskar (orange bellowfish)

Sydostatlanten

Låg

Octopodidae och Loliginidae

Åttaarmade bläckfiskar och kalmarer

Sydostatlanten

Låg

WCPFC (Fiskerikommissionen för västra och centrala Stilla havet)

| ARTER
  Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd. | Frekvens för insamling av biologiska variabler |
| --- | --- |
| Vetenskapligt namn | Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn) | Geografiskt område | Prioritet | Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar. |
| Thunnus albacares | Gulfenad tonfisk | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Thunnus obesus | Storögd tonfisk | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Katsuwonus pelamis | Bonit | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Thunnus alalunga | Långfenad tonfisk | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Thunnus orientalis | Stillahavstonfisk | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Xiphias gladius | Svärdfisk | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Makaira nigricans (eller M. mazara) | Blå marlin | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Makaira indica | Svart marlin | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Tetrapturus audax | Randig marlin | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Acanthocybium solandri | Wahoo | Västra centrala Stilla havet | Medelhög |
| Coryphaena hippurus | Guldmakrill | Västra centrala Stilla havet | Medelhög |
| Elagatis bipinnulata | Regnbågslöpare | Västra centrala Stilla havet | Medelhög |
| Lepidocybium flavobrunneum | Havsgäddor | Västra centrala Stilla havet | Medelhög |
| Lampris regius | Glansfisk | Västra centrala Stilla havet | Medelhög |
| Mola mola | Klumpfisk | Västra centrala Stilla havet | Medelhög |
| Istiophorus platypterus | Segelfisk | Västra centrala Stilla havet | Medelhög |
| Tetrapturus angustirostris | Kortnosad spjutfisk | Västra centrala Stilla havet | Medelhög |
| Ruvettus pretiosus | Oljefisk | Västra centrala Stilla havet | Medelhög |
| Prionace glauca | Blåhaj | Västra centrala Stilla havet | Hög | |
| Carcharhinus longimanus | Årfenhaj | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Carcharhinus falciformis | Silkeshaj | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Alopias superciliosus | Storögd rävhaj | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Alopias vulpinus | Rävhaj | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| Alopias pelagicus | Stillahavsrävhaj | Västra centrala Stilla havet | Hög |
| OBS: för WCPF ska följande rapporteringskrav för långrevsfartyg läggas till:







  1. | Antal tafsar mellan flötena. Antalet tafsar mellan flötena ska rapporteras för varje fiskeinsats. |

ARTER

Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd.

Frekvens för insamling av biologiska variabler

Vetenskapligt namn

Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn)

Geografiskt område

Prioritet

Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar.

Thunnus albacares

Gulfenad tonfisk

Västra centrala Stilla havet

Hög

Thunnus obesus

Storögd tonfisk

Västra centrala Stilla havet

Hög

Katsuwonus pelamis

Bonit

Västra centrala Stilla havet

Hög

Thunnus alalunga

Långfenad tonfisk

Västra centrala Stilla havet

Hög

Thunnus orientalis

Stillahavstonfisk

Västra centrala Stilla havet

Hög

Xiphias gladius

Svärdfisk

Västra centrala Stilla havet

Hög

Makaira nigricans (eller M. mazara)

Blå marlin

Västra centrala Stilla havet

Hög

Makaira indica

Svart marlin

Västra centrala Stilla havet

Hög

Tetrapturus audax

Randig marlin

Västra centrala Stilla havet

Hög

Acanthocybium solandri

Wahoo

Västra centrala Stilla havet

Medelhög

Coryphaena hippurus

Guldmakrill

Västra centrala Stilla havet

Medelhög

Elagatis bipinnulata

Regnbågslöpare

Västra centrala Stilla havet

Medelhög

Lepidocybium flavobrunneum

Havsgäddor

Västra centrala Stilla havet

Medelhög

Lampris regius

Glansfisk

Västra centrala Stilla havet

Medelhög

Mola mola

Klumpfisk

Västra centrala Stilla havet

Medelhög

Istiophorus platypterus

Segelfisk

Västra centrala Stilla havet

Medelhög

Tetrapturus angustirostris

Kortnosad spjutfisk

Västra centrala Stilla havet

Medelhög

Ruvettus pretiosus

Oljefisk

Västra centrala Stilla havet

Medelhög

Prionace glauca

Blåhaj

Västra centrala Stilla havet

Hög

Carcharhinus longimanus

Årfenhaj

Västra centrala Stilla havet

Hög

Carcharhinus falciformis

Silkeshaj

Västra centrala Stilla havet

Hög

Alopias superciliosus

Storögd rävhaj

Västra centrala Stilla havet

Hög

Alopias vulpinus

Rävhaj

Västra centrala Stilla havet

Hög

Alopias pelagicus

Stillahavsrävhaj

Västra centrala Stilla havet

Hög

OBS: för WCPF ska följande rapporteringskrav för långrevsfartyg läggas till:

1.

Antal tafsar mellan flötena. Antalet tafsar mellan flötena ska rapporteras för varje fiskeinsats.

| 2. | Antal fångade fiskar per fiskeinsats, för följande arter: långfenad tonfisk (Thunnus alalunga), storögd tonfisk (Thunnus obesus), bonit (Katsuwonus pelamis), gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), randig marlin (Tetrapturus audax), blå marlin (Makaira mazara), svart marlin (Makaira indica), svärdfisk (Xiphias gladius), blåhaj, silkeshaj, årfenhaj, makohajar, rävhajar, håbrand (söder om 20°S, fram till dess att biologiska data visar att denna eller en annan geografisk gräns är lämplig), hammarhajar (vinghammarhaj, flerhornig hammarhaj, stor hammarhaj och hammarhaj), valhaj och andra arter som fastställs av kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Antal fångade fiskar per fiskeinsats, för följande arter: långfenad tonfisk (Thunnus alalunga), storögd tonfisk (Thunnus obesus), bonit (Katsuwonus pelamis), gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), randig marlin (Tetrapturus audax), blå marlin (Makaira mazara), svart marlin (Makaira indica), svärdfisk (Xiphias gladius), blåhaj, silkeshaj, årfenhaj, makohajar, rävhajar, håbrand (söder om 20°S, fram till dess att biologiska data visar att denna eller en annan geografisk gräns är lämplig), hammarhajar (vinghammarhaj, flerhornig hammarhaj, stor hammarhaj och hammarhaj), valhaj och andra arter som fastställs av kommissionen.

Om totalvikten eller den genomsnittliga vikten av fisk som fångats per fiskeinsats har registrerats, ska totalvikten eller den genomsnittliga vikten av fisk som fångats per fiskeinsats, per art, också rapporteras. Om totalvikten eller den genomsnittliga vikten av fisk som fångats per fiskeinsats inte har registrerats, ska totalvikten eller den genomsnittliga vikten av fisk som fångats per fiskeinsats, per art, uppskattas och rapporteras. Totalvikten eller den genomsnittliga vikten ska avse hel vikt, inte beredd vikt.

WECAFC (Fiskerikommissionen för västra Centralatlanten)

| ARTER
  Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd. | Frekvens för insamling av biologiska variabler |
| --- | --- |
| Vetenskapligt namn | Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn) | Geografiskt område | Prioritet | Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar. |
| Panulirus argus | Karibisk langust | Västra Centralatlanten | Hög |
| Strombus gigas | Jättevingsnäcka | Västra Centralatlanten | Hög |
| Selachii, Rajidae | Hajar och rockor | Västra Centralatlanten | Hög |
| Coryphaena hippurus | Guldmakrill | Västra Centralatlanten | Hög |
| Acanthocybium solandri | Wahoo | Västra Centralatlanten | Hög |
| Epinephelus guttatus | Röd prickig grouper | Västra Centralatlanten | Hög |
| Lutjanus vivanus | Sidensnapper | Västra Centralatlanten | Hög |
| Lutjanus buccanella | Svartfenad snapper | Västra Centralatlanten | Hög |
| Lutjanus campechanus | Röd snapper | Västra Centralatlanten | Hög |
| Penaeus subtilis | Penaeusräkor | Franska Guyana EEZ | Hög |

ARTER

Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd.

Frekvens för insamling av biologiska variabler

Vetenskapligt namn

Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn)

Geografiskt område

Prioritet

Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar.

Panulirus argus

Karibisk langust

Västra Centralatlanten

Hög

Strombus gigas

Jättevingsnäcka

Västra Centralatlanten

Hög

Selachii, Rajidae

Hajar och rockor

Västra Centralatlanten

Hög

Coryphaena hippurus

Guldmakrill

Västra Centralatlanten

Hög

Acanthocybium solandri

Wahoo

Västra Centralatlanten

Hög

Epinephelus guttatus

Röd prickig grouper

Västra Centralatlanten

Hög

Lutjanus vivanus

Sidensnapper

Västra Centralatlanten

Hög

Lutjanus buccanella

Svartfenad snapper

Västra Centralatlanten

Hög

Lutjanus campechanus

Röd snapper

Västra Centralatlanten

Hög

Penaeus subtilis

Penaeusräkor

Franska Guyana EEZ

Hög

IOTC (Tonfiskkommissionen för Indiska oceanen)

| ARTER
  Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd. | Frekvens för insamling av biologiska variabler |
| --- | --- |
| Vetenskapligt namn | Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn) | Geografiskt område | Prioritet | Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar. |
| Thunnus albacares | Gulfenad tonfisk | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Thunnus obesus | Storögd tonfisk | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Katsuwonus pelamis | Bonit | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Thunnus alalunga | Långfenad tonfisk | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Xiphias gladius | Svärdfisk | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Makaira nigricans (eller M. mazara) | Blå marlin | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Makaira indica | Svart marlin | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Tetrapturus audax | Randig marlin | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Istiophorus platypterus | Segelfisk | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Auxis rochei | Auxid | Västra och östra Indiska oceanen | Medelhög |
| Auxis thazard | Fregattauxid | Västra och östra Indiska oceanen | Medelhög |
| Euthynnus affinis | Kawakawa | Västra och östra Indiska oceanen | Medelhög |
| Thunnus tonggol | Tonggol, långstjärtad tonfisk | Västra och östra Indiska oceanen | Medelhög |
| Scomberomorus guttatus | Prickig kungsmakrill | Västra och östra Indiska oceanen | Medelhög |
| Scomberomorus commerson | Strimmig kungsmakrill | Västra och östra Indiska oceanen | Medelhög |
| Prionace glauca | Blåhaj | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Alopias superciliosus | Storögd rävhaj | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Carcharhinus falciformes | Silkeshaj | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Carcharhinus longimanus | Årfenhaj | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Alopias pelagicus | Stillahavsrävhaj | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |
| Sphyrna lewini | Flerhornig hammarhaj | Västra och östra Indiska oceanen | Hög |

ARTER

Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd.

Frekvens för insamling av biologiska variabler

Vetenskapligt namn

Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn)

Geografiskt område

Prioritet

Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar.

Thunnus albacares

Gulfenad tonfisk

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Thunnus obesus

Storögd tonfisk

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Katsuwonus pelamis

Bonit

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Thunnus alalunga

Långfenad tonfisk

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Xiphias gladius

Svärdfisk

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Makaira nigricans (eller M. mazara)

Blå marlin

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Makaira indica

Svart marlin

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Tetrapturus audax

Randig marlin

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Istiophorus platypterus

Segelfisk

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Auxis rochei

Auxid

Västra och östra Indiska oceanen

Medelhög

Auxis thazard

Fregattauxid

Västra och östra Indiska oceanen

Medelhög

Euthynnus affinis

Kawakawa

Västra och östra Indiska oceanen

Medelhög

Thunnus tonggol

Tonggol, långstjärtad tonfisk

Västra och östra Indiska oceanen

Medelhög

Scomberomorus guttatus

Prickig kungsmakrill

Västra och östra Indiska oceanen

Medelhög

Scomberomorus commerson

Strimmig kungsmakrill

Västra och östra Indiska oceanen

Medelhög

Prionace glauca

Blåhaj

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Alopias superciliosus

Storögd rävhaj

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Carcharhinus falciformes

Silkeshaj

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Carcharhinus longimanus

Årfenhaj

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Alopias pelagicus

Stillahavsrävhaj

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Sphyrna lewini

Flerhornig hammarhaj

Västra och östra Indiska oceanen

Hög

Andra regionala fiskeriförvaltningsorganisationer

| ARTER
  Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd. | Frekvens för insamling av biologiska variabler |
| --- | --- |
| Vetenskapligt namn | Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn) | Geografiskt område | Prioritet | Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar. |
| Trachurus murphyi | Chilensk taggmakrill | SPRFMO:s konventionsområde | Hög |
| Euphausia superba | Antarktisk krill | CCAMLR:s konventionsområde | Hög |
| Dissostichus spp.
  Dissostichus eleginoides och Dissostichus mawsoni | Tandnotingar | CCAMLR:s konventionsområde | Hög |
| Champsocephalus gunnari | Gunnars isfisk | CCAMLR:s konventionsområde | Låg |
| Resurser av fisk, blötdjur, kräftdjur och andra sedentära arter inom konventionsområdet, utom i) sedentära arter som omfattas av kuststaters fiskerijurisdiktion i enlighet med artikel 77.4 i FN:s havsrättskonvention från 1982, och ii) långvandrande arter förtecknade i bilaga I till FN:s havsrättskonvention från 1982. | SIOFA:s konventionsområde | | |

ARTER

Vid utformningen av provtagningsplaner som syftar till insamling av biologisk information som föreskrivs i kapitel III i denna bilaga ska de beståndsgränser som fastställts av behöriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller regionala fiskeriorganisationer beaktas och lämpliga provtagningsinsatser ska göras för varje bestånd.

Frekvens för insamling av biologiska variabler

Vetenskapligt namn

Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn)

Geografiskt område

Prioritet

Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data ska ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar.

Trachurus murphyi

Chilensk taggmakrill

SPRFMO:s konventionsområde

Hög

Euphausia superba

Antarktisk krill

CCAMLR:s konventionsområde

Hög

Dissostichus spp.

Dissostichus eleginoides och Dissostichus mawsoni

Tandnotingar

CCAMLR:s konventionsområde

Hög

Champsocephalus gunnari

Gunnars isfisk

CCAMLR:s konventionsområde

Låg

Resurser av fisk, blötdjur, kräftdjur och andra sedentära arter inom konventionsområdet, utom i) sedentära arter som omfattas av kuststaters fiskerijurisdiktion i enlighet med artikel 77.4 i FN:s havsrättskonvention från 1982, och ii) långvandrande arter förtecknade i bilaga I till FN:s havsrättskonvention från 1982.

SIOFA:s konventionsområde

| (1) | Denna tabell ersätter tabell 1C i genomförandebeslut (EU) 2016/1251. |
| --- | --- |

(1)

BIOLOGISKA DATA

Tabell 1D
   (18)

Arter som ska övervakas inom unionens skyddsprogram eller i enlighet med internationella åtaganden

| Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn) | Vetenskapligt namn | Region/regional fiskeriförvaltningsorganisation | Rättslig ram |
| --- | --- | --- | --- |
| Egentliga benfiskar | Teleostei | | |
| Störar | Acipenser spp. | Medelhavet och Svarta havet; Östersjön; OSPAR II, IV | Bilaga II till Barcelonakonventionen (19), Annex IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol; Ospar (20), Helcom (21) |
| Släthuvudfiskar | Alepocephalidae | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske (22) |
| Bairds släthuvudfisk | Alepocephalus Bairdii | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Släthuvad djuphavsfisk | Alepocephalus rostratus | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Svartahavsstaksill | Alosa immaculata | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Majfisk | Alosa alosa | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Lavaretsik | Coregonus lavaretus | OSPAR II | OSPAR |
| Torsk | Gadus morhua | OSPAR II, III; Östersjön | OSPAR; Helcom |
| Långnosad sjöhäst | Hippocampus guttulatus (synonym: Hippocampus ramulosus) | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR |
| Kortnosad sjöhäst | Hippocampus hippocampus | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR |
| Staksillar | Alosa tanaica | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Blå antimora | Antimora rostrata | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Dolkfisk | Aphanopus carbo | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Dolkfiskar | Aphanopus intermedius | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Kräftor | Astacus spp. | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Silversidor | Atherina pontica | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Näbbgädda | Belone belone euxini Günther | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Beryxar | Beryx spp. | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Bythitidae (brotula) | Cataetyx laticeps | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Siklöja | Coregonus albula | Östersjön | Rekommendation från den regionala samordningsgruppen (Regional Co-ordination Group, RCG) Östersjön |
| Sjurygg | Cyclopterus lumpus | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Stjärtbandsblecka | Diplodus annularis | Medelhavet | Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 (23) (minsta ref.stlk f bevarande). |
| Spetsnosblecka | Diplodus puntazzo | Medelhavet | Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande) |
| Vitblecka | Diplodus sargus | Medelhavet | Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande) |
| Tvåbandsblecka | Diplodus vulgaris | Medelhavet | Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande) |
| Tandnoting | Dissostichus eleginoides | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Antarktisk tandnoting | Dissostichus mawsoni | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Grouper | Epinephelus spp. | Medelhavet | Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande) |
| Teleskopabborre | Epigonus telescopus | Alla regioner | Sårbar art, relevant för djuphavsfiske |
| Smörbultar | Gobiidae | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Blåkäft | Helicolenus dactylopterus | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Hälleflundra | Hippoglossus hippoglossus | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Atlantisk soldatfisk | Hoplostethus atlanticus | Alla regioner; OSPAR I, V | Sårbar art, relevant för djuphavsfiske |
| Medelhavssoldatfisk | Hoplostethus mediterraneus | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Strumpebandsfisk | Lepidopus caudatus | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Randig sandblecka | Lithognathus mormyrus | Medelhavet | Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande) |
| Guldmulte | Liza aurata | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Hoppmulte | Liza saliens | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Stor ålbrosme | Lycodes esmarkii | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Skolästfiskar andra än skoläst och långstjärt | Macrouridae andra än Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Långstjärt | Macrourus berglax | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Vitling | Merlangius merlangus | Östersjön och Svarta havet | Rekommendation RCG Östersjön Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Europeisk ål | Anguilla anguilla | Ospar I, II, III, IV, Östersjön | OSPAR; HELCOM |
| Lax | *Salmo salar | Ospar I, II, III, IV, Östersjön | OSPAR; HELCOM |
| Blåfenad tonfisk | *Thunnus thynnus | OSPAR V | OSPAR; HELCOM |
| Birkelånga | Molva dypterygia | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Moratorsk | Mora moro | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Multfiskar | Mugil spp. | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Havsgädda | Nesiarchus nasutus | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Nordlig piggål | Notocanthus chemnitzii | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Nors | Osmerus eperlanus | Östersjön | Rekommendation från RCG Östersjön, Helcom |
| Silverpagell, pagell | Pagellus acarne | Medelhavet | Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande) |
| Fläckpagell | Pagellus bogaraveo | Medelhavet | Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande) |
| Rödbraxen | Pagrus pagrus | Medelhavet | Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande) |
| Vrakfisk | Polyprion americanus | Medelhavet | Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande) |
| Vrakfisk | Polyprion americanus | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Blåfisk | Pomatomus saltatrix | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Mindre kungsfisk | Sebastes viviparus | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Hus | Huso huso | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Kungsfiskar | Trachyscorpia cristulata | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Havsbraxnar | Brama spp. | Geografiska delområden 1.1, 1.2, 1.3 och Svarta havet geografiskt delområde 29 | Bilaga VIII till rådets förordning (EG) nr 894/97 (24) |
| Spansk makrill | Scomber colias Gmelin | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Glasbult | Crystallogobius linearis | Svarta havet | Nationella förvaltningsplaner |
| Havsmus | Chimaera monstrosa | Östersjön | Helcom |
| Majfisk | Alosa alosa | Östersjön | Helcom |
| Staksill | Alosa fallax | Östersjön | Helcom |
| Höstlekande sill/strömming | Clupea harengus subsp. | Östersjön | Helcom |
| Faren | Abramis ballerus | Östersjön | Helcom |
| Löja | Alburnus alburnus | Östersjön | Helcom |
| Asp | Aspius aspius | Östersjön | Helcom |
| Flodbarb | Barbus barbus | Östersjön | Helcom |
| Sandkrypare | Gobio gobio | Östersjön | Helcom |
| Skärkniv | Pelecus cultratus | Östersjön | Helcom |
| Elritsa | Phoxinus phoxinus | Östersjön | Helcom |
| Vimma | Vimba vimba | Östersjön | Helcom |
| Nissöga | Cobitis taenia | Östersjön | Helcom |
| Öring | Salmo trutta | Östersjön | Helcom |
| Siklöja | Coregonus albula | Östersjön | Helcom |
| Lavaretsik | Coregonus balticus Synonym: Coregonus lavaretus, vandrande | Östersjön | Helcom |
| Älvsik | Coregonus maraena Synonym: Coregonus lavaretus, stationär | Östersjön | Helcom |
| Aspsik | Coregonus pallasii | Östersjön | Helcom |
| Nors | Osmerus eperlanus | Östersjön | Helcom |
| Mindre marulk | Lophius budegassa | Östersjön | Helcom |
| Tångspigg | Spinachia spinachia | Östersjön | Helcom |
| Större havsnål | Entelurus aequoreus | Östersjön | Helcom |
| Mindre havsnål | Nerophis ophidion | Östersjön | Helcom |
| Krumnosig havsnål | Nerophis lumbriciformis | Östersjön | Helcom |
| Större kantnål | Syngnathus acus | Östersjön | Helcom |
| Tångsnälla | Syngnathus typhle | Östersjön | Helcom |
| Skoläst | Coryphaenoides rupestris | Östersjön | Helcom |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | Östersjön | Helcom |
| Lyrtorsk, bleka | Pollachius pollachius | Östersjön | Helcom |
| Långa | Molva molva | Östersjön | Helcom |
| Spetsstjärtat långebarn | Lumpenus lampretaeformis | Östersjön | Helcom |
| Större kungsfisk | Sebastes marinus | Östersjön | Helcom |
| Mindre kungsfisk | Sebastes viviparus | Östersjön | Helcom |
| Stensimpa | Cottus gobio | Östersjön | Helcom |
| Bergsimpa | Cottus poecilopus | Östersjön | Helcom |
| Rötsimpa | Myoxocephalus scorpius | Östersjön | Helcom |
| Oxsimpa | Taurulus bubalis | Östersjön | Helcom |
| Hornsimpa | Triglopsis quadricornis | Östersjön | Helcom |
| Sjurygg | Cyclopterus lumpus | Östersjön | Helcom |
| Ringbuk | Liparis liparis | Östersjön | Helcom |
| Tångringbuk | Liparis montagui | Östersjön | Helcom |
| Sanktpersfisk | Zeus faber | Östersjön | Helcom |
| Havsabborre | Dicentrarchus labrax | Östersjön | Helcom |
| Berggylta | Labrus bergylta | Östersjön | Helcom |
| Blågylta | Labrus mixtus | Östersjön | Helcom |
| Skärsnultra | Symphodus melops | Östersjön | Helcom |
| Fjärsing | Trachinus draco | Östersjön | Helcom |
| Havskatt | Anarhichas lupus | Östersjön | Helcom |
| Havstobis | Ammodytes marinus | Östersjön | Helcom |
| Kusttobis | Ammodytes tobianus | Östersjön | Helcom |
| Bergstubb | Pomatoschistus pictus | Östersjön | Helcom |
| Auxid | Auxis rochei | Östersjön | Helcom |
| Tunnina | Euthynnus alletteratus | Östersjön | Helcom |
| Ostrimmig pelamid | Orcynopsis unicolor | Östersjön | Helcom |
| Makrill | Scomber scombrus | Östersjön | Helcom |
| Hälleflundra | Hippoglossus hippoglossus | Östersjön | Helcom |
| Svärdfisk | Xiphias gladius | Östersjön | Helcom |
| Svartfisk | Centrolophus niger | Östersjön | Helcom |
| Broskfiskar | Chondrichthyes | | |
| Knivtandad sågfisk | Anoxypristis cuspidata | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Skednoshaj | Deania calcea | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Slätkäxa | Etmopterus pusillus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Dvärgsågfisk | Pristis clavata | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Jättesågfisk | Pristis zijsron | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Svartbuksrocka | Raja (Dipturus) nidarosiensis | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Knaggrocka | Raja clavata | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Ospar, Helcom |
| Brokrocka | Raja undulata | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Stillahavsrävhaj | Alopias pelagicus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Storögd rävhaj | Alopias superciliosus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Rävhaj | Alopias vulpinus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet; Helcom |
| Klorocka | Amblyraja radiata | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Rödhajar | Apristurus spp. | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, sårbar art, relevant för djuphavsfiske |
| Silkeshaj | Carcharhinus falciformis | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Galapagoshaj | Carcharhinus galapagensis | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Årfenhaj | Carcharhinus longimanus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Högfenad haj | Carcharhinus plumbeus | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II |
| Oxhaj | Carcharias taurus | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II |
| Vithaj | Carcharodon carcharias | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Sorghaj | Centrophorus granulosus | Alla oceaner och hav | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga III OSPAR |
| Pigghajar | Centrophorus spp. | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Brun pigghaj | Centrophorus squamosus | Alla oceaner och hav | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet; OSPAR |
| Svart pigghaj | Centroscyllium fabricii | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske |
| Pailonahaj | Centroscymnus coelolepis | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske; OSPAR |
| Långnospailona | Centroscymnus crepidater | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, sårbar art, relevant för djuphavsfiske |
| Brugd | Cetorhinus maximus | Alla oceaner och hav | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet; OSPAR; Helcom |
| Havsmus | Chimaera monstrosa | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Kråshaj | Chlamydoselachus anguineus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, sårbar art, relevant för djuphavsfiske |
| Chokladhaj | Dalatias licha | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, sårbar art, relevant för djuphavsfiske |
| Spjutrocka | Dasyatis pastinaca | Svarta havet | Annex IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol; Helcom |
| Skednoshaj | Deania calcea | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske |
| Slätrocka | Dipturus batis | Alla oceaner och hav | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II OSPAR; Helcom |
| Grårocka | *Rostroraja alba | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Brunkäxa | Etmopterus princeps | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, sårbar art, relevant för djuphavsfiske |
| Blåkäxa | Etmopterus spinax | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske; Helcom |
| Vinghuvudhaj | Eusphyra blochii | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Gråhaj | Galeorhinus galeus | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II; Helcom |
| Hågäl | Galeus melastomus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske |
| Rödhajar (mouse catshark) | Galeus murinus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske |
| Marmorerad fjärilsrocka | Gymnura altavela | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II |
| Pärlhaj | Heptranchias perlo | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga III |
| Sexbågig kamtandhaj | Hexanchus griseus | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II; Helcom |
| Blåvingad havsmus | Hydrolagus mirabilis | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Mako | Isurus oxyrinchus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Långfenad mako | Isurus paucus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Håbrand | Lamna nasus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Ospar; Helcom |
| Sandrocka | Leucoraja circularis | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II |
| Egentliga rockor (Maltese skate) | Leucoraja melitensis | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II |
| Vingrockor (reef manta ray) | Manta alfredi | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Manta | Manta birostris | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Vingrockor (longhorned mobula) | Mobula eregoodootenkee | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Vingrockor (lesser devil ray) | Mobula hypostoma | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Vingrockor (spinetail mobula) | Mobula japanica | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Vingrockor (shortfin devil ray) | Mobula kuhlii | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Mindre djävulsrocka | Mobula mobular | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Vingrockor (Munk's devil ray) | Mobula munkiana | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Vingrockor (lesser Guinean devil ray) | Mobula rochebrunei | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Vingrockor (Chilean devil ray) | Mobula tarapacana | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Vingrockor (smoothtail mobula) | Mobula thurstoni | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Nordlig hundhaj | Mustelus asterias | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga III |
| Sydlig hundhaj | Mustelus mustelus | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga III |
| Skarpfjällig haj, svartfläckig glatthaj | Mustelus punctulatus | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga III |
| Hågäl | Galeus melanostomus | Östersjön | Helcom |
| Småfläckig rödhaj | Scyliorhinus canicula | Östersjön | Helcom |
| Klorocka | Amblyraja radiata | Östersjön | Helcom |
| Näbbrocka | Leucoraja fullonica | Östersjön | Helcom |
| Marmorerad darrocka | Torpedo marmorata | Östersjön | Helcom |
| Spetsfenshaj | Oxynotus paradoxus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, sårbar art, relevant för djuphavsfiske |
| Småtandad sågfisk | Pristis pectinata | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II; |
| Allmän sågfisk | Pristis pristis | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II; |
| Krokodilhaj | Pseudocarcharias kamoharai | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Violett spjutrocka | Pteroplatytrygon violacea | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Rundrocka | Raja fyllae | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Isrocka | Raja hyperborea | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Svartbuksrocka | Raja nidarosiensus | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Fläckrocka | Raja montagui | OSPAR I, II, III, IV | OSPAR; Helcom |
| Valhaj | Rhincodon typus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Hajrockor | Rhinobatos cemiculus | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II |
| Hajrockor | Rhinobatos rhinobatos | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II |
| Långnosad havsmus | Rhinochimaera atlantica | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Grårocka | Rostroraja alba | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II |
| Knorrhaj | Scymnodon ringens | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske |
| Andra hajar | Selachimorpha (eller Selachii), Batoidea (anges per art enligt landnings-, undersöknings- eller fångstdata) | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet; Helcom |
| Håkäring | Somniosus microcephalus | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske; Helcom |
| Flerhornig hammarhaj | Sphyrna lewini | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Stor hammarhaj | Sphyrna mokarran | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Hammarhaj | Sphyrna zygaena | Alla oceaner | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet |
| Pigghaj | Squalus acanthias | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga III, Ospar; Helcom |
| Tagghavsängel | Squatina aculeata | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II |
| Parfläckig havsängel | Squatina oculata | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II |
| Havsängel | Squatina squatina | Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet | Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II, Ospar; Helcom |
| Havsnejonöga | Petromyzon marinus | OSPAR I, II, III, IV | OSPAR; Helcom |
| Flodnejonöga | Lampetra fluviatilis | Östersjön | Helcom |
| Däggdjur | Mammalia | | |
| Valar – alla arter | Cetacea – alla arter | Alla områden | Rådets direktiv 92/43/EEG (25) |
| Vikval | Balaenoptera acutorostrata | Medelhavet | Rek. AKFM (26)/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Grönlandsval | Balaena mysticetus | OSPAR I | OSPAR |
| Blåval | Balaenoptera musculus | Hela Ospar | OSPAR |
| Nordkapare | Eubalaena glacialis | Hela Ospar | OSPAR |
| Sejval | Balaenoptera borealis | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Sillval | Balaenoptera physalus | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Sadeldelfin | Delphinus delphis | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Nordkapare | Eubalaena glacialis | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Långfenad grindval | Globicephala melas | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Rissos delfin | Grampus griseus | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Dvärgkaskelot | Kogia simus | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Knölval | Megaptera novaeangliae | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Blainvilles näbbval | Mesoplodon densirostris | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Späckhuggare | Orcinus orca | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Tumlare | Phocoena phocoena | Medelhavet; OSPAR II, III | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen; direktiv 92/43/EEG, Ospar |
| Kaskelot | Physeter macrocephalus | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Falsk späckhuggare | Pseudorca crassidens | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Strimmig delfin | Stenella coeruleoalba | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Näbbdelfin | Steno bredanensis | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Öresvin, flasknosdelfin | Tursiops truncatus | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Småhuvudval | Ziphius cavirostris | Medelhavet | Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Havsmunk | Monachus monachus | Alla områden | Rek. AKFM/35/2011/5 & bilaga II till Barcelonakonventionen; direktiv 92/43/EEG |
| Saimenvikare | Phoca hispida saimensis | Alla områden | Direktiv 92/43/EEG |
| Gråsäl | Halichoerus grypus | Alla områden | Direktiv 92/43/EEG |
| Knubbsäl | Phoca vitulina | Alla områden | Direktiv 92/43/EEG |
| Östersjövikare | Phoca hispida bottnica | Alla områden | Direktiv 92/43/EEG |
| Fåglar | Aves | | |
| Gulnäbbad lira | Calonectris borealis | Alla områden | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (27) |
| Storskarv | Phalacrocorax carbo | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Havssula | Morus bassanus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Lunnefågel | Fratercula arctica | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Balearisk lira | Puffinus mauretanicus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Skrattmås | Larus ridibundus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Sjöorre | Melanitta nigra | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Toppskarv | Phalacrocorax aristotelis | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Större lira | Ardenna gravis | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Mindre lira | Puffinus puffinus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Stormfågel | Fulmarus glacialis | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Scopolilira | Calonectris diomedea | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Grålira | Ardenna grisea | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Medelhavslira | Puffinus yelkouan | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Rödnäbbad trut | Larus audouinii | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Islandsknipa | Bucephala islandica | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Spetsstjärtad petrell | Bulweria bulwerii | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Knipa | Bucephala clangula | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Gråtrut | Larus argentatus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Vittrut | Larus hyperboreus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Havstrut | Larus marinus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Storlabb | Catharacta skua | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Bergand | Aythya marila | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG; Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Brunand | Aythya ferina | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Silltrut | Larus fuscus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Alkekung | Alle alle | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Fjällabb | Stercorarius longicaudus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Tordmule | Alca torda | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Kustlabb | Stercorarius parasiticus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Storlom | Gavia arctica | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Audobonlira | Puffinus lherminieri | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Tobisgrissla | Cepphus grylle | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Amerikansk sjöorre | Melanitta americana | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Svarthalsad dopping | Podiceps nigricollis | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Kaspisk trut | Larus cachinnans | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Ejder | Somateria mollissima | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Sillgrissla | Uria aalge | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Svartnäbbad islom | Gavia immer | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Storskrake | Mergus merganser | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Skäggdopping | Podiceps cristatus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Strömand | Histrionicus histrionicus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Svarthakedopping | Podiceps auritus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Vitvingad trut | Larus glaucoides | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Praktejder | Somateria spectabilis | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Alfågel | Clangula hyemalis | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Svarthuvad mås | Larus melanocephalus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Fiskmås | Larus canus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Småskrake | Mergus serrator | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Gråhakedopping | Podiceps grisegena | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Smålom | Gavia stellata | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Långnäbbad mås | Larus genei | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Alförrädare | Polysticta stelleri | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Bredstjärtad labb | Stercorarius pomarinus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Spetsbergsgrissla | Uria lomvia | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Svärta | Melanitta fusca | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Vitnäbbad islom | Gavia adamsii | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Medelhavstrut | Larus michahellis | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Madeirapetrell | Pterodroma madeira | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Svarthuvad trut | Larus ichthyaetus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Tretåig mås | Rissa tridactyla | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Vit pelikan | Pelecanus onocrotalus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Klykstjärtad stormsvala | Oceanodroma leucorhoa | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Brednäbbad simsnäppa | Phalaropus fulicarius | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Smalnäbbad simsnäppa | Phalaropus lobatus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Havslöpare | Oceanites oceanicus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Silvertärna | Sterna paradisaea | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Oceanlöpare | Hydrobates castro | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Svarttärna | Chlidonias niger | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Skräntärna | Hydroprogne caspia | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Sandtärna | Gelochelidon nilotica | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Fisktärna | Sterna hirundo | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Desertaspetrell | Pterodroma deserta | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Ismås | Pagophila eburnea | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Iltärna | Thalasseus bengalensis | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Dvärgmås | Hydrocoloeus minutus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Småtärna | Sternula albifrons | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Monteirostormsvala | Hydrobates monteiroi | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Rosentärna | Sterna dougallii | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Rosenmås | Rhodostethia rosea | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Tärnmås | Xema sabini | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Kentsk tärna | Thalasseus sandvicensis | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Thayertrut | Larus thayeri | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Fregattstormsvala | Pelagodroma marina | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Stormsvala | Hydrobates pelagicus | Alla områden | Direktiv 2009/147/EG |
| Silltrut | Larus fuscus fuscus | OSPAR I | Ospar-förteckning över hotade och minskande arter |
| Ismås | Pagophila eburnea | OSPAR I | Ospar-förteckning över hotade och minskande arter |
| Alförrädare | Polysticta stelleri | OSPAR I | Ospar-förteckning över hotade och minskande arter |
| Dvärglira (makaronesisk lira) | Puffinus assimilis baroli (auct.incert.) | OSPAR V | Ospar-förteckning över hotade och minskande arter |
| Balearisk lira | Puffinus mauretanicus | OSPAR II, III, IV, V | Ospar-förteckning över hotade och minskande arter |
| Tretåig mås | Rissa tridactyla | OSPAR I, II, | Ospar-förteckning över hotade och minskande arter |
| Rosentärna | Sterna dougallii | OSPAR II, III, IV, V | Ospar-förteckning över hotade och minskande arter |
| Sillgrissla (iberiska populationen) | Uria aalge – iberiska populationen (synonymer: Uria aalge albionis, Uria aalge ibericus) | OSPAR IV | Ospar-förteckning över hotade och minskande arter |
| Spetsbergsgrissla | Uria lomvia | OSPAR I | Ospar-förteckning över hotade och minskande arter |
| Reptiler | Reptilia | | |
| Atlantisk bastardsköldpadda | Lepidochelys kempii | Alla områden | Direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter; Rek. AKFM/35/2011/4 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Oäkta karettsköldpadda | Caretta caretta | Alla områden | Direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter; Rek. AKFM/35/2011/4 & bilaga II till Barcelonakonventionen OSPAR |
| Havslädersköldpadda | Dermochelys coriacea | Alla områden | Direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter; Rek. AKFM/35/2011/4 & bilaga II till Barcelonakonventionen OSPAR |
| Karettsköldpadda | Eretmochelys imbricata | Alla områden | Direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter; Rek. AKFM/35/2011/4 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Grön havssköldpadda | Chelonia mydas | Alla områden | Direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter; Rek. AKFM/35/2011/4 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Afrikansk lädersköldpadda | Trionyx triunguis | Medelhavet | Rek. AKFM/35/2011/4 & bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Blötdjur | Mollusca | | |
| Randig venusmussla | Chamelea gallina | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Musslor (banded wedge shell) | Donacilla cornea | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Eledonebläckfiskar | Eledone spp. | Alla områden | Nationella förvaltningsplaner |
| Medelhavsblåmussla | Mytilus galloprovincialis | Alla områden i Medelhavet | Nationella förvaltningsplaner |
| Medelhavsblåmussla | Mytilus galloprovincialis | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| | | | |
| Skålsnäckor | Patella spp. | Medelhavet | Bilaga II till Barcelonakonventionen |
| Purpursnäckor (veined rapa whelk) | Rapana venosa | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Hjärtmusslor (tuberculate cockle) | Acanthocardia tuberculata | Alla områden | Nationella förvaltningsplaner |
| Purpursnäckor | Bolinus brandaris | Alla områden | Nationella förvaltningsplaner |
| Brun venusmussla | Callista chione | Alla områden | Nationella förvaltningsplaner |
| Musslor (wedge shell) | Donax trunculus | Alla områden | Nationella förvaltningsplaner |
| Islandsmussla | Arctica islandica | OSPAR II | OSPAR |
| Havstulpaner (Azorean barnacle) | Megabalanus azoricus | Alla förekomster inom Ospar V | OSPAR |
| Purpursnäcka | Nucella lapillus | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Europeiskt ostron | Ostrea edulis | OSPAR II | OSPAR |
| Skålsnäckor (Azorean limpet) | Patella ulyssiponensis aspera | Alla förekomster inom Ospar | OSPAR |
| Kräftdjur | Crustacea | | |
| Hummer | Homarus gammarus | Medelhavet | Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande) |
| Djuphavskrabbor | Chaceon (Geryon) affinis | Alla regioner | Relevant för djuphavsfiske |
| Hästräka, sandräka | Crangon crangon | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Vanlig tångräka | Palaemon adspersus | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Elegant tångräka | Palaemon elegans | Svarta havet | Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol |
| Languster | Palinuridae | Medelhavet | Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande) |
| Nässeldjur | Cnidaria | | |
| Ädelkorall | Corallium rubrum | Medelhavet | Rek. GFCM/36/2012/1 & Rek. GFCM/35/2011/2 |

Svenskt namn (om namn saknas anges högre taxon och/eller engelskt namn)

Vetenskapligt namn

Region/regional fiskeriförvaltningsorganisation

Rättslig ram

Egentliga benfiskar

Teleostei

Störar

Acipenser spp.

Medelhavet och Svarta havet; Östersjön; OSPAR II, IV

Bilaga II till Barcelonakonventionen (19), Annex IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol; Ospar (20), Helcom (21)

Släthuvudfiskar

Alepocephalidae

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske (22)

Bairds släthuvudfisk

Alepocephalus Bairdii

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Släthuvad djuphavsfisk

Alepocephalus rostratus

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Svartahavsstaksill

Alosa immaculata

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Majfisk

Alosa alosa

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Lavaretsik

Coregonus lavaretus

OSPAR II

OSPAR

Torsk

Gadus morhua

OSPAR II, III; Östersjön

OSPAR; Helcom

Långnosad sjöhäst

Hippocampus guttulatus (synonym: Hippocampus ramulosus)

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR

Kortnosad sjöhäst

Hippocampus hippocampus

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR

Staksillar

Alosa tanaica

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Blå antimora

Antimora rostrata

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Dolkfisk

Aphanopus carbo

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Dolkfiskar

Aphanopus intermedius

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Kräftor

Astacus spp.

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Silversidor

Atherina pontica

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Näbbgädda

Belone belone euxini Günther

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Beryxar

Beryx spp.

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Bythitidae (brotula)

Cataetyx laticeps

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Siklöja

Coregonus albula

Östersjön

Rekommendation från den regionala samordningsgruppen (Regional Co-ordination Group, RCG) Östersjön

Sjurygg

Cyclopterus lumpus

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Stjärtbandsblecka

Diplodus annularis

Medelhavet

Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 (23) (minsta ref.stlk f bevarande).

Spetsnosblecka

Diplodus puntazzo

Medelhavet

Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande)

Vitblecka

Diplodus sargus

Medelhavet

Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande)

Tvåbandsblecka

Diplodus vulgaris

Medelhavet

Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande)

Tandnoting

Dissostichus eleginoides

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Antarktisk tandnoting

Dissostichus mawsoni

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Grouper

Epinephelus spp.

Medelhavet

Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande)

Teleskopabborre

Epigonus telescopus

Alla regioner

Sårbar art, relevant för djuphavsfiske

Smörbultar

Gobiidae

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Blåkäft

Helicolenus dactylopterus

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Hälleflundra

Hippoglossus hippoglossus

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Atlantisk soldatfisk

Hoplostethus atlanticus

Alla regioner; OSPAR I, V

Sårbar art, relevant för djuphavsfiske

Medelhavssoldatfisk

Hoplostethus mediterraneus

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Strumpebandsfisk

Lepidopus caudatus

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Randig sandblecka

Lithognathus mormyrus

Medelhavet

Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande)

Guldmulte

Liza aurata

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Hoppmulte

Liza saliens

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Stor ålbrosme

Lycodes esmarkii

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Skolästfiskar andra än skoläst och långstjärt

Macrouridae andra än Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Långstjärt

Macrourus berglax

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Vitling

Merlangius merlangus

Östersjön och Svarta havet

Rekommendation RCG Östersjön Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Europeisk ål

Anguilla anguilla

Ospar I, II, III, IV, Östersjön

OSPAR; HELCOM

Lax

*Salmo salar

Ospar I, II, III, IV, Östersjön

OSPAR; HELCOM

Blåfenad tonfisk

*Thunnus thynnus

OSPAR V

OSPAR; HELCOM

Birkelånga

Molva dypterygia

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Moratorsk

Mora moro

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Multfiskar

Mugil spp.

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Havsgädda

Nesiarchus nasutus

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Nordlig piggål

Notocanthus chemnitzii

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Nors

Osmerus eperlanus

Östersjön

Rekommendation från RCG Östersjön, Helcom

Silverpagell, pagell

Pagellus acarne

Medelhavet

Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande)

Fläckpagell

Pagellus bogaraveo

Medelhavet

Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande)

Rödbraxen

Pagrus pagrus

Medelhavet

Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande)

Vrakfisk

Polyprion americanus

Medelhavet

Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande)

Vrakfisk

Polyprion americanus

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Blåfisk

Pomatomus saltatrix

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Mindre kungsfisk

Sebastes viviparus

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Hus

Huso huso

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Kungsfiskar

Trachyscorpia cristulata

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Havsbraxnar

Brama spp.

Geografiska delområden 1.1, 1.2, 1.3 och Svarta havet geografiskt delområde 29

Bilaga VIII till rådets förordning (EG) nr 894/97 (24)

Spansk makrill

Scomber colias Gmelin

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Glasbult

Crystallogobius linearis

Svarta havet

Nationella förvaltningsplaner

Havsmus

Chimaera monstrosa

Östersjön

Helcom

Majfisk

Alosa alosa

Östersjön

Helcom

Staksill

Alosa fallax

Östersjön

Helcom

Höstlekande sill/strömming

Clupea harengus subsp.

Östersjön

Helcom

Faren

Abramis ballerus

Östersjön

Helcom

Löja

Alburnus alburnus

Östersjön

Helcom

Asp

Aspius aspius

Östersjön

Helcom

Flodbarb

Barbus barbus

Östersjön

Helcom

Sandkrypare

Gobio gobio

Östersjön

Helcom

Skärkniv

Pelecus cultratus

Östersjön

Helcom

Elritsa

Phoxinus phoxinus

Östersjön

Helcom

Vimma

Vimba vimba

Östersjön

Helcom

Nissöga

Cobitis taenia

Östersjön

Helcom

Öring

Salmo trutta

Östersjön

Helcom

Siklöja

Coregonus albula

Östersjön

Helcom

Lavaretsik

Coregonus balticus Synonym: Coregonus lavaretus, vandrande

Östersjön

Helcom

Älvsik

Coregonus maraena Synonym: Coregonus lavaretus, stationär

Östersjön

Helcom

Aspsik

Coregonus pallasii

Östersjön

Helcom

Nors

Osmerus eperlanus

Östersjön

Helcom

Mindre marulk

Lophius budegassa

Östersjön

Helcom

Tångspigg

Spinachia spinachia

Östersjön

Helcom

Större havsnål

Entelurus aequoreus

Östersjön

Helcom

Mindre havsnål

Nerophis ophidion

Östersjön

Helcom

Krumnosig havsnål

Nerophis lumbriciformis

Östersjön

Helcom

Större kantnål

Syngnathus acus

Östersjön

Helcom

Tångsnälla

Syngnathus typhle

Östersjön

Helcom

Skoläst

Coryphaenoides rupestris

Östersjön

Helcom

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

Östersjön

Helcom

Lyrtorsk, bleka

Pollachius pollachius

Östersjön

Helcom

Långa

Molva molva

Östersjön

Helcom

Spetsstjärtat långebarn

Lumpenus lampretaeformis

Östersjön

Helcom

Större kungsfisk

Sebastes marinus

Östersjön

Helcom

Mindre kungsfisk

Sebastes viviparus

Östersjön

Helcom

Stensimpa

Cottus gobio

Östersjön

Helcom

Bergsimpa

Cottus poecilopus

Östersjön

Helcom

Rötsimpa

Myoxocephalus scorpius

Östersjön

Helcom

Oxsimpa

Taurulus bubalis

Östersjön

Helcom

Hornsimpa

Triglopsis quadricornis

Östersjön

Helcom

Sjurygg

Cyclopterus lumpus

Östersjön

Helcom

Ringbuk

Liparis liparis

Östersjön

Helcom

Tångringbuk

Liparis montagui

Östersjön

Helcom

Sanktpersfisk

Zeus faber

Östersjön

Helcom

Havsabborre

Dicentrarchus labrax

Östersjön

Helcom

Berggylta

Labrus bergylta

Östersjön

Helcom

Blågylta

Labrus mixtus

Östersjön

Helcom

Skärsnultra

Symphodus melops

Östersjön

Helcom

Fjärsing

Trachinus draco

Östersjön

Helcom

Havskatt

Anarhichas lupus

Östersjön

Helcom

Havstobis

Ammodytes marinus

Östersjön

Helcom

Kusttobis

Ammodytes tobianus

Östersjön

Helcom

Bergstubb

Pomatoschistus pictus

Östersjön

Helcom

Auxid

Auxis rochei

Östersjön

Helcom

Tunnina

Euthynnus alletteratus

Östersjön

Helcom

Ostrimmig pelamid

Orcynopsis unicolor

Östersjön

Helcom

Makrill

Scomber scombrus

Östersjön

Helcom

Hälleflundra

Hippoglossus hippoglossus

Östersjön

Helcom

Svärdfisk

Xiphias gladius

Östersjön

Helcom

Svartfisk

Centrolophus niger

Östersjön

Helcom

Broskfiskar

Chondrichthyes

Knivtandad sågfisk

Anoxypristis cuspidata

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Skednoshaj

Deania calcea

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Slätkäxa

Etmopterus pusillus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Dvärgsågfisk

Pristis clavata

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Jättesågfisk

Pristis zijsron

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Svartbuksrocka

Raja (Dipturus) nidarosiensis

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Knaggrocka

Raja clavata

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Ospar, Helcom

Brokrocka

Raja undulata

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Stillahavsrävhaj

Alopias pelagicus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Storögd rävhaj

Alopias superciliosus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Rävhaj

Alopias vulpinus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet; Helcom

Klorocka

Amblyraja radiata

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Rödhajar

Apristurus spp.

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, sårbar art, relevant för djuphavsfiske

Silkeshaj

Carcharhinus falciformis

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Galapagoshaj

Carcharhinus galapagensis

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Årfenhaj

Carcharhinus longimanus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Högfenad haj

Carcharhinus plumbeus

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II

Oxhaj

Carcharias taurus

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II

Vithaj

Carcharodon carcharias

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Sorghaj

Centrophorus granulosus

Alla oceaner och hav

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga III OSPAR

Pigghajar

Centrophorus spp.

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Brun pigghaj

Centrophorus squamosus

Alla oceaner och hav

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet; OSPAR

Svart pigghaj

Centroscyllium fabricii

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske

Pailonahaj

Centroscymnus coelolepis

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske; OSPAR

Långnospailona

Centroscymnus crepidater

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, sårbar art, relevant för djuphavsfiske

Brugd

Cetorhinus maximus

Alla oceaner och hav

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet; OSPAR; Helcom

Havsmus

Chimaera monstrosa

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Kråshaj

Chlamydoselachus anguineus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, sårbar art, relevant för djuphavsfiske

Chokladhaj

Dalatias licha

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, sårbar art, relevant för djuphavsfiske

Spjutrocka

Dasyatis pastinaca

Svarta havet

Annex IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol; Helcom

Skednoshaj

Deania calcea

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske

Slätrocka

Dipturus batis

Alla oceaner och hav

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II OSPAR; Helcom

Grårocka

*Rostroraja alba

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Brunkäxa

Etmopterus princeps

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, sårbar art, relevant för djuphavsfiske

Blåkäxa

Etmopterus spinax

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske; Helcom

Vinghuvudhaj

Eusphyra blochii

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Gråhaj

Galeorhinus galeus

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II; Helcom

Hågäl

Galeus melastomus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske

Rödhajar (mouse catshark)

Galeus murinus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske

Marmorerad fjärilsrocka

Gymnura altavela

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II

Pärlhaj

Heptranchias perlo

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga III

Sexbågig kamtandhaj

Hexanchus griseus

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II; Helcom

Blåvingad havsmus

Hydrolagus mirabilis

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Mako

Isurus oxyrinchus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Långfenad mako

Isurus paucus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Håbrand

Lamna nasus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Ospar; Helcom

Sandrocka

Leucoraja circularis

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II

Egentliga rockor (Maltese skate)

Leucoraja melitensis

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II

Vingrockor (reef manta ray)

Manta alfredi

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Manta

Manta birostris

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Vingrockor (longhorned mobula)

Mobula eregoodootenkee

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Vingrockor (lesser devil ray)

Mobula hypostoma

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Vingrockor (spinetail mobula)

Mobula japanica

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Vingrockor (shortfin devil ray)

Mobula kuhlii

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Mindre djävulsrocka

Mobula mobular

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Vingrockor (Munk's devil ray)

Mobula munkiana

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Vingrockor (lesser Guinean devil ray)

Mobula rochebrunei

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Vingrockor (Chilean devil ray)

Mobula tarapacana

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Vingrockor (smoothtail mobula)

Mobula thurstoni

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Nordlig hundhaj

Mustelus asterias

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga III

Sydlig hundhaj

Mustelus mustelus

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga III

Skarpfjällig haj, svartfläckig glatthaj

Mustelus punctulatus

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga III

Hågäl

Galeus melanostomus

Östersjön

Helcom

Småfläckig rödhaj

Scyliorhinus canicula

Östersjön

Helcom

Klorocka

Amblyraja radiata

Östersjön

Helcom

Näbbrocka

Leucoraja fullonica

Östersjön

Helcom

Marmorerad darrocka

Torpedo marmorata

Östersjön

Helcom

Spetsfenshaj

Oxynotus paradoxus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, sårbar art, relevant för djuphavsfiske

Småtandad sågfisk

Pristis pectinata

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II;

Allmän sågfisk

Pristis pristis

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II;

Krokodilhaj

Pseudocarcharias kamoharai

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Violett spjutrocka

Pteroplatytrygon violacea

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Rundrocka

Raja fyllae

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Isrocka

Raja hyperborea

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Svartbuksrocka

Raja nidarosiensus

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Fläckrocka

Raja montagui

OSPAR I, II, III, IV

OSPAR; Helcom

Valhaj

Rhincodon typus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Hajrockor

Rhinobatos cemiculus

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II

Hajrockor

Rhinobatos rhinobatos

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II

Långnosad havsmus

Rhinochimaera atlantica

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Grårocka

Rostroraja alba

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II

Knorrhaj

Scymnodon ringens

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske

Andra hajar

Selachimorpha (eller Selachii), Batoidea (anges per art enligt landnings-, undersöknings- eller fångstdata)

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet; Helcom

Håkäring

Somniosus microcephalus

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, relevant för djuphavsfiske; Helcom

Flerhornig hammarhaj

Sphyrna lewini

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Stor hammarhaj

Sphyrna mokarran

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Hammarhaj

Sphyrna zygaena

Alla oceaner

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet

Pigghaj

Squalus acanthias

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga III, Ospar; Helcom

Tagghavsängel

Squatina aculeata

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II

Parfläckig havsängel

Squatina oculata

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II

Havsängel

Squatina squatina

Alla oceaner + Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org., hög prioritet, Barcelona-konventionen bilaga II, Ospar; Helcom

Havsnejonöga

Petromyzon marinus

OSPAR I, II, III, IV

OSPAR; Helcom

Flodnejonöga

Lampetra fluviatilis

Östersjön

Helcom

Däggdjur

Mammalia

Valar – alla arter

Cetacea – alla arter

Alla områden

Rådets direktiv 92/43/EEG (25)

Vikval

Balaenoptera acutorostrata

Medelhavet

Rek. AKFM (26)/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Grönlandsval

Balaena mysticetus

OSPAR I

OSPAR

Blåval

Balaenoptera musculus

Hela Ospar

OSPAR

Nordkapare

Eubalaena glacialis

Hela Ospar

OSPAR

Sejval

Balaenoptera borealis

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Sillval

Balaenoptera physalus

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Sadeldelfin

Delphinus delphis

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Nordkapare

Eubalaena glacialis

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Långfenad grindval

Globicephala melas

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Rissos delfin

Grampus griseus

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Dvärgkaskelot

Kogia simus

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Knölval

Megaptera novaeangliae

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Blainvilles näbbval

Mesoplodon densirostris

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Späckhuggare

Orcinus orca

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Tumlare

Phocoena phocoena

Medelhavet; OSPAR II, III

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen; direktiv 92/43/EEG, Ospar

Kaskelot

Physeter macrocephalus

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Falsk späckhuggare

Pseudorca crassidens

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Strimmig delfin

Stenella coeruleoalba

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Näbbdelfin

Steno bredanensis

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Öresvin, flasknosdelfin

Tursiops truncatus

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Småhuvudval

Ziphius cavirostris

Medelhavet

Rek. AKFM/36/2012/2 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Havsmunk

Monachus monachus

Alla områden

Rek. AKFM/35/2011/5 & bilaga II till Barcelonakonventionen; direktiv 92/43/EEG

Saimenvikare

Phoca hispida saimensis

Alla områden

Direktiv 92/43/EEG

Gråsäl

Halichoerus grypus

Alla områden

Direktiv 92/43/EEG

Knubbsäl

Phoca vitulina

Alla områden

Direktiv 92/43/EEG

Östersjövikare

Phoca hispida bottnica

Alla områden

Direktiv 92/43/EEG

Fåglar

Aves

Gulnäbbad lira

Calonectris borealis

Alla områden

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (27)

Storskarv

Phalacrocorax carbo

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Havssula

Morus bassanus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Lunnefågel

Fratercula arctica

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Balearisk lira

Puffinus mauretanicus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Skrattmås

Larus ridibundus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Sjöorre

Melanitta nigra

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Toppskarv

Phalacrocorax aristotelis

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Större lira

Ardenna gravis

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Mindre lira

Puffinus puffinus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Stormfågel

Fulmarus glacialis

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Scopolilira

Calonectris diomedea

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Grålira

Ardenna grisea

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Medelhavslira

Puffinus yelkouan

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Rödnäbbad trut

Larus audouinii

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Islandsknipa

Bucephala islandica

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Spetsstjärtad petrell

Bulweria bulwerii

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Knipa

Bucephala clangula

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Gråtrut

Larus argentatus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Vittrut

Larus hyperboreus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Havstrut

Larus marinus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Storlabb

Catharacta skua

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Bergand

Aythya marila

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG; Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Brunand

Aythya ferina

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Silltrut

Larus fuscus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Alkekung

Alle alle

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Fjällabb

Stercorarius longicaudus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Tordmule

Alca torda

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Kustlabb

Stercorarius parasiticus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Storlom

Gavia arctica

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Audobonlira

Puffinus lherminieri

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Tobisgrissla

Cepphus grylle

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Amerikansk sjöorre

Melanitta americana

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Svarthalsad dopping

Podiceps nigricollis

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Kaspisk trut

Larus cachinnans

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Ejder

Somateria mollissima

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Sillgrissla

Uria aalge

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Svartnäbbad islom

Gavia immer

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Storskrake

Mergus merganser

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Skäggdopping

Podiceps cristatus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Strömand

Histrionicus histrionicus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Svarthakedopping

Podiceps auritus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Vitvingad trut

Larus glaucoides

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Praktejder

Somateria spectabilis

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Alfågel

Clangula hyemalis

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Svarthuvad mås

Larus melanocephalus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Fiskmås

Larus canus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Småskrake

Mergus serrator

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Gråhakedopping

Podiceps grisegena

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Smålom

Gavia stellata

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Långnäbbad mås

Larus genei

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Alförrädare

Polysticta stelleri

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Bredstjärtad labb

Stercorarius pomarinus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Spetsbergsgrissla

Uria lomvia

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Svärta

Melanitta fusca

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Vitnäbbad islom

Gavia adamsii

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Medelhavstrut

Larus michahellis

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Madeirapetrell

Pterodroma madeira

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Svarthuvad trut

Larus ichthyaetus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Tretåig mås

Rissa tridactyla

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Vit pelikan

Pelecanus onocrotalus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Klykstjärtad stormsvala

Oceanodroma leucorhoa

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Brednäbbad simsnäppa

Phalaropus fulicarius

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Smalnäbbad simsnäppa

Phalaropus lobatus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Havslöpare

Oceanites oceanicus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Silvertärna

Sterna paradisaea

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Oceanlöpare

Hydrobates castro

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Svarttärna

Chlidonias niger

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Skräntärna

Hydroprogne caspia

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Sandtärna

Gelochelidon nilotica

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Fisktärna

Sterna hirundo

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Desertaspetrell

Pterodroma deserta

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Ismås

Pagophila eburnea

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Iltärna

Thalasseus bengalensis

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Dvärgmås

Hydrocoloeus minutus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Småtärna

Sternula albifrons

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Monteirostormsvala

Hydrobates monteiroi

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Rosentärna

Sterna dougallii

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Rosenmås

Rhodostethia rosea

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Tärnmås

Xema sabini

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Kentsk tärna

Thalasseus sandvicensis

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Thayertrut

Larus thayeri

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Fregattstormsvala

Pelagodroma marina

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Stormsvala

Hydrobates pelagicus

Alla områden

Direktiv 2009/147/EG

Silltrut

Larus fuscus fuscus

OSPAR I

Ospar-förteckning över hotade och minskande arter

Ismås

Pagophila eburnea

OSPAR I

Ospar-förteckning över hotade och minskande arter

Alförrädare

Polysticta stelleri

OSPAR I

Ospar-förteckning över hotade och minskande arter

Dvärglira (makaronesisk lira)

Puffinus assimilis baroli (auct.incert.)

OSPAR V

Ospar-förteckning över hotade och minskande arter

Balearisk lira

Puffinus mauretanicus

OSPAR II, III, IV, V

Ospar-förteckning över hotade och minskande arter

Tretåig mås

Rissa tridactyla

OSPAR I, II,

Ospar-förteckning över hotade och minskande arter

Rosentärna

Sterna dougallii

OSPAR II, III, IV, V

Ospar-förteckning över hotade och minskande arter

Sillgrissla (iberiska populationen)

Uria aalge – iberiska populationen (synonymer: Uria aalge albionis, Uria aalge ibericus)

OSPAR IV

Ospar-förteckning över hotade och minskande arter

Spetsbergsgrissla

Uria lomvia

OSPAR I

Ospar-förteckning över hotade och minskande arter

Reptiler

Reptilia

Atlantisk bastardsköldpadda

Lepidochelys kempii

Alla områden

Direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter; Rek. AKFM/35/2011/4 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Oäkta karettsköldpadda

Caretta caretta

Alla områden

Direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter; Rek. AKFM/35/2011/4 & bilaga II till Barcelonakonventionen OSPAR

Havslädersköldpadda

Dermochelys coriacea

Alla områden

Direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter; Rek. AKFM/35/2011/4 & bilaga II till Barcelonakonventionen OSPAR

Karettsköldpadda

Eretmochelys imbricata

Alla områden

Direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter; Rek. AKFM/35/2011/4 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Grön havssköldpadda

Chelonia mydas

Alla områden

Direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter; Rek. AKFM/35/2011/4 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Afrikansk lädersköldpadda

Trionyx triunguis

Medelhavet

Rek. AKFM/35/2011/4 & bilaga II till Barcelonakonventionen

Blötdjur

Mollusca

Randig venusmussla

Chamelea gallina

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Musslor (banded wedge shell)

Donacilla cornea

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Eledonebläckfiskar

Eledone spp.

Alla områden

Nationella förvaltningsplaner

Medelhavsblåmussla

Mytilus galloprovincialis

Alla områden i Medelhavet

Nationella förvaltningsplaner

Medelhavsblåmussla

Mytilus galloprovincialis

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Skålsnäckor

Patella spp.

Medelhavet

Bilaga II till Barcelonakonventionen

Purpursnäckor (veined rapa whelk)

Rapana venosa

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Hjärtmusslor (tuberculate cockle)

Acanthocardia tuberculata

Alla områden

Nationella förvaltningsplaner

Purpursnäckor

Bolinus brandaris

Alla områden

Nationella förvaltningsplaner

Brun venusmussla

Callista chione

Alla områden

Nationella förvaltningsplaner

Musslor (wedge shell)

Donax trunculus

Alla områden

Nationella förvaltningsplaner

Islandsmussla

Arctica islandica

OSPAR II

OSPAR

Havstulpaner (Azorean barnacle)

Megabalanus azoricus

Alla förekomster inom Ospar V

OSPAR

Purpursnäcka

Nucella lapillus

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Europeiskt ostron

Ostrea edulis

OSPAR II

OSPAR

Skålsnäckor (Azorean limpet)

Patella ulyssiponensis aspera

Alla förekomster inom Ospar

OSPAR

Kräftdjur

Crustacea

Hummer

Homarus gammarus

Medelhavet

Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande)

Djuphavskrabbor

Chaceon (Geryon) affinis

Alla regioner

Relevant för djuphavsfiske

Hästräka, sandräka

Crangon crangon

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Vanlig tångräka

Palaemon adspersus

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Elegant tångräka

Palaemon elegans

Svarta havet

Bilaga IV till Black Sea Biodiversity and Landscape Conservation Protocol

Languster

Palinuridae

Medelhavet

Förordning (EG) nr 1967/2006 (minsta referensstorlek för bevarande)

Nässeldjur

Cnidaria

Ädelkorall

Corallium rubrum

Medelhavet

Rek. GFCM/36/2012/1 & Rek. GFCM/35/2011/2

För förbjudna arter: endast individer som är döda vid fångst får användas. De ska kastas överbord efter mätningarna. Datainsamlingen är årlig och uppdateringen/hanteringen av data måste ske i tid för att passa med tidsplanen för beståndsbedömningar.

BIOLOGISKA DATA

Tabell 1E
   (28)

Anadroma och katadroma sötvattensarter

| Art (svenskt namn) | Art (vetenskapligt namn) | Icke-havsområden där beståndet är förekommer/beståndskod |
| --- | --- | --- |
| Europeisk ål | Anguilla anguilla | Ålförvaltningsenheter som fastställts i enl. m. rådets förordn. (EG) nr 1100/2007 (29) |
| Lax | Salmo salar | Alla naturliga utbredningsområden |
| Öring | Salmo trutta | Alla inlandsvatten som mynnar i Östersjön |

Art (svenskt namn)

Art (vetenskapligt namn)

Icke-havsområden där beståndet är förekommer/beståndskod

Europeisk ål

Anguilla anguilla

Ålförvaltningsenheter som fastställts i enl. m. rådets förordn. (EG) nr 1100/2007 (29)

Lax

Salmo salar

Alla naturliga utbredningsområden

Öring

Salmo trutta

Alla inlandsvatten som mynnar i Östersjön

Tabell 2
   (30)

Fiskeverksamhet (verksamhetsgren) indelad efter region

| Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3 | Nivå 4 | Nivå 5 | Nivå 6 | LOA-klasser (m) (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Redskapsklasser | Redskapsgrupper | Redskapstyper | Grupp av målarter (a) | Maskstorlek och annan selektiv utrustning | < 10 | 10-< 12 | 12-< 18 | 18-< 24 | 24-< 40 | 40 &+ |
| Fiskeverksamhet | Skrapredskap | Skrapredskap | Bottenskrapa [DRB] | Anadroma arter (ANA)
  Katadroma arter (CAT)
  Bläckfiskar (CEP)
  Kräftdjur (CRU)
  Demersala arter (DEF)
  Djuphavsarter (DWS)
  Fiskar (FIF)
  Sötvattensarter (ingen kod)
  Övriga arter (MIS)
  Blandad fångst Bläckfiskar och Demersala (MCF)
  Blandad fångst Kräftdjur och Demersala (MCD)
  Blandad fångst Djuphavsarter och Demersala (MDD)
  Blandad fångst Pelagiska och Demersala (MPD)
  Blötdjur (MOL)
  Stora pelagiska fiskar (LPF)
  små pelagiska fiskar (SPF)
  Stora pelagiska fiskar (LPF) och
  små pelagiska fiskar (SPF) | (b) | | | | | | |
| Mekaniska skrapredskap/Sugskrapor (HMD) | (b) | | | | | | |
| Trålar | Bottentrålar | Enbåtsbottentrål [OTB] | (b) | | | | | | |
| Dubbeltrål [OTT] | (b) | | | | | | |
| Parbottentrål [PTB] | (b) | | | | | | |
| Bomtrål [TBB] | (b) | | | | | | |
| Pelagiska trålar | Enbåtsflyttrål | (b) | | | | | | |
| Parflyttrål | (b) | | | | | | |
| Krokar och linor | Spön och linor | Hand- och spölinor och pilkmaskiner [LHP] [LHM] | (b) | | | | | | |
| Dörjlinor [LTL] | (b) | | | | | | |
| Backor/långrevar | Drivande backor/långrevar [LLD] | (b) | | | | | | |
| Förankrade backor/långrevar [LLS] | (b) | | | | | | |
| Fällor | Fällor | Tinor och fällor [FPO] | (b) | | | | | | |
| Ryssjor [FYK] | (b) | | | | | | |
| Bottengarn utan tak [FPN] | (b) | | | | | | |
| Fasta installationer för sättgarn och fiskgårdar (kod behövs) | (b) | | | | | | |
| Nät | Nät | Grimgarn [GTR] | (b) | | | | | | |
| Förankrat nät/garn [GNS] | (b) | | | | | | |
| Drivgarn [GND] | (b) | | | | | | |
| Notar/vadar | Stänggarn | Snörpvad/Ringnot | (b) | | | | | | |
| Lamparanät [LA] | (b) | | | | | | |
| Notar/vadar (c) | Skotsk snurrevad [SSC] | (b) | | | | | | |
| Snurrevad [SDN] | (b) | | | | | | |
| Parsnurrevad [SPR] | (b) | | | | | | |
| Landvad/not och fartygsvad/not [SB] [SV] | (b) | | | | | | |
| Andra redskap | Andra redskap | Glasålsfiske (ingen kod) | Glasål | (b) | | | | | | |
| Övriga (Specificera) | Övriga (Specificera) | | | (b) | | | | | | |
| Annan verksamhet än fiske | Annan verksamhet än fiske | | | | | | | |
| Inaktiv | Inaktiv | | | | | | | |
| Fotnoter:






  (a) | Enligt nuvarande koder i relevanta förordningar. |

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 3

Nivå 4

Nivå 5

Nivå 6

LOA-klasser (m) (d)

Verksamhet

Redskapsklasser

Redskapsgrupper

Redskapstyper

Grupp av målarter (a)

Maskstorlek och annan selektiv utrustning

< 10

10-< 12

12-< 18

18-< 24

24-< 40

40 &+

Fiskeverksamhet

Skrapredskap

Skrapredskap

Bottenskrapa [DRB]

Anadroma arter (ANA)

Katadroma arter (CAT)

Bläckfiskar (CEP)

Kräftdjur (CRU)

Demersala arter (DEF)

Djuphavsarter (DWS)

Fiskar (FIF)

Sötvattensarter (ingen kod)

Övriga arter (MIS)

Blandad fångst Bläckfiskar och Demersala (MCF)

Blandad fångst Kräftdjur och Demersala (MCD)

Blandad fångst Djuphavsarter och Demersala (MDD)

Blandad fångst Pelagiska och Demersala (MPD)

Blötdjur (MOL)

Stora pelagiska fiskar (LPF)

små pelagiska fiskar (SPF)

Stora pelagiska fiskar (LPF) och

små pelagiska fiskar (SPF)

(b)

Mekaniska skrapredskap/Sugskrapor (HMD)

(b)

Trålar

Bottentrålar

Enbåtsbottentrål [OTB]

(b)

Dubbeltrål [OTT]

(b)

Parbottentrål [PTB]

(b)

Bomtrål [TBB]

(b)

Pelagiska trålar

Enbåtsflyttrål

(b)

Parflyttrål

(b)

Krokar och linor

Spön och linor

Hand- och spölinor och pilkmaskiner [LHP] [LHM]

(b)

Dörjlinor [LTL]

(b)

Backor/långrevar

Drivande backor/långrevar [LLD]

(b)

Förankrade backor/långrevar [LLS]

(b)

Fällor

Fällor

Tinor och fällor [FPO]

(b)

Ryssjor [FYK]

(b)

Bottengarn utan tak [FPN]

(b)

Fasta installationer för sättgarn och fiskgårdar (kod behövs)

(b)

Nät

Nät

Grimgarn [GTR]

(b)

Förankrat nät/garn [GNS]

(b)

Drivgarn [GND]

(b)

Notar/vadar

Stänggarn

Snörpvad/Ringnot

(b)

Lamparanät [LA]

(b)

Notar/vadar (c)

Skotsk snurrevad [SSC]

(b)

Snurrevad [SDN]

(b)

Parsnurrevad [SPR]

(b)

Landvad/not och fartygsvad/not [SB] [SV]

(b)

Andra redskap

Andra redskap

Glasålsfiske (ingen kod)

Glasål

(b)

Övriga (Specificera)

Övriga (Specificera)

(b)

Annan verksamhet än fiske

Annan verksamhet än fiske

Inaktiv

Inaktiv

Fotnoter:

(a)

Enligt nuvarande koder i relevanta förordningar.

| (b) | Enligt nuvarande koder i relevanta förordningar. |
| --- | --- |

(b)

Enligt nuvarande koder i relevanta förordningar.

| (c) | Med anordningar som samlar fisk (FAD)/i fria stim. |
| --- | --- |

(c)

Med anordningar som samlar fisk (FAD)/i fria stim.

| (d) | i Medelhavet < 6 m och 6–12 m. |
| --- | --- |

(d)

i Medelhavet < 6 m och 6–12 m.

Tabell 3
   (31)

Arter som ska samlas in för fritidsfiske

| | Område | Arter |
| --- | --- | --- |
| 1 | Östersjön (Ices-delområdena 22–32) | Lax, ål och öring (inklusive sötvatten) och torsk. |
| 2 | Nordsjön (Ices-områdena IIIa, IV och VIId) | Lax och ål (inklusive sötvatten). Havsabborre, torsk, lyrtorsk samt hajar och rockor |
| 3 | Östra Norra ishavet (Ices-områdena I och II) | Lax och ål (inklusive sötvatten). Torsk, lyrtorsk samt hajar och rockor |
| 4 | Nordatlanten (Ices-områdena V–XIV och Nafo-områden) | Lax och ål (inklusive sötvatten). Havsabborre, torsk, lyrtorsk, hajar och rockor samt långvandrande Iccat-arter. |
| 5 | Medelhavet | Ål (inklusive sötvatten), hajar och rockor samt långvandrande Iccat-arter. |
| 6 | Svarta havet | Ål (inklusive sötvatten), hajar och rockor samt långvandrande Iccat-arter. |

Område

Arter

1

Östersjön (Ices-delområdena 22–32)

Lax, ål och öring (inklusive sötvatten) och torsk.

2

Nordsjön (Ices-områdena IIIa, IV och VIId)

Lax och ål (inklusive sötvatten). Havsabborre, torsk, lyrtorsk samt hajar och rockor

3

Östra Norra ishavet (Ices-områdena I och II)

Lax och ål (inklusive sötvatten). Torsk, lyrtorsk samt hajar och rockor

4

Nordatlanten (Ices-områdena V–XIV och Nafo-områden)

Lax och ål (inklusive sötvatten). Havsabborre, torsk, lyrtorsk, hajar och rockor samt långvandrande Iccat-arter.

5

Medelhavet

Ål (inklusive sötvatten), hajar och rockor samt långvandrande Iccat-arter.

6

Svarta havet

Ål (inklusive sötvatten), hajar och rockor samt långvandrande Iccat-arter.

Tabell 4
   (1)

Variabler för fiskeverksamhet

| | Variabler
   (2) | Enhet |
| --- | --- | --- |
| Kapacitet |
| | Antal fartyg | Antal |
| | GT, kW, fartygets ålder | Antal |
| Ansträngning |
| | Dagar till sjöss | Dagar |
| | Antal fisketimmar (frivillig uppgift) | Timmar |
| | Fiskedagar | Dagar |
| | kW * Fiskedagar | Antal |
| | GT * Fiskedagar | Antal |
| | Antal resor | Antal |
| | Antal fiskeinsatser | Antal |
| | Antal nät/Längd (*1) | Antal/meter |
| | Antal krokar, antal linor (*1) | Antal |
| | Antal tinor, fällor (*1) | Antal |
| Landningar |
| | Värdet av landningarna totalt och per kommersiell art | Euro |
| | Levande vikt i landningar, totalt och per art | Ton |
| | Priser per kommersiell art | Euro/kg |

Variabler
   (2)

Enhet

Kapacitet

Antal fartyg

Antal

GT, kW, fartygets ålder

Antal

Ansträngning

Dagar till sjöss

Dagar

Antal fisketimmar (frivillig uppgift)

Timmar

Fiskedagar

Dagar

kW * Fiskedagar

Antal

GT * Fiskedagar

Antal

Antal resor

Antal

Antal fiskeinsatser

Antal

Antal nät/Längd (*1)

Antal/meter

Antal krokar, antal linor (*1)

Antal

Antal tinor, fällor (*1)

Antal

Landningar

Värdet av landningarna totalt och per kommersiell art

Euro

Levande vikt i landningar, totalt och per art

Ton

Priser per kommersiell art

Euro/kg

EKONOMISKA DATA FÖR FLOTTAN

Tabell 5A
   (32)

Ekonomiska variabler för flottan

| Variabelgrupp | Variabel | Enhet |
| --- | --- | --- |
| Inkomst | Landningarnas bruttovärde | Euro |
| Intäkter från uthyrda kvoter eller andra fiskerättigheter | Euro |
| Övriga intäkter | Euro |
| Arbetskraftskostnader | Personalkostnader | Euro |
| Värdet av oavlönat arbete | Euro |
| Energikostnader | Energikostnader | Euro |
| Reparations- och underhållskostnader | Reparations- och underhållskostnader | Euro |
| Andra driftskostnader | Rörliga kostnader | Euro |
| Fasta kostnader | Euro |
| Betalningar för hyra av kvoter eller andra fiskerättigheter | Euro |
| Subventioner | Driftsstöd | Euro |
| Subventioner på investeringar | Euro |
| Kapitalkostnader | Kapitalförslitning | Euro |
| Kapitalvärde | Värdet av fysiskt kapital | Euro |
| Värdet av kvoter eller andra fiskerättigheter | Euro |
| Investeringar | Investeringar i materiella tillgångar, netto | Euro |
| Finansiell ställning | Långfristig/kortfristig skuld | Euro |
| Summa tillgångar | Euro |
| Sysselsättning | Anställd besättning | Antal |
| Oavlönad arbetskraft | Antal |
| Totalt antal arbetstimmar per år | Antal |
| Flotta | Antal fartyg | Antal |
| Genomsnittlig LOA för fartygen | Meter |
| Total dräktighet | GT |
| Total maskinstyrka | kW |
| Fartygens genomsnittliga ålder | år |
| Ansträngning | Dagar till sjöss | Dagar |
| Energiförbrukning | Liter |
| Antal fiskeföretag/-enheter | Antal fiskeföretag/-enheter | Antal |
| Produktionsvärde per art | Landningsvärdet per art | Euro |
| Genomsnittligt pris per art | Euro/kg |

Variabelgrupp

Variabel

Enhet

Inkomst

Landningarnas bruttovärde

Euro

Intäkter från uthyrda kvoter eller andra fiskerättigheter

Euro

Övriga intäkter

Euro

Arbetskraftskostnader

Personalkostnader

Euro

Värdet av oavlönat arbete

Euro

Energikostnader

Energikostnader

Euro

Reparations- och underhållskostnader

Reparations- och underhållskostnader

Euro

Andra driftskostnader

Rörliga kostnader

Euro

Fasta kostnader

Euro

Betalningar för hyra av kvoter eller andra fiskerättigheter

Euro

Subventioner

Driftsstöd

Euro

Subventioner på investeringar

Euro

Kapitalkostnader

Kapitalförslitning

Euro

Kapitalvärde

Värdet av fysiskt kapital

Euro

Värdet av kvoter eller andra fiskerättigheter

Euro

Investeringar

Investeringar i materiella tillgångar, netto

Euro

Finansiell ställning

Långfristig/kortfristig skuld

Euro

Summa tillgångar

Euro

Sysselsättning

Anställd besättning

Antal

Oavlönad arbetskraft

Antal

Totalt antal arbetstimmar per år

Antal

Flotta

Antal fartyg

Antal

Genomsnittlig LOA för fartygen

Meter

Total dräktighet

GT

Total maskinstyrka

kW

Fartygens genomsnittliga ålder

år

Ansträngning

Dagar till sjöss

Dagar

Energiförbrukning

Liter

Antal fiskeföretag/-enheter

Antal fiskeföretag/-enheter

Antal

Produktionsvärde per art

Landningsvärdet per art

Euro

Genomsnittligt pris per art

Euro/kg

EKONOMISKA DATA FÖR FLOTTAN

Tabell 5B
   (33)

Flottsegmentindelning

| | Längdklasser (LOA) (34) |
| --- | --- |
| Aktiva fartyg | 0-< 10 m
  0-< 6 m | 10-< 12 m
  6-< 12 m | 12-< 18 m | 18-< 24 m | 24-< 40 m | 40 meter eller längre |
| som använder aktiva redskap | Bomtrålare | | | | | | |
| Bottentrålare och/eller notfartyg för demersalt fiske | | | | | | |
| Flyttrålare | | | | | | |
| Snörpvads-/ringnotsfartyg | | | | | | |
| Fartyg med skrapredskap | | | | | | |
| Fartyg som använder andra aktiva redskap | | | | | | |
| Fartyg som endast använder polyvalenta aktiva redskap | | | | | | |
| som använder passiva redskap | Fartyg som använder krokredskap | (35) | (35) | | | | |
| Drivgarn och fasta garn | | | | |
| Fartyg som använder tinor och/eller fällor | | | | |
| Fartyg som använder andra passiva redskap | | | | |
| Fartyg som endast använder polyvalenta passiva redskap | | | | |
| som använder polyvalenta redskap | Fartyg som använder aktiva och passiva redskap | | | | | | |
| Inaktiva fartyg | | | | | | |

Längdklasser (LOA) (34)

Aktiva fartyg

0-< 10 m

0-< 6 m

10-< 12 m

6-< 12 m

12-< 18 m

18-< 24 m

24-< 40 m

40 meter eller längre

som använder aktiva redskap

Bomtrålare

Bottentrålare och/eller notfartyg för demersalt fiske

Flyttrålare

Snörpvads-/ringnotsfartyg

Fartyg med skrapredskap

Fartyg som använder andra aktiva redskap

Fartyg som endast använder polyvalenta aktiva redskap

som använder passiva redskap

Fartyg som använder krokredskap

(35)

(35)

Drivgarn och fasta garn

Fartyg som använder tinor och/eller fällor

Fartyg som använder andra passiva redskap

Fartyg som endast använder polyvalenta passiva redskap

som använder polyvalenta redskap

Fartyg som använder aktiva och passiva redskap

Inaktiva fartyg

EKONOMISKA DATA FÖR FLOTTAN

Tabell 5C
   (36)

Geografisk områdesindelning efter region

| Delregion/fångstområde | Region | Supra-region |
| --- | --- | --- |
| I | II | III |
| Kluster av rumsliga enheter på nivå 3 i enlighet med tabell 3 (Nafo-sektion) | Nafo (FAO-område 21) | Östersjön, Nordsjön, östra Norra ishavet, Nafo, utvidgade nordvästliga vatten (Ices-områdena V, VI och VII) och sydvästliga vatten |
| Kluster av rumsliga enheter på nivå 4 i enlighet med tabell 3 (Ices-delområden) | Östersjön (Ices-områdena III b–d) |
| Kluster av rumsliga enheter på nivå 3 i enlighet med tabell 3 (Ices-sektion) | Nordsjön (Ices-områdena IIIa och IV),
  Östra Norra ishavet (Ices-områdena I och II) |
| Nordvästliga vatten (Ices-områdena Vb (endast EU-vatten), VI och VII) |
| Nordvästliga vatten som inte är unionsvatten (Ices-områdena Va och Vb) (endast andra vatten än unionsvatten) |
| Kluster av rumsliga enheter på nivå 3 i enl m tabell 3 (Ices/Cecaf-sektion) | Sydvästliga vatten (Ices-områdena VIII, IX och X (vattnen runt Azorerna),
  Cecaf-områdena 34.1.1, 34.1.2 och 34.2.0 (vattnen runt Madeira och Kanarieöarna) |
| Kluster av rumsliga enheter på nivå 4 i enlighet med tabell 3 (GSA) | Medelhavet (Medelhavets marina vatten öster om linjen 5°36′ West),
  Svarta havet (AKFM:s geografiska delområde såsom det definieras i resolution AKFM/33/2009/2), | Medelhavet och Svarta havet |
| Reg. fiskeriförv.org:s delområden för provtagning (utom AKFM) | Övriga regioner där unionsfartyg bedriver fiske och som förvaltas av reg. fiskeriförv.org. där Europeiska unionen är avtalsslutande part eller observatör (t.ex. Iccat, IOTC, Cecaf m.fl.) | Övriga regioner |

Delregion/fångstområde

Region

Supra-region

I

II

III

Kluster av rumsliga enheter på nivå 3 i enlighet med tabell 3 (Nafo-sektion)

Nafo (FAO-område 21)

Östersjön, Nordsjön, östra Norra ishavet, Nafo, utvidgade nordvästliga vatten (Ices-områdena V, VI och VII) och sydvästliga vatten

Kluster av rumsliga enheter på nivå 4 i enlighet med tabell 3 (Ices-delområden)

Östersjön (Ices-områdena III b–d)

Kluster av rumsliga enheter på nivå 3 i enlighet med tabell 3 (Ices-sektion)

Nordsjön (Ices-områdena IIIa och IV),

Östra Norra ishavet (Ices-områdena I och II)

Nordvästliga vatten (Ices-områdena Vb (endast EU-vatten), VI och VII)

Nordvästliga vatten som inte är unionsvatten (Ices-områdena Va och Vb) (endast andra vatten än unionsvatten)

Kluster av rumsliga enheter på nivå 3 i enl m tabell 3 (Ices/Cecaf-sektion)

Sydvästliga vatten (Ices-områdena VIII, IX och X (vattnen runt Azorerna),

Cecaf-områdena 34.1.1, 34.1.2 och 34.2.0 (vattnen runt Madeira och Kanarieöarna)

Kluster av rumsliga enheter på nivå 4 i enlighet med tabell 3 (GSA)

Medelhavet (Medelhavets marina vatten öster om linjen 5°36′ West),

Svarta havet (AKFM:s geografiska delområde såsom det definieras i resolution AKFM/33/2009/2),

Medelhavet och Svarta havet

Reg. fiskeriförv.org:s delområden för provtagning (utom AKFM)

Övriga regioner där unionsfartyg bedriver fiske och som förvaltas av reg. fiskeriförv.org. där Europeiska unionen är avtalsslutande part eller observatör (t.ex. Iccat, IOTC, Cecaf m.fl.)

Övriga regioner

Tabell 6
   (37)

Sociala variabler för fisket och vattenbruket

| Variabel | Enhet |
| --- | --- |
| Arbetstillfällen, redovisat efter kön | Antal |
| Heltidsekvivalenter, redovisat efter kön | Antal |
| Oavlönad arbetskraft, redovisat efter kön | Antal |
| Arbetstillfällen, redovisat efter ålder | Antal |
| Arbetstillfällen, redovisat efter utbildningsnivå | Antal per utbildningsnivå |
| Arbetstillfällen, redovisat efter nationalitet | Antal från EU, EES och länder utanför EU/EES |
| Arbetstillfällen, redovisat enligt anställningsstatus | Antal |
| Heltidsekvivalenter nationellt | Antal |

Variabel

Enhet

Arbetstillfällen, redovisat efter kön

Antal

Heltidsekvivalenter, redovisat efter kön

Antal

Oavlönad arbetskraft, redovisat efter kön

Antal

Arbetstillfällen, redovisat efter ålder

Antal

Arbetstillfällen, redovisat efter utbildningsnivå

Antal per utbildningsnivå

Arbetstillfällen, redovisat efter nationalitet

Antal från EU, EES och länder utanför EU/EES

Arbetstillfällen, redovisat enligt anställningsstatus

Antal

Heltidsekvivalenter nationellt

Antal

Tabell 7
   (38)

Ekonomiska variabler för vattenbrukssektorn

| Variabelgrupp | Variabel | Enhet |
| --- | --- | --- |
| Intäkter
   (*2) | Bruttoförsäljning per art | Euro |
| Övriga intäkter | Euro |
| Personalkostnader | Personalkostnader | Euro |
| Värdet av oavlönat arbete | Euro |
| Energikostnader | Energikostnader | Euro |
| Råvarukostnader | Kostnader för djurbesättningar | Euro |
| Foderkostnader | Euro |
| Reparation och underhåll | Reparation och underhåll | Euro |
| Andra driftskostnader | Andra driftskostnader | Euro |
| Subventioner | Driftsstöd | Euro |
| Subventioner på investeringar | Euro |
| Kapitalkostnader | Kapitalförslitning | Euro |
| Kapitalvärde | Totalt värde av tillgångar | Euro |
| Finansiellt resultat | Finansiella intäkter | Euro |
| | Finansiella utgifter | Euro |
| Investeringar | Nettoinvesteringar | Euro |
| Skuld | Skuld | Euro |
| Råvaruvikt | Använda djurbesättningar | Kg |
| Använt fiskfoder | Kg |
| Försäljningens vikt | Försäljningsvikt per art | Kg |
| Sysselsättning | Anställda personer | Antal/heltidsekvivalenter |
| Oavlönad arbetskraft | Antal/heltidsekvivalenter |
| Antal arbetade timmar av anställda personer och av oavlönade arbetstagare | Timmar |
| Antal företag | Antal företag (per kategori av antalet anställda personer) | Antal |

Variabelgrupp

Variabel

Enhet

Intäkter
   (*2)

Bruttoförsäljning per art

Euro

Övriga intäkter

Euro

Personalkostnader

Personalkostnader

Euro

Värdet av oavlönat arbete

Euro

Energikostnader

Energikostnader

Euro

Råvarukostnader

Kostnader för djurbesättningar

Euro

Foderkostnader

Euro

Reparation och underhåll

Reparation och underhåll

Euro

Andra driftskostnader

Andra driftskostnader

Euro

Subventioner

Driftsstöd

Euro

Subventioner på investeringar

Euro

Kapitalkostnader

Kapitalförslitning

Euro

Kapitalvärde

Totalt värde av tillgångar

Euro

Finansiellt resultat

Finansiella intäkter

Euro

Finansiella utgifter

Euro

Investeringar

Nettoinvesteringar

Euro

Skuld

Skuld

Euro

Råvaruvikt

Använda djurbesättningar

Kg

Använt fiskfoder

Kg

Försäljningens vikt

Försäljningsvikt per art

Kg

Sysselsättning

Anställda personer

Antal/heltidsekvivalenter

Oavlönad arbetskraft

Antal/heltidsekvivalenter

Antal arbetade timmar av anställda personer och av oavlönade arbetstagare

Timmar

Antal företag

Antal företag (per kategori av antalet anställda personer)

Antal

Tabell 8
   (39)

Miljövariabler för vattenbrukssektorn

| Variabel | Specifikation | Enhet |
| --- | --- | --- |
| Medicinska produkter eller behandlingar som givits (40) | Redovisade efter typ | gram |
| Dödlighet (41) | | Procent |

Variabel

Specifikation

Enhet

Medicinska produkter eller behandlingar som givits (40)

Redovisade efter typ

gram

Dödlighet (41)

Procent

Tabell 9
   (42)

Indelning som ska användas vid insamling av uppgifter om vattenbruket
   (43)

| | Fiskodlingsmetoder
   (44) | Blandodling | Kläckerier och yngelanläggningar (45) | Odlingsmetoder för skaldjur |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dammar | Tankar och bassänger | Inhägnader (46) | Recirkulerande system (47) | Andra metoder | Kassar (48) | Alla metoder | Pelagisk odling | Bottenodling (49) | Annan |
| Flottar | Rep |
| Lax | | | | | | | | | | | |
| Öring | | | | | | | | | | | |
| Havsabborre & guldsparid | | | | | | | | | | | |
| Karp | | | | | | | | | | | |
| Tonfisk | | | | | | | | | | | |
| Ål | | | | | | | | | | | |
| Stör (ägg som är avsedda att användas som livsmedel) | | | | | | | | | | | |
| Andra sötvattensfiskar | | | | | | | | | | | |
| Andra saltvattensfiskar | | | | | | | | | | | |
| Blåmusslor | | | | | | | | | | | |
| Ostron | | | | | | | | | | | |
| Venusmusslor | | | | | | | | | | | |
| Kräftdjur | | | | | | | | | | | |
| Andra blötdjur | | | | | | | | | | | |
| Flera arter | | | | | | | | | | | |
| Alger | | | | | | | | | | | |
| Andra vattenlevande organismer | | | | | | | | | | | |

Fiskodlingsmetoder
   (44)

Blandodling

Kläckerier och yngelanläggningar (45)

Odlingsmetoder för skaldjur

Dammar

Tankar och bassänger

Inhägnader (46)

Recirkulerande system (47)

Andra metoder

Kassar (48)

Alla metoder

Pelagisk odling

Bottenodling (49)

Annan

Flottar

Rep

Lax

Öring

Havsabborre & guldsparid

Karp

Tonfisk

Ål

Stör (ägg som är avsedda att användas som livsmedel)

Andra sötvattensfiskar

Andra saltvattensfiskar

Blåmusslor

Ostron

Venusmusslor

Kräftdjur

Andra blötdjur

Flera arter

Alger

Andra vattenlevande organismer

Tabell 10
   (50)

Ekonomiska och sociala variabler för beredningsindustrin får samlas in på frivillig grund

| Variabelgrupp | Variabel | Enhet |
| --- | --- | --- |
| EKONOMISKA VARIABLER |
| Inkomst | Omsättning | Euro |
| Övriga intäkter | Euro |
| Personalkostnader | Personalkostnader | Euro |
| Värdet av oavlönat arbete | Euro |
| Betalning för personal från externt organ (frivillig uppgift) | Euro |
| Energikostnader | Energikostnader | Euro |
| Råvarukostnader | Inköp av fisk och andra råmaterial för produktion | Euro |
| Andra driftskostnader | Andra driftskostnader | Euro |
| Subventioner | Driftsstöd | Euro |
| Subventioner på investeringar | Euro |
| Kapitalkostnader | Kapitalförslitning | Euro |
| Kapitalvärde | Totalt värde av tillgångar | Euro |
| Finansiellt resultat | Finansiella intäkter | Euro |
| Finansiella utgifter | Euro |
| Investeringar | Nettoinvesteringar | Euro |
| Skuld | Skuld | Euro |
| Sysselsättning | Antal anställda personer | Antal |
| Heltidsekvivalenter nationellt | Antal |
| Oavlönad arbetskraft | Antal |
| Antal arbetade timmar av anställda personer och av oavlönade arbetstagare | Antal |
| Antal företag | Antal företag | Antal |
| Råmaterialets vikt (FRIVILLIG UPPGIFT) | Råmaterialets vikt per art och ursprung (FRIVILLIG UPPGIFT) | Kg |
| SOCIALA VARIABLER |
| Arbetstillfällen, redovisat efter kön | Antal |
| Arbetstillfällen, redovisat efter ålder | Antal |
| Arbetstillfällen, redovisat efter utbildningsnivå | Antal per utbildningsnivå |
| Arbetstillfällen, redovisat efter nationalitet | Antal per land i världen |
| Heltidsekvivalenter nationellt | Antal |

Variabelgrupp

Variabel

Enhet

EKONOMISKA VARIABLER

Inkomst

Omsättning

Euro

Övriga intäkter

Euro

Personalkostnader

Personalkostnader

Euro

Värdet av oavlönat arbete

Euro

Betalning för personal från externt organ (frivillig uppgift)

Euro

Energikostnader

Energikostnader

Euro

Råvarukostnader

Inköp av fisk och andra råmaterial för produktion

Euro

Andra driftskostnader

Andra driftskostnader

Euro

Subventioner

Driftsstöd

Euro

Subventioner på investeringar

Euro

Kapitalkostnader

Kapitalförslitning

Euro

Kapitalvärde

Totalt värde av tillgångar

Euro

Finansiellt resultat

Finansiella intäkter

Euro

Finansiella utgifter

Euro

Investeringar

Nettoinvesteringar

Euro

Skuld

Skuld

Euro

Sysselsättning

Antal anställda personer

Antal

Heltidsekvivalenter nationellt

Antal

Oavlönad arbetskraft

Antal

Antal arbetade timmar av anställda personer och av oavlönade arbetstagare

Antal

Antal företag

Antal företag

Antal

Råmaterialets vikt (FRIVILLIG UPPGIFT)

Råmaterialets vikt per art och ursprung (FRIVILLIG UPPGIFT)

Kg

SOCIALA VARIABLER

Arbetstillfällen, redovisat efter kön

Antal

Arbetstillfällen, redovisat efter ålder

Antal

Arbetstillfällen, redovisat efter utbildningsnivå

Antal per utbildningsnivå

Arbetstillfällen, redovisat efter nationalitet

Antal per land i världen

Heltidsekvivalenter nationellt

Antal

---

(1)  Detta kapitel ersätter kapitel I i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 av den 8 april 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (EUT L 112, 30.4.2011, s. 1).

(4)  Enligt specifikationen i bilaga XI till förordning (EU) nr 404/2011.

(5)  Detta kapitel ersätter kapitel II i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(6)  Detta kapitel ersätter kapitel III i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(7)  Data om beredningsindustrin får samlas in på frivillig grund, och i så fall får indelning och variabel enligt tabell 11 användas.

(8)  Se tabell 2.

(9)  Inbegripet särskilda krav för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 av den 13 december 2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (EUT L 347, 30.12.2011, s. 44).

(10)  Kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 av den 30 december 2003 om registret över gemenskapens fiskeflotta (EUT L 5, 9.1.2004, s. 25).

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(12)  Denna tabell ersätter tabell 1 A i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(13)  Internationella havsforskningsrådet.

(14)  Internationella fiskerikommissionen för Östersjön.

(15)  FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation.

(16)  Ska rapporteras på artnivå.

(17)  Denna tabell ersätter tabell 1 B i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(18)  Denna tabell ersätter tabell 1D i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(19)  Konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion.

(20)  Ospar: konventionen för skydd av den marina miljön i Nordostatlanten.

(21)  Konventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö.

(22)  Rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd (EUT L 351, 28.12.2002, s. 6).

(23)  Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11).

(24)  Rådets förordning (EG) nr 894/97 av den 29 april 1997 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna (EGT L 132, 23.5.1997, s. 1).

(25)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

(26)  Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet.

(27)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

(28)  Denna tabell ersätter tabell 2 i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(29)  Rådets förordning (EG) nr 1100/2007 av den 18 september 2007 om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål (EUT L 248, 22.9.2007, s. 17).

(30)  Denna tabell ersätter tabell 2 i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(31)  Denna tabell ersätter tabell 3 i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(*1)  Insamlingen av dessa variabler för fartyg på mindre än 10 meter ska överenskommas på regional nivå.

(1)  Denna tabell ersätter tabell 4 i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(2)  Alla variabler ska rapporteras på den aggregationsnivå (verksamhetsgrenar och flottsegment) som anges i tabell 3 och tabell 5B och per delregion/fångstområde enligt tabell 5C.

(32)  Denna tabell ersätter tabell 5A i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(33)  Denna tabell ersätter tabell 5B i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(34)  För fartyg som är kortare än 12 meter i Medelhavet och Svarta havet är längdkategorierna 0–< 6, 6–< 12 meter. För övriga regioner är längdkategorierna 0–< 10, 10–< 12 meter.

(35)  Fartyg som är kortare än 12 meter och som använder passiva redskap i Medelhavet och Svarta havet får indelas efter redskapstyp.Flottsegmentdefinitionen ska även omfatta uppgift om supra-region och, i förekommande fall, en geografisk indikator för att identifiera fartyg som fiskar i de yttersta randområdena och uteslutande utanför EU:s vatten.

(36)  Denna tabell ersätter tabell 5C i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(37)  Denna tabell ersätter tabell 6 i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(38)  Denna tabell ersätter tabell 7 i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(*2)  Inbegriper direktstöd, t.ex. kompensation för handelsstopp, återbetalning av bränsleavgift eller liknande kompensationsbetalningar i form av en klumpsumma. Inbegriper inte sociala förmåner, indirekta stöd (t.ex. nedsatt avgift på insatsvaror såsom bränsle) eller investeringsstöd.

(39)  Denna tabell ersätter tabell 8 i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(40)  Extrapolerat från data som registrerats enligt punkt 8 b i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

(41)  Extrapolerat som en procentandel av den nationella produktionen från data som registrerats enligt artikel 8.1 b i rådets direktiv 2006/88/EG (EUT L 328, 24.11.2006, s. 14).

(42)  Denna tabell ersätter tabell 9 i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

(43)  För definitioner av odlingsmetoder, se Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 762/2008 av den 9 juli 2008 om inlämning av statistik över vattenbruket från medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 788/96 (EUT L 218, 13.8.2008, s. 1).

(44)  Företagen ska vara indelade efter sina primära odlingsmetoder.

(45)  Kläckerier och yngelanläggningar är enligt definitionen platser för artificiell avel, kläckning och uppfödning under vattendjurens tidiga livsstadier. För statistiska ändamål är kläckerier begränsade till produktion av befruktade ägg. Unga individer av vattendjur anses produceras i yngelanläggningar. När kläckerier och yngelanläggningar är i nära anslutning till varandra ska statistiken endast avse det senaste juvenila stadium som producerats. (KOM(2006) 864 av den 19 juli 2007).

(46)  Bottenodling omfattar skaldjursodling i tidvattenområden (direkt på botten eller upphöjt).

(47)  Recirkulerande system är system där vattnet återanvänds efter någon form av behandling (t.ex. filtrering).

(48)  Inhägnader definieras som vattenområden som inhägnas av nät eller andra sådana hinder som tillåter fritt in- och utflöde av vatten och som karakteriseras av att inhägnaden omfattar hela vattenpelaren mellan substratet och ytan; inhägnader omfattar i allmänhet relativt stora vattenvolymer. (KOM(2006) 864 av den 19 juli 2007).

(49)  Kassar är öppna eller täckta tillslutna strukturer som är tillverkade av nät eller annat poröst material som tillåter naturligt in- och utflöde av vatten. Dessa strukturer kan antingen vara flytande, upphängda eller fästa vid substratet, dock så att vatten kan flöda in och ut på undersidan. (KOM(2006) 864 av den 19 juli 2007).

(50)  Denna tabell ersätter tabell 11 i genomförandebeslut (EU) 2016/1251.

---

Rättelser

| 4.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/85 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/85

---

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/815 av den 17 december 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG vad gäller tekniska tillsynsstandarder för specificering av ett enhetligt elektroniskt rapporteringsformat

(
  Europeiska unionens tidning L 143 av den 29 maj 2019
  )

I aktens titel

I stället för:

”(EU) 2018/815”

ska det stå:

”(EU) 2019/815”

---