# Az Európai Unió L 140/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 140 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. május 28. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 140

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. május 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/855 végrehajtási rendelete (2019. május 27.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/856 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. február 26.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az innovációs alap működése tekintetében való kiegészítéséről (
  1
  ) | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/857 végrehajtási rendelete (2019. május 27.) a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 tejelő juhok és tejelő kecskék takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésének megújításáról (az engedély jogosultja a Lallemand SAS által képviselt Danstar Ferment AG), valamint a 226/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 18 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/858 határozata (2019. május 14.) az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) feleinek gyűlésén az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a SIOFA feleinek gyűlésén az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről | 21 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/859 határozata (2019. május 14.) a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben (SPRFMO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és az SPRFMO-ban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről | 27 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/860 határozata (2019. május 14.) az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban (IOTC) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és az IOTC-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 19-i határozat hatályon kívül helyezéséről | 33 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/861 határozata (2019. május 14.) a Délkelet-atlanti Halászati Szervezetben (SEAFO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a SEAFO-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről | 38 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/862 határozata (2019. május 14.) a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságban (WCPFC) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a Csendes-óceán Nyugati és Középső Körzetében Található, Nagy Távolságra Vándorló Halállományok Védelmével és Kezelésével Foglalkozó Bizottságban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről | 44 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/863 határozata (2019. május 14.) az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetben (NAFO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a NAFO-ban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i határozat hatályon kívül helyezéséről | 49 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/864 határozata (2019. május 14.) az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezetben (NASCO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a NASCO-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i határozat hatályon kívül helyezéséről | 54 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/865 határozata (2019. május 14.) az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságban (NEAFC) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a NEAFC-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i határozat hatályon kívül helyezéséről | 60 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/866 határozata (2019. május 14.) a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény feleinek éves konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspontról és az említett éves konferencián az Unió által képviselendő álláspont elfogadásáról szóló, 2017. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről | 66 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/867 határozata (2019. május 14.) az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottságban (CCAMLR) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a CCAMLR-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 24-i határozat hatályon kívül helyezéséről | 72 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/868 határozata (2019. május 14.) az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságban (ICCAT) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és az ICCAT-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. július 8-i határozat hatályon kívül helyezéséről | 78 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/869 határozata (2019. május 14.) a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságban (GFCM) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a GFCM-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 19-i határozat hatályon kívül helyezéséről | 84 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2019/870 határozata (2019. május 27.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról | 90 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/871 végrehajtási határozata (2019. március 26.) az egyesült királysági kifizető ügynökségek által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról
  (az értesítés a C(2019) 2357. számú dokumentummal történt) | 94 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/872 végrehajtási határozata (2019. március 26.) az egyesült királysági kifizető ügynökségek által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról
  (az értesítés a C(2019) 2358. számú dokumentummal történt) | 98 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/873 végrehajtási határozata (2019. május 22.) a tagállami kifizető ügynökségek által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról
  (az értesítés a C(2019) 3817. számú dokumentummal történt) | 103 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/874 végrehajtási határozata (2019. május 22.) a tagállami kifizető ügynökségek által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról
  (az értesítés a C(2019) 3820. számú dokumentummal történt) | 115 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/875 végrehajtási határozata (2019. május 27.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 4045. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 123 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2019/855 végrehajtási rendelete (2019. május 27.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról

1

*

A Bizottság (EU) 2019/856 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. február 26.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az innovációs alap működése tekintetében való kiegészítéséről (
  1
  )

1

6

*

A Bizottság (EU) 2019/857 végrehajtási rendelete (2019. május 27.) a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 tejelő juhok és tejelő kecskék takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésének megújításáról (az engedély jogosultja a Lallemand SAS által képviselt Danstar Ferment AG), valamint a 226/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

18

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2019/858 határozata (2019. május 14.) az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) feleinek gyűlésén az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a SIOFA feleinek gyűlésén az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről

21

*

A Tanács (EU) 2019/859 határozata (2019. május 14.) a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben (SPRFMO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és az SPRFMO-ban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről

27

*

A Tanács (EU) 2019/860 határozata (2019. május 14.) az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban (IOTC) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és az IOTC-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 19-i határozat hatályon kívül helyezéséről

33

*

A Tanács (EU) 2019/861 határozata (2019. május 14.) a Délkelet-atlanti Halászati Szervezetben (SEAFO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a SEAFO-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről

38

*

A Tanács (EU) 2019/862 határozata (2019. május 14.) a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságban (WCPFC) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a Csendes-óceán Nyugati és Középső Körzetében Található, Nagy Távolságra Vándorló Halállományok Védelmével és Kezelésével Foglalkozó Bizottságban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről

44

*

A Tanács (EU) 2019/863 határozata (2019. május 14.) az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetben (NAFO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a NAFO-ban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i határozat hatályon kívül helyezéséről

49

*

A Tanács (EU) 2019/864 határozata (2019. május 14.) az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezetben (NASCO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a NASCO-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i határozat hatályon kívül helyezéséről

54

*

A Tanács (EU) 2019/865 határozata (2019. május 14.) az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságban (NEAFC) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a NEAFC-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i határozat hatályon kívül helyezéséről

60

*

A Tanács (EU) 2019/866 határozata (2019. május 14.) a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény feleinek éves konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspontról és az említett éves konferencián az Unió által képviselendő álláspont elfogadásáról szóló, 2017. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről

66

*

A Tanács (EU) 2019/867 határozata (2019. május 14.) az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottságban (CCAMLR) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a CCAMLR-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 24-i határozat hatályon kívül helyezéséről

72

*

A Tanács (EU) 2019/868 határozata (2019. május 14.) az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságban (ICCAT) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és az ICCAT-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. július 8-i határozat hatályon kívül helyezéséről

78

*

A Tanács (EU) 2019/869 határozata (2019. május 14.) a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságban (GFCM) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a GFCM-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 19-i határozat hatályon kívül helyezéséről

84

*

A Tanács (KKBP) 2019/870 határozata (2019. május 27.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

90

*

A Bizottság (EU) 2019/871 végrehajtási határozata (2019. március 26.) az egyesült királysági kifizető ügynökségek által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról
  (az értesítés a C(2019) 2357. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 2357. számú dokumentummal történt)

94

*

A Bizottság (EU) 2019/872 végrehajtási határozata (2019. március 26.) az egyesült királysági kifizető ügynökségek által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról
  (az értesítés a C(2019) 2358. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 2358. számú dokumentummal történt)

98

*

A Bizottság (EU) 2019/873 végrehajtási határozata (2019. május 22.) a tagállami kifizető ügynökségek által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról
  (az értesítés a C(2019) 3817. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 3817. számú dokumentummal történt)

103

*

A Bizottság (EU) 2019/874 végrehajtási határozata (2019. május 22.) a tagállami kifizető ügynökségek által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról
  (az értesítés a C(2019) 3820. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 3820. számú dokumentummal történt)

115

*

A Bizottság (EU) 2019/875 végrehajtási határozata (2019. május 27.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 4045. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2019) 4045. számú dokumentummal történt)

1

123

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/1

---

A TANÁCS (EU) 2019/855 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. május 27.)

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 961/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. március 23-i 267/2012/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2012. március 23-án elfogadta a 267/2012/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2012. március 23-án elfogadta a 267/2012/EU rendeletet.

| (2) | A Tanács a 267/2012/EU rendelet 46. cikke (7) bekezdésének megfelelően felülvizsgálta a jegyzékbe vett személyeknek és szervezeteknek az említett rendelet IX. és XIV. mellékletében foglalt jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a 267/2012/EU rendelet 46. cikke (7) bekezdésének megfelelően felülvizsgálta a jegyzékbe vett személyeknek és szervezeteknek az említett rendelet IX. és XIV. mellékletében foglalt jegyzékét.

| (3) | A Tanács megállapította, hogy a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt 17 bejegyzést naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács megállapította, hogy a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt 17 bejegyzést naprakésszé kell tenni.

| (4) | A 267/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 267/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 267/2012/EU rendelet IX. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

N. HURDUC

---

(1)  
  HL L 88., 2012.3.24., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 267/2012/EU rendelet IX. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt az „A. Személyek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14. | Mohammad NADERI dandártábornok | | Az Iran Aviation Industries Organisation (IAIO) vezetője. Az iráni Aerospace Industries Organisation (AIO) volt vezetője. Az AIO érzékeny iráni programokban vesz részt. | 2008.6.23. |
| 23. | Davoud BABAEI | | A védelemért és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős minisztérium alá tartozó, és az ENSZ által jegyzékbe vett Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi vezette kutatóintézetnek, a védelmi célú innováció és kutatás szervezetének (SPND) jelenlegi biztonsági vezetője. A NAÜ-t aggodalommal tölti el Irán nukleáris programjának esetleges katonai dimenziója, amellyel kapcsolatban Irán elutasítja az együttműködést, és amelyhez az ügynökség szerint köze lehet az SPND-nek. Biztonsági vezetőként Babei is felelős azért, hogy nem bocsátottak rendelkezésre információkat, pl. a NAÜ számára. | 2011.12.1. |
| 25. | Sayed Shamsuddin BORBORUDI
  más néven: Seyed Shamseddin BORBOROUDI | Születési idő: 1969. szeptember 21. | Az ENSZ által jegyzékbe vett Iráni Atomenergia-szervezet vezetőhelyettese, ahol is az ENSZ által jegyzékbe vett Feridun Abbasi Davani beosztottja. Legalább 2002 óta részt vesz Irán nukleáris programjában, korábban többek között az AMAD beszerzési és logisztikai vezetője volt, és ő felelt azért, hogy fedőcégeken, például a Kimia Madanon keresztül berendezéseket és alapanyagokat szerezzenek be Irán nukleárisfegyver-programjához. | 2011.12.1. |
| 27. | Kamran DANESHJOO (más néven: DANESHJOU) | | Korábbi tudományügyi, kutatási és technológiaügyi miniszter. Támogatást nyújtott Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeihez. | 2011.12.1.” |

1.

Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt az „A. Személyek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„14.

Mohammad NADERI dandártábornok

Az Iran Aviation Industries Organisation (IAIO) vezetője. Az iráni Aerospace Industries Organisation (AIO) volt vezetője. Az AIO érzékeny iráni programokban vesz részt.

2008.6.23.

23.

Davoud BABAEI

A védelemért és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős minisztérium alá tartozó, és az ENSZ által jegyzékbe vett Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi vezette kutatóintézetnek, a védelmi célú innováció és kutatás szervezetének (SPND) jelenlegi biztonsági vezetője. A NAÜ-t aggodalommal tölti el Irán nukleáris programjának esetleges katonai dimenziója, amellyel kapcsolatban Irán elutasítja az együttműködést, és amelyhez az ügynökség szerint köze lehet az SPND-nek. Biztonsági vezetőként Babei is felelős azért, hogy nem bocsátottak rendelkezésre információkat, pl. a NAÜ számára.

2011.12.1.

25.

Sayed Shamsuddin BORBORUDI

más néven: Seyed Shamseddin BORBOROUDI

Születési idő: 1969. szeptember 21.

Az ENSZ által jegyzékbe vett Iráni Atomenergia-szervezet vezetőhelyettese, ahol is az ENSZ által jegyzékbe vett Feridun Abbasi Davani beosztottja. Legalább 2002 óta részt vesz Irán nukleáris programjában, korábban többek között az AMAD beszerzési és logisztikai vezetője volt, és ő felelt azért, hogy fedőcégeken, például a Kimia Madanon keresztül berendezéseket és alapanyagokat szerezzenek be Irán nukleárisfegyver-programjához.

2011.12.1.

27.

Kamran DANESHJOO (más néven: DANESHJOU)

Korábbi tudományügyi, kutatási és technológiaügyi miniszter. Támogatást nyújtott Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeihez.

2011.12.1.”

| 2. | Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12. | Fajr Aviation Composite Industries | Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Tehran, Iran | Az IAIO leányvállalata a MODAFL-en belül, amelyek közül az EU mindkettőt jegyzékbe vette; elsősorban kompozit anyagokat gyárt a repülőgépipar számára. | 2010.7.26. |
| 95. | Samen Industries | 2nd km of Khalaj Road End of Seyyedi St., P.O.Box 91735-549, 91735 Mashhad, Iran, Tel.: +98 511 3853008, +98 511 3870225 | Az ENSZ által jegyzékbe vett Khorasan Metallurgy Industries – az Ammunition Industries Group (AMIG) egyik leányvállalata – fedőneve. | 2011.12.1. |
| 153. | Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND) | | Az Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND, a védelmi célú innováció és kutatás szervezete) közvetlenül támogatja Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeit. A NAÜ-t aggodalommal tölti el Irán nukleáris programjának esetleges katonai dimenziója, amelyhez az ügynökség szerint köze lehet az SPND-nek. Az SPDN-t az ENSZ által jegyzékbe vett Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi vezeti, és az a Ministry of Defence and Armed Forces Logistics (MODAFL, a védelemért és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős minisztérium) részét képezi. | 2012.12.22.” |

2.

Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„12.

Fajr Aviation Composite Industries

Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Tehran, Iran

Az IAIO leányvállalata a MODAFL-en belül, amelyek közül az EU mindkettőt jegyzékbe vette; elsősorban kompozit anyagokat gyárt a repülőgépipar számára.

2010.7.26.

95.

Samen Industries

2nd km of Khalaj Road End of Seyyedi St., P.O.Box 91735-549, 91735 Mashhad, Iran, Tel.: +98 511 3853008, +98 511 3870225

Az ENSZ által jegyzékbe vett Khorasan Metallurgy Industries – az Ammunition Industries Group (AMIG) egyik leányvállalata – fedőneve.

2011.12.1.

153.

Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND)

Az Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND, a védelmi célú innováció és kutatás szervezete) közvetlenül támogatja Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeit. A NAÜ-t aggodalommal tölti el Irán nukleáris programjának esetleges katonai dimenziója, amelyhez az ügynökség szerint köze lehet az SPND-nek. Az SPDN-t az ENSZ által jegyzékbe vett Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi vezeti, és az a Ministry of Defence and Armed Forces Logistics (MODAFL, a védelemért és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős minisztérium) részét képezi.

2012.12.22.”

| 3. | A II. cím alatt az „A. Személyek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Javad DARVISH-VAND dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda | | Korábban a MODAFL miniszterhelyettese és főellenőre. | 2008.6.23. |
| 3. | Parviz FATAH | Született 1961-ben | Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja. Korábbi energetikai miniszter. | 2010.7.26. |
| 4. | Seyyed Mahdi FARAHI dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda | | Az iráni Aerospace Industries Organisation (AIO) volt vezetője és az ENSZ által jegyzékbe vett Defence Industries Organisation (DIO, védelmi iparágak szervezete) volt ügyvezető igazgatója. Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja és miniszterhelyettes a védelemért és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős iráni minisztériumban (MODAFL). | 2008.6.23. |
| 5. | Ali HOSEYNITASH dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda | | Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja. A Legfelsőbb Nemzeti Biztonsági Tanács tagja, részt vesz a nukleáris kérdésekkel kapcsolatos politika alakításában. | 2008.6.23. |
| 12. | Ali SHAMSHIRI dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda | | Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja. Vezető beosztásokat töltött be a MODAFL-ben. | 2008.6.23. |
| 13. | Ahmad VAHIDI dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda | | A MODAFL korábbi minisztere. | 2008.6.23. |
| 15. | Abolghassem Mozaffari SHAMS | | A Khatam Al-Anbia Construction Headquarters volt vezetője. | 2011.12.1.” |

3.

A II. cím alatt az „A. Személyek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„1.

Javad DARVISH-VAND dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda

Korábban a MODAFL miniszterhelyettese és főellenőre.

2008.6.23.

3.

Parviz FATAH

Született 1961-ben

Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja. Korábbi energetikai miniszter.

2010.7.26.

4.

Seyyed Mahdi FARAHI dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda

Az iráni Aerospace Industries Organisation (AIO) volt vezetője és az ENSZ által jegyzékbe vett Defence Industries Organisation (DIO, védelmi iparágak szervezete) volt ügyvezető igazgatója. Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja és miniszterhelyettes a védelemért és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős iráni minisztériumban (MODAFL).

2008.6.23.

5.

Ali HOSEYNITASH dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda

Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja. A Legfelsőbb Nemzeti Biztonsági Tanács tagja, részt vesz a nukleáris kérdésekkel kapcsolatos politika alakításában.

2008.6.23.

12.

Ali SHAMSHIRI dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda

Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja. Vezető beosztásokat töltött be a MODAFL-ben.

2008.6.23.

13.

Ahmad VAHIDI dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda

A MODAFL korábbi minisztere.

2008.6.23.

15.

Abolghassem Mozaffari SHAMS

A Khatam Al-Anbia Construction Headquarters volt vezetője.

2011.12.1.”

| 4. | A II. cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „11. | Behnam Sahriyari Trading Company | Levelezési cím: Ziba Building, 10th Floor, Northern Sohrevardi Street, Tehran, Iran | Az Iszlám Forradalmi Gárda nevében fegyverek szállításában működött közre. | 2012.1.23.” |

4.

A II. cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„11.

Behnam Sahriyari Trading Company

Levelezési cím: Ziba Building, 10th Floor, Northern Sohrevardi Street, Tehran, Iran

Az Iszlám Forradalmi Gárda nevében fegyverek szállításában működött közre.

2012.1.23.”

| 5. | Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „20. | b) | Iran Communications Industries (ICI) |

5.

Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„20.

b)

Iran Communications Industries (ICI)

PO Box 19295-4731, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: PO Box 19575-131, 34 Apadana Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: Shahid Langary Street, Nobonyad Square Ave, Pasdaran, Tehran

Az Iran Communications Industries az (EU által jegyzékbe vett) Iran Electronics Industries leányvállalata, és különböző termékeket gyárt, többek között az alábbi területeken: kommunikációs rendszerek, repülőelektronika, optikai és elektrooptikai eszközök, mikroelektronika, információs technológia, teszt- és mérés, telekommunikációs biztonság, elektronikus hadviselés, radarcsövek gyártása és felújítása, rakétavetők.

2010.7.26.”

| 6. | Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a következő bejegyzés törlésre kerül a szövegből: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „19. | Iran Communications Industries (ICI) | PO Box 19295-4731, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: PO Box 19575-131, 34 Apadana Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: Shahid Langary Street, Nobonyad Square Ave, Pasdaran, Tehran | Az Iran Communications Industries az Iran Electronics Industries (ld. a 20. pontot) leányvállalata, és különböző termékeket gyárt, többek között az alábbi területeken: kommunikációs rendszerek, repülőelektronika, optikai és elektrooptikai eszközök, mikroelektronika, információs technológia, teszt- és mérés, telekommunikációs biztonság, elektronikus hadviselés, radarcsövek gyártása és felújítása, rakétavetők. E termékek felhasználhatók az 1737. sz. ENSZ BT-határozat által szankcionált programokban. | 2010.7.26.” |

6.

Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a következő bejegyzés törlésre kerül a szövegből:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„19.

Iran Communications Industries (ICI)

PO Box 19295-4731, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: PO Box 19575-131, 34 Apadana Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: Shahid Langary Street, Nobonyad Square Ave, Pasdaran, Tehran

Az Iran Communications Industries az Iran Electronics Industries (ld. a 20. pontot) leányvállalata, és különböző termékeket gyárt, többek között az alábbi területeken: kommunikációs rendszerek, repülőelektronika, optikai és elektrooptikai eszközök, mikroelektronika, információs technológia, teszt- és mérés, telekommunikációs biztonság, elektronikus hadviselés, radarcsövek gyártása és felújítása, rakétavetők. E termékek felhasználhatók az 1737. sz. ENSZ BT-határozat által szankcionált programokban.

2010.7.26.”

| 7. | A II. cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12. | Etemad Amin Invest Co Mobin | Pasadaran Av. Tehran, Iran | Az Iszlám Forradalmi Gárda tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló vállalat, amely részt vesz a rezsim stratégiai érdekeinek finanszírozásában. | 2010.7.26.” |

7.

A II. cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„12.

Etemad Amin Invest Co Mobin

Pasadaran Av. Tehran, Iran

Az Iszlám Forradalmi Gárda tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló vállalat, amely részt vesz a rezsim stratégiai érdekeinek finanszírozásában.

2010.7.26.”

| 8. | Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a következő bejegyzés törlésre kerül a szövegből: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „10. | Etemad Amin Invest Co Mobin | Pasadaran Av. Tehran, Iran | A Naftarhoz és a Bonyad-e Mostazafanhoz közel álló Etemad Amin Invest Co Mobin részt vesz a rezsim és az Iránban működő „állam az államban” stratégiai érdekeinek finanszírozásában. | 2010.7.26.” |

8.

Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a következő bejegyzés törlésre kerül a szövegből:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„10.

Etemad Amin Invest Co Mobin

Pasadaran Av. Tehran, Iran

A Naftarhoz és a Bonyad-e Mostazafanhoz közel álló Etemad Amin Invest Co Mobin részt vesz a rezsim és az Iránban működő „állam az államban” stratégiai érdekeinek finanszírozásában.

2010.7.26.”

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/856 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2019. február 26.)

a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az innovációs alap működése tekintetében való kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 10a. cikke (8) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Részletes szabályokat kell megállapítani az innovációs alap működésére vonatkozóan, figyelembe véve a 2003/87/EK irányelv alapján létrehozott és a 2010/670/EU bizottsági határozat (2) alapján végrehajtott NER 300 programból levont tanulságokat, különös tekintettel a számvevőszéki jelentés (3) következtetéseire. |
| --- | --- |

(1)

Részletes szabályokat kell megállapítani az innovációs alap működésére vonatkozóan, figyelembe véve a 2003/87/EK irányelv alapján létrehozott és a 2010/670/EU bizottsági határozat (2) alapján végrehajtott NER 300 programból levont tanulságokat, különös tekintettel a számvevőszéki jelentés (3) következtetéseire.

| (2) | A támogatható projektek hagyományos technológiákhoz képest alacsonyabb jövedelmezőségének és magasabb technológiai kockázatainak fedezésére az innovációs alapból származó finanszírozás jelentős részét vissza nem térítendő támogatás formájában kell biztosítani. Ezért ki kell dolgozni a vissza nem térítendő támogatások folyósítására vonatkozó részletes szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

A támogatható projektek hagyományos technológiákhoz képest alacsonyabb jövedelmezőségének és magasabb technológiai kockázatainak fedezésére az innovációs alapból származó finanszírozás jelentős részét vissza nem térítendő támogatás formájában kell biztosítani. Ezért ki kell dolgozni a vissza nem térítendő támogatások folyósítására vonatkozó részletes szabályokat.

| (3) | mivel a támogatható projektek kockázatai és jövedelmezősége ágazatonként és e projektek tevékenységei szerint eltérhet, illetve idővel változhat is, indokolt lehetővé tenni, hogy az innovációs alap támogatásának egy részét az uniós beruházástámogatási eszköz vegyesfinanszírozási műveleteihez nyújtott hozzájárulások, valamint az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) (költségvetési rendelet) lefektetett egyéb támogatási formák révén biztosítsák. |
| --- | --- |

(3)

mivel a támogatható projektek kockázatai és jövedelmezősége ágazatonként és e projektek tevékenységei szerint eltérhet, illetve idővel változhat is, indokolt lehetővé tenni, hogy az innovációs alap támogatásának egy részét az uniós beruházástámogatási eszköz vegyesfinanszírozási műveleteihez nyújtott hozzájárulások, valamint az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) (költségvetési rendelet) lefektetett egyéb támogatási formák révén biztosítsák.

| (4) | Indokolt a támogatható projekt teljes költségei és a hagyományos technológiát használó egyenértékű projekt teljes költségei közti különbséget tekinteni az innovációs alap keretében történő finanszírozás céljából releváns költségeknek. Ugyanakkor a kis léptékű projektekre rótt túlzott adminisztratív terhek elkerülése és az ilyen projektek finanszírozáshoz való hozzáférése terén tapasztalható nehézségek kezelése érdekében a kis léptékű projektek esetében a teljes tőkekiadási költség képezi a projekt releváns költségeit. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt a támogatható projekt teljes költségei és a hagyományos technológiát használó egyenértékű projekt teljes költségei közti különbséget tekinteni az innovációs alap keretében történő finanszírozás céljából releváns költségeknek. Ugyanakkor a kis léptékű projektekre rótt túlzott adminisztratív terhek elkerülése és az ilyen projektek finanszírozáshoz való hozzáférése terén tapasztalható nehézségek kezelése érdekében a kis léptékű projektek esetében a teljes tőkekiadási költség képezi a projekt releváns költségeit.

| (5) | Abból a célból, hogy a megfelelő pénzügyi erőforrások kellő időben elérhetővé váljanak a támogatható projektek számára, a támogatások folyósítását meghatározott mérföldkövek eléréséhez kell kötni. A mérföldkövek között valamennyi projekt esetében szerepelnie kell a pénzügyi megállapodásnak és a működésbe lépésnek. Mivel lehetséges, hogy egyes projektek esetében a támogatást más időpontban szükséges folyósítani, célszerű lehetőséget teremteni további mérföldkövek meghatározására a szerződéses dokumentációban. |
| --- | --- |

(5)

Abból a célból, hogy a megfelelő pénzügyi erőforrások kellő időben elérhetővé váljanak a támogatható projektek számára, a támogatások folyósítását meghatározott mérföldkövek eléréséhez kell kötni. A mérföldkövek között valamennyi projekt esetében szerepelnie kell a pénzügyi megállapodásnak és a működésbe lépésnek. Mivel lehetséges, hogy egyes projektek esetében a támogatást más időpontban szükséges folyósítani, célszerű lehetőséget teremteni további mérföldkövek meghatározására a szerződéses dokumentációban.

| (6) | Annak érdekében, hogy nagyobb valószínűséggel lehessen sikeres projekteket végrehajtani, lehetőséget kell teremteni arra, hogy a támogatás egy részét a projekt működésbe lépését megelőzően folyósítsák. A támogatások folyósításának elvben a pénzügyi megállapodáskor kell kezdődnie, és a projekt fejlesztése és működése közben is folytatódnia kell. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy nagyobb valószínűséggel lehessen sikeres projekteket végrehajtani, lehetőséget kell teremteni arra, hogy a támogatás egy részét a projekt működésbe lépését megelőzően folyósítsák. A támogatások folyósításának elvben a pénzügyi megállapodáskor kell kezdődnie, és a projekt fejlesztése és működése közben is folytatódnia kell.

| (7) | Az innovációs alap támogatásának jelentős részét az üvegházhatásúgáz-kibocsátás hitelesen igazolt elkerülésétől kell függővé tenni. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás tervezett elkerülésének jelentős alulteljesítése ezért – az elkerülés típusától függően – a támogatási összeg csökkentését és visszafizettetését eredményezi. A csökkentési és visszafizettetési mechanizmusnak tehát kellően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy figyelembe vegye az innovációs alap által támogatott projektek innovatív jellegét. |
| --- | --- |

(7)

Az innovációs alap támogatásának jelentős részét az üvegházhatásúgáz-kibocsátás hitelesen igazolt elkerülésétől kell függővé tenni. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás tervezett elkerülésének jelentős alulteljesítése ezért – az elkerülés típusától függően – a támogatási összeg csökkentését és visszafizettetését eredményezi. A csökkentési és visszafizettetési mechanizmusnak tehát kellően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy figyelembe vegye az innovációs alap által támogatott projektek innovatív jellegét.

| (8) | Az innovációs alap keretében biztosított vissza nem térítendő támogatásokat versenyeztetéses kiválasztási eljárást követően, pályázati felhívások útján kell odaítélni. A projekt-előterjesztők adminisztratív terheinek csökkentése érdekében kétszakaszos kérelmezési eljárást kell létrehozni, amely egy szándéknyilatkozatból és a teljes értékű kérelemből áll. |
| --- | --- |

(8)

Az innovációs alap keretében biztosított vissza nem térítendő támogatásokat versenyeztetéses kiválasztási eljárást követően, pályázati felhívások útján kell odaítélni. A projekt-előterjesztők adminisztratív terheinek csökkentése érdekében kétszakaszos kérelmezési eljárást kell létrehozni, amely egy szándéknyilatkozatból és a teljes értékű kérelemből áll.

| (9) | Az innovációs alap támogatását igénylő projekteket mennyiségi és minőségi kritériumok alapján kell értékelni. E kritériumok kombinációjának biztosítania kell, hogy a projektértékelés a technológiai és üzleti potenciál szempontjából teljeskörű legyen. A tisztességes és érdemeken alapuló kiválasztás biztosítása érdekében a projekteket azonos kiválasztási kritériumok alapján kell szelektálni, de először az azonos ágazatban benyújtott egyéb projektekhez, majd ezt követően a más ágazatokon belüli projektekhez viszonyítva kell értékelni és rangsorolni. |
| --- | --- |

(9)

Az innovációs alap támogatását igénylő projekteket mennyiségi és minőségi kritériumok alapján kell értékelni. E kritériumok kombinációjának biztosítania kell, hogy a projektértékelés a technológiai és üzleti potenciál szempontjából teljeskörű legyen. A tisztességes és érdemeken alapuló kiválasztás biztosítása érdekében a projekteket azonos kiválasztási kritériumok alapján kell szelektálni, de először az azonos ágazatban benyújtott egyéb projektekhez, majd ezt követően a más ágazatokon belüli projektekhez viszonyítva kell értékelni és rangsorolni.

| (10) | A tervezés, üzleti modell, továbbá pénzügyi és jogi struktúra tekintetében nem kellőképpen kiforrottnak tűnő projektek – különös tekintettel az érintett tagállamtól várható támogatás vagy a szükséges nemzeti engedélyek esetleges hiányára – nem választhatók ki az innovációs alap támogatására. Ugyanakkor az ilyen projektek ígéretesek lehetnek. Ezért meg kell teremteni annak lehetőségét, hogy az ilyen projektek fejlesztési támogatásban részesüljenek. A projektfejlesztési támogatásnál különösen a kis léptékű projekteket és az alacsonyabb jövedelemmel rendelkező tagállamokban megvalósuló projekteket kell előnyben részesíteni, az innovációs alapból származó támogatások földrajzilag kiegyensúlyozott megoszlása érdekében. |
| --- | --- |

(10)

A tervezés, üzleti modell, továbbá pénzügyi és jogi struktúra tekintetében nem kellőképpen kiforrottnak tűnő projektek – különös tekintettel az érintett tagállamtól várható támogatás vagy a szükséges nemzeti engedélyek esetleges hiányára – nem választhatók ki az innovációs alap támogatására. Ugyanakkor az ilyen projektek ígéretesek lehetnek. Ezért meg kell teremteni annak lehetőségét, hogy az ilyen projektek fejlesztési támogatásban részesüljenek. A projektfejlesztési támogatásnál különösen a kis léptékű projekteket és az alacsonyabb jövedelemmel rendelkező tagállamokban megvalósuló projekteket kell előnyben részesíteni, az innovációs alapból származó támogatások földrajzilag kiegyensúlyozott megoszlása érdekében.

| (11) | Fontos az innovációs alapból származó támogatások földrajzilag kiegyensúlyozott megoszlásának biztosítása. Annak elkerülésére, hogy az alap egyes tagállamokat ne fedjen le kellőképpen, lehetőséget kell teremteni további kiválasztási kritériumok meghatározására, melyek célja egy második vagy azt követő pályázati felhívásban a földrajzi egyensúly megteremtése. |
| --- | --- |

(11)

Fontos az innovációs alapból származó támogatások földrajzilag kiegyensúlyozott megoszlásának biztosítása. Annak elkerülésére, hogy az alap egyes tagállamokat ne fedjen le kellőképpen, lehetőséget kell teremteni további kiválasztási kritériumok meghatározására, melyek célja egy második vagy azt követő pályázati felhívásban a földrajzi egyensúly megteremtése.

| (12) | A Bizottság biztosítja az innovációs alap végrehajtását. A Bizottság számára azonban lehetővé kell tenni, hogy egyes végrehajtási intézkedéseket – például a pályázati felhívás megszervezését, a projektek előzetes kiválasztását vagy a vissza nem térítendő támogatások szerződéses irányítását – végrehajtó szervekre ruházza át. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság biztosítja az innovációs alap végrehajtását. A Bizottság számára azonban lehetővé kell tenni, hogy egyes végrehajtási intézkedéseket – például a pályázati felhívás megszervezését, a projektek előzetes kiválasztását vagy a vissza nem térítendő támogatások szerződéses irányítását – végrehajtó szervekre ruházza át.

| (13) | Az innovációs alap bevételeit, ideértve az 1031/2010/EU bizottsági rendelet (5) értelmében a közös aukciós platformon értékesített kibocsátási egységekből származó bevételeket, a 2003/87/EK irányelvvel összhangban kell kezelni. A Bizottságnak ezért magának kell ezt a feladatot elvégezni, de lehetőséget kell biztosítani számára, hogy e feladatot az Európai Beruházási Bankra átruházza. |
| --- | --- |

(13)

Az innovációs alap bevételeit, ideértve az 1031/2010/EU bizottsági rendelet (5) értelmében a közös aukciós platformon értékesített kibocsátási egységekből származó bevételeket, a 2003/87/EK irányelvvel összhangban kell kezelni. A Bizottságnak ezért magának kell ezt a feladatot elvégezni, de lehetőséget kell biztosítani számára, hogy e feladatot az Európai Beruházási Bankra átruházza.

| (14) | Az innovációs alap végrehajtási módjától függően a Bizottságnak eltérő szabályokat kell alkalmaznia. Amennyiben az innovációs alap végrehajtása közvetlen irányítás keretében történik, e rendelet előírásait teljes mértékben össze kell hangolni a költségvetési rendelet előírásaival. |
| --- | --- |

(14)

Az innovációs alap végrehajtási módjától függően a Bizottságnak eltérő szabályokat kell alkalmaznia. Amennyiben az innovációs alap végrehajtása közvetlen irányítás keretében történik, e rendelet előírásait teljes mértékben össze kell hangolni a költségvetési rendelet előírásaival.

| (15) | A tagállamoknak fontos szerepet kell játszaniuk az innovációs alap végrehajtásában. A Bizottságnak különösen a végrehajtással kapcsolatos kulcsfontosságú döntések, valamint az innovációs alap fejlesztése tekintetében kell konzultálnia a tagállamokkal. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamoknak fontos szerepet kell játszaniuk az innovációs alap végrehajtásában. A Bizottságnak különösen a végrehajtással kapcsolatos kulcsfontosságú döntések, valamint az innovációs alap fejlesztése tekintetében kell konzultálnia a tagállamokkal.

| (16) | Az innovációs alap végrehajtása során a költségvetési rendeletben meghatározott hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban kell eljárni. |
| --- | --- |

(16)

Az innovációs alap végrehajtása során a költségvetési rendeletben meghatározott hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban kell eljárni.

| (17) | Világos jelentéstételt, elszámoltathatóságot és pénzügyi ellenőrzési intézkedéseket kell előírni annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság teljeskörű és időszerű tájékoztatást kapjon az innovációs alap által támogatott projektek előrehaladásáról, valamint hogy az innovációs alapot kezelő jogalanyok a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit alkalmazzák és a tagállamokat időben értesítsék az innovációs alap végrehajtásáról, |
| --- | --- |

(17)

Világos jelentéstételt, elszámoltathatóságot és pénzügyi ellenőrzési intézkedéseket kell előírni annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság teljeskörű és időszerű tájékoztatást kapjon az innovációs alap által támogatott projektek előrehaladásáról, valamint hogy az innovációs alapot kezelő jogalanyok a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit alkalmazzák és a tagállamokat időben értesítsék az innovációs alap végrehajtásáról,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

A rendelet tárgya

E rendelet meghatározza a 2003/87/EK irányelvet kiegészítő szabályokat az alábbiak tekintetében:

| a) | a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdése által létrehozott innovációs alap operatív célkitűzései; |
| --- | --- |

a)

a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdése által létrehozott innovációs alap operatív célkitűzései;

| b) | az innovációs alap keretében biztosított támogatási formák; |
| --- | --- |

b)

az innovációs alap keretében biztosított támogatási formák;

| c) | az innovációs alap támogatásának kérelmezésére irányuló eljárás; |
| --- | --- |

c)

az innovációs alap támogatásának kérelmezésére irányuló eljárás;

| d) | az innovációs alap projektkiválasztási eljárásai és kritériumai; |
| --- | --- |

d)

az innovációs alap projektkiválasztási eljárásai és kritériumai;

| e) | az innovációs alap támogatásának folyósítása; |
| --- | --- |

e)

az innovációs alap támogatásának folyósítása;

| f) | az innovációs alap irányítása; |
| --- | --- |

f)

az innovációs alap irányítása;

| g) | az innovációs alap működésével kapcsolatos jelentéstétel, nyomon követés, értékelés, ellenőrzés és a nyilvánosság tájékoztatása. |
| --- | --- |

g)

az innovációs alap működésével kapcsolatos jelentéstétel, nyomon követés, értékelés, ellenőrzés és a nyilvánosság tájékoztatása.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

1.   „pénzügyi megállapodás”: a projektfejlesztési ciklus azon pillanata, amikor valamennyi projekt- és finanszírozási megállapodás aláírásra került, és az azokban foglalt valamennyi szükséges feltétel teljesült;

„pénzügyi megállapodás”

2.   „működésbe lépés”: a projektfejlesztési ciklus azon pillanata, amikor a projekt működéséhez szükséges valamennyi alkotóelem és rendszer tesztelése lezárult, és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának tényleges elkerülését eredményező tevékenységek megkezdődtek;

„működésbe lépés”

3.   „kis léptékű projekt”: legfeljebb 7 500 000 EUR összegű teljes tőkekiadással járó projekt.

„kis léptékű projekt”

3. cikk

Operatív célkitűzések

Az innovációs alap az alábbi operatív célkitűzésekkel rendelkezik:

| a) | a kiemelkedően innovatív technológiákat, eljárásokat és termékeket demonstráló, kellően kiforrott és az üvegházhatást okozó gázok csökkentése terén jelentős potenciállal rendelkező projektek támogatása; |
| --- | --- |

a)

a kiemelkedően innovatív technológiákat, eljárásokat és termékeket demonstráló, kellően kiforrott és az üvegházhatást okozó gázok csökkentése terén jelentős potenciállal rendelkező projektek támogatása;

| b) | a piaci igényekhez és a támogatható projektek kockázati profiljaihoz szabott pénzügyi támogatás nyújtása, további köz- és magánforrások bevonásával; |
| --- | --- |

b)

a piaci igényekhez és a támogatható projektek kockázati profiljaihoz szabott pénzügyi támogatás nyújtása, további köz- és magánforrások bevonásával;

| c) | az innovációs alap bevételeinek a 2003/87/EK irányelv célkitűzéseivel összhangban történő kezelése. |
| --- | --- |

c)

az innovációs alap bevételeinek a 2003/87/EK irányelv célkitűzéseivel összhangban történő kezelése.

4. cikk

Az innovációs alap támogatási formái

Az innovációs alap projekteknek nyújtott támogatásai az alábbi formákat ölthetik:

| a) | vissza nem térítendő támogatások; |
| --- | --- |

a)

vissza nem térítendő támogatások;

| b) | az uniós beruházástámogatási eszköz vegyesfinanszírozási műveleteihez nyújtott hozzájárulások; |
| --- | --- |

b)

az uniós beruházástámogatási eszköz vegyesfinanszírozási műveleteihez nyújtott hozzájárulások;

| c) | amennyiben a 2003/87/EK irányelv célkitűzéseinek eléréséhez szükséges, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendeletben (költségvetési rendelet) lefektetett egyéb támogatási formák, különösen pénzdíjak és közbeszerzések. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a 2003/87/EK irányelv célkitűzéseinek eléréséhez szükséges, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendeletben (költségvetési rendelet) lefektetett egyéb támogatási formák, különösen pénzdíjak és közbeszerzések.

II. FEJEZET

A vissza nem térítendő támogatásokra alkalmazandó különös rendelkezések

5. cikk

Releváns költségek

(1)   A 2003/87/EK irányelv 10a. cikke (8) bekezdése harmadik albekezdésének negyedik mondata alkalmazásában a releváns költségek a projektelőterjesztők által az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésével vagy elkerülésével kapcsolatos innovatív technológia alkalmazása következtében viselt többletköltségeknek felelnek meg. A releváns költségek a teljes tőkekiadásra, a működési költségek nettó jelenértékére és a projekt működésbe lépését követő 10 éven belül megvalósuló előnyökre vonatkozó legjobb becslés, valamint a vonatkozó végtermék tényleges előállítása tekintetében azonos kapacitással rendelkező hagyományos gyártás esetében elvégzett azonos számítás eredménye közötti különbségként kerülnek kiszámításra.

Amennyiben az első albekezdésben említett hagyományos gyártás nem létezik, a releváns költségek a teljes tőkekiadásra és a működési költségek nettó jelenértékére és a projekt működésbe lépését követő 10 éven belül megvalósuló előnyökre vonatkozó legjobb becslésnek felelnek meg.

(2)   A kis léptékű projektek releváns költségei a projektek teljes tőkekiadási költségének felelnek meg.

6. cikk

A vissza nem térítendő támogatások folyósítása

(1)   Az innovációs alap vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott támogatásait az előre meghatározott mérföldkövek elérésekor folyósítják.

(2)   Az (1) bekezdésben említett mérföldkövek valamennyi projekt esetében a projektfejlesztési cikluson alapulnak és legalább az alábbiakat tartalmazzák:

| a) | pénzügyi megállapodás; |
| --- | --- |

a)

pénzügyi megállapodás;

| b) | működésbe lépés. |
| --- | --- |

b)

működésbe lépés.

(3)   Az alkalmazott technológiát és az alkalmazás szerinti ágazat vagy ágazatok egyedi körülményeit figyelembe véve a szerződéses dokumentumokban további mérföldkövek határozhatók meg.

(4)   Az innovációs alapból az egyes projektnek biztosított támogatások – a projektfejlesztési támogatást is beleértve – teljes összegének legfeljebb 40 %-a folyósítható a pénzügyi megállapodáskor vagy a pénzügyi megállapodást megelőző egyedi mérföldkő elérésekor, amennyiben a (3) bekezdéssel összhangban ilyen mérföldkő került megállapításra.

(5)   Amennyiben az innovációs alapból egy adott projektnek a (4) bekezdésnek megfelelően biztosított támogatás teljes összegét nem folyósították, ezen összeg a pénzügyi megállapodást követően kerül folyósításra. A támogatás részlegesen a működésbe lépést megelőzően, és éves részletekben a működésbe lépést követően is folyósítható.

(6)   E cikk (4) és (5) bekezdésének alkalmazásában az innovációs alapból egy adott projektnek biztosított támogatás magában foglalja a 13. cikknek megfelelően az innovációs alapból projektfejlesztési támogatás formájában biztosított támogatás összegét.

7. cikk

Általános visszafizettetési szabályok

(1)   A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz, amelyek csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések, hatékony ellenőrzések, valamint szabálytalanságok észlelése esetén a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetése, illetve adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciók révén biztosítják az innovációs alap pénzügyi érdekeinek védelmét az e rendelet alapján finanszírozott tevékenységek végrehajtása során.

(2)   A visszafizettetések a költségvetési rendeletnek megfelelően történnek.

(3)   A visszafizettetés indokai, valamint a visszafizettetési eljárások részletesebben a szerződéses dokumentációban kerülnek meghatározásra.

8. cikk

Különleges visszafizettetési szabályok

(1)   A 6. cikk (5) bekezdésének megfelelően a pénzügyi megállapodást követően az innovációs alapból folyósított támogatás összege az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a projektelőterjesztő által a működésbe lépést követő 3–10 év között benyújtott éves jelentések alapján hitelesített elkerülésétől függ. A projektelőterjesztő által benyújtott éves zárójelentés tartalmazza az üvegházhatásúgáz-kibocsátás elkerülésének a teljes jelentéstételi időszak során megvalósult összmennyiségét.

(2)   Amennyiben a teljes jelentéstételi időszak során elkerült üvegházhatásúgáz-kibocsátás összmennyisége kevesebb az elkerülni tervezett kibocsátások összmennyiségének 75 %-ánál, a projekt-előterjesztőnek kifizetett vagy kifizetendő összeget a 6. cikk (5) bekezdésének megfelelően arányosan vissza kell fizettetni vagy csökkenteni kell.

(3)   Amennyiben a projekt az előre meghatározott időpontig nem lép működésbe vagy a projektelőterjesztő nem tudja bizonyítani az üvegházhatást okozó gázok tényleges elkerülését, a pénzügyi megállapodást követően kifizetett összeget a 6. cikk (5) bekezdésének megfelelően teljes mértékben vissza kell fizettetni.

(4)   Amennyiben a (2) és (3) bekezdésben említett helyzetek a projektelőterjesztő által nem befolyásolható kivételes körülmények miatt álltak elő, és a projektelőterjesztő demonstrálja a projektben rejlő potenciált az üvegházhatásúgáz-kibocsátás bejelentett mennyiségnél nagyobb mértékű elkerülésére, vagy amennyiben a projektelőterjesztő demonstrálja, hogy a projekt a dekarbonizációt célzó innováció terén jelentős előnyök biztosítására alkalmas, a Bizottság dönthet úgy, hogy nem alkalmazza a (2) és (3) bekezdés szerinti visszafizettetési mechanizmusokat.

(5)   A visszafizettetés indoka és a visszafizettetési eljárások részletesebben a szerződéses dokumentációban kerülnek meghatározásra.

(6)   Az e cikk (3) és (4) bekezdésében meghatározott szabályok nem érintik a 7. cikkben meghatározott általános visszafizettetési szabályokat.

9. cikk

Pályázati felhívások

(1)   A projektek előterjesztői a Bizottság által meghirdetett nyilvános pályázati felhívások keretében nyújthatják be az innovációs alap támogatása iránti kérelmüket.

A pályázati felhívás közzétételére vonatkozó határozat meghozatalát megelőzően a Bizottság konzultál a tagállamokkal a határozattervezetről.

(2)   A pályázati felhívás közzétételére vonatkozó bizottsági határozat legalább az alábbiakat tartalmazza:

| a) | az innovációs alap felhívása keretében elérhető támogatás teljes összege; |
| --- | --- |

a)

az innovációs alap felhívása keretében elérhető támogatás teljes összege;

| b) | az innovációs alap támogatásának projektfejlesztési támogatás céljából elérhető maximális összege; |
| --- | --- |

b)

az innovációs alap támogatásának projektfejlesztési támogatás céljából elérhető maximális összege;

| c) | a megcélzott projektek vagy ágazatok típusa; |
| --- | --- |

c)

a megcélzott projektek vagy ágazatok típusa;

| d) | a kérelmezési eljárás leírása és a kérelmezési eljárás valamennyi szakaszában benyújtandó információk és dokumentációk részletes listája; |
| --- | --- |

d)

a kérelmezési eljárás leírása és a kérelmezési eljárás valamennyi szakaszában benyújtandó információk és dokumentációk részletes listája;

| e) | a kiválasztási eljárásra vonatkozó részletes információk, ideértve az értékelés és rangsorolás módszertanát; |
| --- | --- |

e)

a kiválasztási eljárásra vonatkozó részletes információk, ideértve az értékelés és rangsorolás módszertanát;

| f) | amennyiben a 10. cikk (4) bekezdése és a 12. cikk (6) bekezdése értelmében egyedi kérelmezési és kiválasztási eljárásokat alkalmaznak a kis léptékű projektek esetében, az ilyen egyedi eljárásokra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

f)

amennyiben a 10. cikk (4) bekezdése és a 12. cikk (6) bekezdése értelmében egyedi kérelmezési és kiválasztási eljárásokat alkalmaznak a kis léptékű projektek esetében, az ilyen egyedi eljárásokra vonatkozó szabályok;

| g) | amennyiben a Bizottság a felhívás keretében az innovációs alapból elérhető támogatás egy részét kis léptékű projektek számára tartja fenn, e rész összege; |
| --- | --- |

g)

amennyiben a Bizottság a felhívás keretében az innovációs alapból elérhető támogatás egy részét kis léptékű projektek számára tartja fenn, e rész összege;

| h) | amennyiben a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban az innovációs alapból nyújtott támogatás földrajzilag kiegyensúlyozott megoszlásának elérése céljából további kiválasztási kritériumokat alkalmaznak, ezen kritériumok ismertetése. |
| --- | --- |

h)

amennyiben a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban az innovációs alapból nyújtott támogatás földrajzilag kiegyensúlyozott megoszlásának elérése céljából további kiválasztási kritériumokat alkalmaznak, ezen kritériumok ismertetése.

10. cikk

Kérelmezési eljárás

(1)   A végrehajtó szerv összegyűjti a kérelmeket és az alábbi két, egymást követő szakaszban megszervezi a kérelmezési eljárást:

| a) | részvételi szándéknyilatkozat; |
| --- | --- |

a)

részvételi szándéknyilatkozat;

| b) | teljeskörű pályázat. |
| --- | --- |

b)

teljeskörű pályázat.

(2)   A részvételi szándéknyilatkozat benyújtásának szakaszában a projektelőterjesztő köteles a vonatkozó pályázati felhívásban foglalt követelményekkel összhangban a kulcsfontosságú projektjellemzők leírását benyújtani, ideértve a projekt hatékonyságának, innovációs szintjének és kiforrottságának a 11. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontja szerinti leírását.

(3)   A teljeskörű pályázat benyújtásának szakaszában a projektelőterjesztő köteles a projekt részletes leírását és valamennyi támogató dokumentumot benyújtani, ideértve a tudásmegosztási tervet.

(4)   Egyszerűsített kérelmezési eljárás alkalmazható a kis léptékű projektek esetében.

11. cikk

Kiválasztási kritériumok

(1)   A projekteket az alábbi kritériumok alapján választják ki az innovációs alap támogatására:

| a) | az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának elkerülésével kapcsolatos potenciál tekintetében mért hatékonyság, adott esetben a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (2) bekezdésében említett referenciaértékekhez viszonyítva; |
| --- | --- |

a)

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának elkerülésével kapcsolatos potenciál tekintetében mért hatékonyság, adott esetben a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (2) bekezdésében említett referenciaértékekhez viszonyítva;

| b) | a projektek innovációs szintje a technikai jelenlegi állásához képest; |
| --- | --- |

b)

a projektek innovációs szintje a technikai jelenlegi állásához képest;

| c) | a projekt kiforrottsága a tervezés, az üzleti modell, valamint a pénzügyi és jogi struktúra tekintetében, valamint a pénzügyi megállapodás elérésének esélye egy előre meghatározott időtartamon belül, amely nem haladhatja meg a támogatás odaítélését követő négy évet; |
| --- | --- |

c)

a projekt kiforrottsága a tervezés, az üzleti modell, valamint a pénzügyi és jogi struktúra tekintetében, valamint a pénzügyi megállapodás elérésének esélye egy előre meghatározott időtartamon belül, amely nem haladhatja meg a támogatás odaítélését követő négy évet;

| d) | a széles körű alkalmazással vagy replikációval, illetve jövőbeli költségcsökkentésekkel kapcsolatos műszaki és piaci potenciál; |
| --- | --- |

d)

a széles körű alkalmazással vagy replikációval, illetve jövőbeli költségcsökkentésekkel kapcsolatos műszaki és piaci potenciál;

| e) | a projektelőterjesztő hozzájárulásaival csökkentett releváns projektköltségek költséghatékonysága, elosztva a működést követő első 10 éven belül elkerülendő üvegházhatásúgáz-kibocsátás, vagy az előállítandó vagy tárolandó energia, vagy tárolandó CO2 tervezett összmennyiségével. |
| --- | --- |

e)

a projektelőterjesztő hozzájárulásaival csökkentett releváns projektköltségek költséghatékonysága, elosztva a működést követő első 10 éven belül elkerülendő üvegházhatásúgáz-kibocsátás, vagy az előállítandó vagy tárolandó energia, vagy tárolandó CO2 tervezett összmennyiségével.

(2)   A projektkiválasztás során alkalmazni lehet az innovációs alapból származó támogatás földrajzilag kiegyensúlyozott megoszlásának elérését célzó további kritériumokat is.

12. cikk

Kiválasztási eljárás

(1)   A végrehajtó szerv a részvételi szándéknyilatkozat benyújtásának szakaszában beérkezett kérelmek alapján, a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdésével összhangban értékeli valamennyi projekt támogathatóságát. A végrehajtó szerv ezt követően az e cikk (2) és (3) bekezdésében foglaltak szerint folytatja a támogatható projektek kiválasztását.

(2)   A részvételi szándéknyilatkozat benyújtásának szakaszában beérkezett kérelmek alapján a végrehajtó szerv összeállítja a 11. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában megállapított kiválasztási kritériumoknak eleget tevő projektek listáját, és felkéri az érintett projektek előterjesztőit a teljeskörű pályázat benyújtására.

Amennyiben a végrehajtó szerv megállapítja, hogy a projekt megfelel a 11. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában megállapított kiválasztási kritériumoknak, de nem felel meg a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak, a végrehajtó szerv értékeli, hogy a projekt továbbfejlesztése esetén képes lehet-e eleget tenni valamennyi kiválasztási kritériumnak. Amennyiben a projekt rendelkezik ilyen potenciállal, a végrehajtó szerv projektfejlesztési támogatást ítélhet az érintett projektnek vagy, amennyiben a Bizottság hajtja végre e feladatot, azt javasolhatja a Bizottságnak, hogy azoknak nyújtson projektfejlesztési támogatást.

(3)   A végrehajtó szerv az e cikk (2) bekezdésével összhangban benyújtott teljeskörű pályázat alapján folytatja a projektek értékelését és rangsorolását, a 11. cikkben megállapított kiválasztási kritériumok alapján. A végrehajtó szerv ezen értékelés céljából összehasonlítja a projekteket az azonos ágazatban működő projektekkel, valamint az egyéb ágazatokban működő projektekkel, és összeállítja az előzetesen kiválasztott projektek listáját.

(4)   Az előzetesen kiválasztott projektek (3) bekezdésben említett listájáról és adott esetben a (2) bekezdés második albekezdésében említett javaslatról értesítést kell küldeni a Bizottságnak, amely legalább az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a támogathatósági és kiválasztási kritériumok teljesítésének megerősítése; |
| --- | --- |

a)

a támogathatósági és kiválasztási kritériumok teljesítésének megerősítése;

| b) | a projekt értékelésére és rangsorolására vonatkozó részletek; |
| --- | --- |

b)

a projekt értékelésére és rangsorolására vonatkozó részletek;

| c) | a projekt euróban kifejezett teljes költsége és 5. cikk szerinti releváns költségei; |
| --- | --- |

c)

a projekt euróban kifejezett teljes költsége és 5. cikk szerinti releváns költségei;

| d) | az innovációs alapból származó támogatás iránti kérelem euróban kifejezett teljes összege, |
| --- | --- |

d)

az innovációs alapból származó támogatás iránti kérelem euróban kifejezett teljes összege,

| e) | az elkerülendő üvegházhatásúgáz-kibocsátás tervezett mennyisége; |
| --- | --- |

e)

az elkerülendő üvegházhatásúgáz-kibocsátás tervezett mennyisége;

| f) | az előállítandó vagy tárolandó energia tervezett mennyisége; |
| --- | --- |

f)

az előállítandó vagy tárolandó energia tervezett mennyisége;

| g) | a tárolandó CO2 tervezett mennyisége; |
| --- | --- |

g)

a tárolandó CO2 tervezett mennyisége;

| h) | az innovációs alap projektelőterjesztő által kért támogatásának jogi formájára vonatkozó információ. |
| --- | --- |

h)

az innovációs alap projektelőterjesztő által kért támogatásának jogi formájára vonatkozó információ.

(5)   Az e cikk (4) bekezdése értelmében nyújtott tájékoztatás alapján a Bizottság a 21. cikk (2) bekezdésével összhangban, a tagállamokkal lefolytatott konzultációt követően elfogadja az odaítélésről szóló döntést, melyben meghatározza a kiválasztott projekteknek biztosított támogatást és adott esetben tartaléklistát állít össze.

(6)   Egyedi kiválasztási eljárás alkalmazható a kis léptékű projektek esetében.

13. cikk

Projektfejlesztési támogatás

(1)   A Bizottság a tagállamokkal lefolytatott konzultációt követően a 21. cikk (2) bekezdésének c) pontjával összhangban meghatározza az innovációs alap támogatásának projektfejlesztési támogatás céljából elérhető maximális összegét.

(2)   A 12. cikk (2) bekezdésével összhangban a Bizottság vagy a végrehajtó szerv vissza nem térítendő támogatás formájában ítéli oda a projektfejlesztési támogatást.

(3)   Projektfejlesztési támogatás útján az alábbi tevékenységek támogathatók:

| a) | a projektdokumentáció vagy a projektterv alkotóelemeinek javítása vagy továbbfejlesztése a projekt kellő kiforrottságának elérése érdekében; |
| --- | --- |

a)

a projektdokumentáció vagy a projektterv alkotóelemeinek javítása vagy továbbfejlesztése a projekt kellő kiforrottságának elérése érdekében;

| b) | a projekt megvalósíthatóságának értékelése, ideértve a műszaki és gazdasági tanulmányokat; |
| --- | --- |

b)

a projekt megvalósíthatóságának értékelése, ideértve a műszaki és gazdasági tanulmányokat;

| c) | a projekt pénzügyi és jogi struktúrájával kapcsolatos tanácsadás; |
| --- | --- |

c)

a projekt pénzügyi és jogi struktúrájával kapcsolatos tanácsadás;

| d) | a projekt előterjesztőjének kapacitásépítése. |
| --- | --- |

d)

a projekt előterjesztőjének kapacitásépítése.

(4)   A projektfejlesztési támogatás alkalmazásában a projekt fejlesztéséhez kapcsolódó összes költség releváns költséget képez. Az innovációs alap a releváns költségek 100 %-áig nyújthat támogatást.

III. FEJEZET

Az innovációs alap vissza nem térítendő támogatásoktól eltérő támogatási formái esetében alkalmazandó különös rendelkezések

14. cikk

Az innovációs alapból az uniós beruházástámogatási eszköz vegyesfinanszírozási műveleteihez nyújtott hozzájárulások révén biztosított támogatás

(1)   Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az innovációs alapból származó támogatást az uniós beruházástámogatási eszköz vegyesfinanszírozási műveleteihez nyújtott hozzájárulások révén folyósítja, az innovációs alap támogatásának megvalósítására az uniós beruházástámogatási eszközre alkalmazandó szabályok irányadók. A projektek támogathatóságának értékelése ugyanakkor a 2003/87/EK irányelv 10a. cikke (8) bekezdésének megfelelően történik.

(2)   A Bizottság a tagállamokkal folytatott konzultációt követően határozatot fogad el, amelyben megállapítja, hogy a vegyesfinanszírozási műveletekhez nyújtott hozzájárulást vissza nem térítendő támogatás, visszafizettetendő támogatás vagy mindkettő formájában biztosítja-e, továbbá feltünteti az innovációs alap támogatásának az uniós beruházástámogatási eszköz révén történő folyósítás céljából elérhető összegét.

15. cikk

Az innovációs alapból a költségvetési rendeletben megállapított egyéb támogatási formák útján biztosított támogatás

(1)   Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az innovációs alap támogatását a költségvetési rendeletben megállapított egyéb, a vissza nem térítendő támogatásoktól eltérő támogatási formában folyósítja, a Bizottság a tagállamokkal folytatott konzultációt követően határozatot fogad el, melyben feltünteti az innovációs alap támogatásának e támogatási formában való folyósítás céljából elérhető összegét, valamint az ilyen támogatás alkalmazása, a projektek kiválasztása és a támogatás folyósítása tekintetében alkalmazandó szabályokat.

(2)   Az innovációs alap támogatásában e cikk alapján részesülő projekteknek meg kell felelniük az uniós állami támogatási szabályoknak.

IV. FEJEZET

Irányítás

16. cikk

Az innovációs alap végrehajtása

(1)   A Bizottság az innovációs alap végrehajtását a költségvetési rendelet 125–153. cikkének vonatkozó rendelkezéseivel összhangban közvetlen irányítással vagy közvetett irányítással, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett szervek révén látja el.

(2)   Az innovációs alap végrehajtási tevékenységeivel kapcsolatban felmerült költségeket, ideértve az adminisztratív és irányítási költségeket, az innovációs alapból finanszírozzák.

17. cikk

A végrehajtó szervek kijelölése

(1)   Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az innovációs alap végrehajtásával kapcsolatos bizonyos feladatokat egy végrehajtó szervre ruház át, a Bizottság határozatot fogad el, melyben kijelöli a végrehajtó szervet.

A Bizottság és a kijelölt végrehajtó szerv megállapodást köt, melyben megállapítják azokat az egyedi feltételeket, amelyek alapján a végrehajtó szerv ellátja feladatait.

(2)   Amennyiben a Bizottság az innovációs alap végrehajtását közvetlen irányítással látja el, és úgy határoz, hogy bizonyos végrehajtási feladatokat végrehajtó szervre ruház át, a Bizottság végrehajtó szervként kijelöl egy végrehajtó ügynökséget.

(3)   Amennyiben a Bizottság az innovációs alapot közvetett irányítással hajtja végre, a Bizottság végrehajtó szervként kijelöli a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett szervet.

(4)   Amennyiben az innovációs alap végrehajtásával kapcsolatos feladatokat nem ruházza át egy végrehajtó szervre, a Bizottság maga látja el ezeket a feladatokat.

18. cikk

A végrehajtó szerv feladatai

A 17. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt végrehajtó szerv megbízatása a pályázati felhívások teljes irányítására, az innovációs alap támogatásának folyósítására, illetve a kiválasztott projektek végrehajtásának nyomon követésére terjedhet ki. A végrehajtó szervet e célból a következő feladatokkal lehet megbízni:

| a) | a pályázati felhívás megszervezése; |
| --- | --- |

a)

a pályázati felhívás megszervezése;

| b) | a kérelmezési eljárás megszervezése, ideértve a kérelmek összegyűjtését és valamennyi támogató dokumentum kielemzését; |
| --- | --- |

b)

a kérelmezési eljárás megszervezése, ideértve a kérelmek összegyűjtését és valamennyi támogató dokumentum kielemzését;

| c) | a projektek kiválasztásának megszervezése, ideértve a projektek kiértékelését vagy az átvilágítást és rangsorolást; |
| --- | --- |

c)

a projektek kiválasztásának megszervezése, ideértve a projektek kiértékelését vagy az átvilágítást és rangsorolást;

| d) | a Bizottság számára nyújtott tanácsadás arra vonatkozóan, hogy mely projekteknek ítéljék oda az innovációs alap támogatását, illetve mely projektek kerüljenek fel a tartaléklistára; |
| --- | --- |

d)

a Bizottság számára nyújtott tanácsadás arra vonatkozóan, hogy mely projekteknek ítéljék oda az innovációs alap támogatását, illetve mely projektek kerüljenek fel a tartaléklistára;

| e) | projektfejlesztési támogatás odaítélése vagy a projektfejlesztés segítése; |
| --- | --- |

e)

projektfejlesztési támogatás odaítélése vagy a projektfejlesztés segítése;

| f) | a támogatási megállapodás és egyéb szerződések aláírása, az innovációs alap támogatási formájától függően; |
| --- | --- |

f)

a támogatási megállapodás és egyéb szerződések aláírása, az innovációs alap támogatási formájától függően;

| g) | a támogatásban részesülő projektekkel kapcsolatos szerződéses dokumentáció előkészítése és kezelése; |
| --- | --- |

g)

a támogatásban részesülő projektekkel kapcsolatos szerződéses dokumentáció előkészítése és kezelése;

| h) | annak ellenőrzése, hogy teljesültek-e a finanszírozás feltételei, valamint az innovációs alap bevételeinek folyósítása a projekt előterjesztőinek; |
| --- | --- |

h)

annak ellenőrzése, hogy teljesültek-e a finanszírozás feltételei, valamint az innovációs alap bevételeinek folyósítása a projekt előterjesztőinek;

| i) | a projekt végrehajtásának nyomon követése; |
| --- | --- |

i)

a projekt végrehajtásának nyomon követése;

| j) | a projekt előterjesztőivel való kommunikáció; |
| --- | --- |

j)

a projekt előterjesztőivel való kommunikáció;

| k) | a Bizottság felé történő jelentéstétel, ideértve az innovációs alap továbbfejlesztésének általános irányvonalát; |
| --- | --- |

k)

a Bizottság felé történő jelentéstétel, ideértve az innovációs alap továbbfejlesztésének általános irányvonalát;

| l) | pénzügyi jelentéstétel; |
| --- | --- |

l)

pénzügyi jelentéstétel;

| m) | információs, kommunikációs és promóciós intézkedések, ideértve promóciós anyagok készítését és az innovációs alap logójának kidolgozását; |
| --- | --- |

m)

információs, kommunikációs és promóciós intézkedések, ideértve promóciós anyagok készítését és az innovációs alap logójának kidolgozását;

| n) | a tudásmegosztás irányítása; |
| --- | --- |

n)

a tudásmegosztás irányítása;

| o) | az innovációs alap népszerűsítésére irányuló tagállami erőfeszítések támogatása és a projekt előterjesztőivel való kommunikáció; |
| --- | --- |

o)

az innovációs alap népszerűsítésére irányuló tagállami erőfeszítések támogatása és a projekt előterjesztőivel való kommunikáció;

| p) | az innovációs alap végrehajtásával kapcsolatos bármely egyéb feladat |
| --- | --- |

p)

az innovációs alap végrehajtásával kapcsolatos bármely egyéb feladat

19. cikk

Az innovációs alap közvetlen irányítás mellett történő végrehajtása esetén alkalmazandó különös rendelkezések

(1)   Amennyiben e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság végrehajtó szervként egy végrehajtó ügynökséget nevez ki, az érintett bizottsági határozat az 58/2003/EK tanácsi rendelet (6) 3. cikke szerinti költség-haszon elemzés eredményének függvénye, és az e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett megállapodás az 58/2003/EK rendelet szerinti felhatalmazó okirat formáját ölti.

(2)   Amennyiben a közvetlen irányítás útján folyósított összegeket e rendelet 7. és 8. cikke értelmében vissza kell fizettetni, a visszafizettetett összegek a költségvetési rendelet 21. cikkének megfelelően címzett bevételt képeznek, és az innovációs alap műveleteinek finanszírozására használhatók fel.

(3)   A Bizottság, vagy adott esetben a végrehajtó ügynökség által elvégzett valamennyi végrehajtási feladat tekintetében az innovációs alap bevételei külső címzett bevételt képeznek a költségvetési rendelet 21. cikke (1) és (5) bekezdésének értelmében. A címzett bevétel fedezi az innovációs alap végrehajtásával kapcsolatos valamennyi adminisztratív költséget is. A Bizottság az innovációs alap keretének legfeljebb 5 %-át fordíthatja az irányítási költségek fedezésére.

(4)   Az innovációs alap keretében támogatásban részesült projekt kaphat hozzájárulást bármely más uniós programból is, többek között a megosztott irányítás alá tartozó alapokból, amennyiben a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. A kumulatív finanszírozás összege nem haladhatja meg a projekt elszámolható költségeit, és a különböző uniós programokból nyújtott támogatásokat arányosan kell kiszámítani.

20. cikk

Az innovációs alap bevételeinek kezelése

(1)   A Bizottság biztosítja, hogy az innovációs alapnak juttatott kibocsátási egységeket a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott elvekkel és rendelkezésekkel összhangban bocsátják árverésre, és az innovációs alap bevételeit a 2003/87/EK irányelv célkitűzéseivel összhangban kezeli.

(2)   A Bizottság biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett bevételeket időben továbbítják a végrehajtó szervnek a végrehajtási tevékenységekkel kapcsolatos költségek finanszírozása és a támogatásban részesült projektek részére történő folyósításuk céljából.

(3)   A Bizottság átruházhatja a kibocsátási egységek értékesítését és az innovációs alap bevételeinek kezelését az Európai Beruházási Bankra (EBB). Átruházás esetén a Bizottság és az EBB megállapodást köt, melyben megállapítják azokat az egyedi feltételeket, amelyek mellett az EBB ellátja az innovációs alap bevételeinek kezelésével kapcsolatos feladatait.

(4)   A 2003/87/EK irányelv rendelkezéseire figyelemmel a támogatott projektek támogathatósági időszakának végén az innovációs alapban fennmaradó bevételek a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdésében meghatározott támogathatósági kritériumoknak eleget tevő új projektek támogatására kerülnek felhasználásra, amíg minden bevételt az innovációs alap célkitűzéseire nem fordítottak. Az új projektek a 9. cikknek megfelelően új pályázati felhívások útján kerülnek kiválasztásra, vagy pedig a 14. vagy 15. cikknek megfelelően részesülnek támogatásban.

21. cikk

A tagállamok szerepe

(1)   Az innovációs alap végrehajtása során a Bizottság konzultál a tagállamokkal, és a tagállamok segítik a Bizottság munkáját.

(2)   A Bizottság az alábbiak tekintetében folytat konzultációt a tagállamokkal:

| a) | a támogatás odaítélését megelőzően az előzetesen kiválasztott projektek listájáról, ideértve a tartaléklistát és a 12. cikk (2) bekezdésével összhangban projektfejlesztési támogatásra javasolt projektek listáját; |
| --- | --- |

a)

a támogatás odaítélését megelőzően az előzetesen kiválasztott projektek listájáról, ideértve a tartaléklistát és a 12. cikk (2) bekezdésével összhangban projektfejlesztési támogatásra javasolt projektek listáját;

| b) | a 9. cikk (1) bekezdésében, a 14. cikk (2) bekezdésében és a 15. cikk (1) bekezdés eben említett bizottsági határozattervezetekről; |
| --- | --- |

b)

a 9. cikk (1) bekezdésében, a 14. cikk (2) bekezdésében és a 15. cikk (1) bekezdés eben említett bizottsági határozattervezetekről;

| c) | az innovációs alap támogatásának projektfejlesztési támogatás céljából elérhetővé tett maximális összegéről; |
| --- | --- |

c)

az innovációs alap támogatásának projektfejlesztési támogatás céljából elérhetővé tett maximális összegéről;

(3)   A tagállamok a Bizottság felkérésére az alábbiak tekintetében adhatnak tanácsokat és nyújthatnak segítséget a Bizottságnak:

| a) | az innovációs alap általános irányának meghatározása; |
| --- | --- |

a)

az innovációs alap általános irányának meghatározása;

| b) | létező vagy felmerülő projektmegvalósítási problémák kezelése; |
| --- | --- |

b)

létező vagy felmerülő projektmegvalósítási problémák kezelése;

| c) | a projekt végrehajtásával kapcsolatos bármely egyéb kérdés kezelése. |
| --- | --- |

c)

a projekt végrehajtásával kapcsolatos bármely egyéb kérdés kezelése.

(4)   A Bizottság jelentést tesz a tagállamoknak az e rendelet végrehajtásában elért előrehaladásról, különös tekintettel a 12. cikk (5) bekezdésében említett odaítélési határozatok végrehajtására.

22. cikk

Az érdekelt felek szerepe

A Bizottság bevonhatja az érdekelt feleket az innovációs alap végrehajtásával kapcsolatos megbeszélésekbe, ideértve a 21. cikk (3) bekezdésében felsorolt kérdéseket.

V. FEJEZET

Nyomon követés, jelentéstétel és értékelés

23. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

(1)   A végrehajtó szerv nyomon követi az innovációs alap működését, ideértve az innovációs alapból folyósított támogatás összegeit.

(2)   Annak biztosítása érdekében, hogy a nyomon követéshez szükséges, (1) bekezdésben említett adatokat hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék, arányos jelentéstételi követelményeket lehet előírni a projektek előterjesztői számára. A projektek előterjesztőinek jelentései a 27. cikknek megfelelően tartalmazzák a tudás megosztására irányuló fellépéseket.

(3)   A végrehajtó szerv rendszeresen jelentést tesz a Bizottságnak feladatai ellátásáról.

(4)   A végrehajtó szerv a támogatás folyósításának teljes ciklusáról jelentést tesz a Bizottságnak, különös tekintettel a pályázati felhívások megszervezésére és a szerződések projektelőterjesztők általi aláírására.

(5)   A Bizottság valamennyi pályázati felhívás befejezését követően jelentést tesz a tagállamoknak a pályázati felhívás végrehajtásáról.

(6)   A Bizottság évente jelentés tesz a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az innovációs alap végrehajtásának előrehaladásáról.

(7)   A végrehajtó ügynökségektől eltérő végrehajtó szervek, valamint azok a jogalanyok, amelyekre a 20. cikk (3) bekezdése értelmében átruházták az innovációs alap bevételeinek kezelését, az alábbi információkat nyújtják be a Bizottságnak:

| a) | február 15-ig az előző, január 1-jétől december 31-ig tartó pénzügyi évre vonatkozó auditálatlan pénzügyi kimutatások az e végrehajtó szervekre és jogalanyokra átruházott tevékenységek tekintetében; |
| --- | --- |

a)

február 15-ig az előző, január 1-jétől december 31-ig tartó pénzügyi évre vonatkozó auditálatlan pénzügyi kimutatások az e végrehajtó szervekre és jogalanyokra átruházott tevékenységek tekintetében;

| b) | az auditálatlan pénzügyi kimutatások továbbítási évének március 15-éig az előző, január 1-jétől december 31-ig tartó pénzügyi évre vonatkozó auditált pénzügyi kimutatások az e végrehajtó szervekre és jogalanyokra átruházott tevékenységek tekintetében. |
| --- | --- |

b)

az auditálatlan pénzügyi kimutatások továbbítási évének március 15-éig az előző, január 1-jétől december 31-ig tartó pénzügyi évre vonatkozó auditált pénzügyi kimutatások az e végrehajtó szervekre és jogalanyokra átruházott tevékenységek tekintetében.

Az első albekezdés szerint rendelkezésre bocsátott pénzügyi kimutatások alapján a Bizottság valamennyi, január 1-jétől december 31-ig tartó pénzügyi évre vonatkozóan elkészíti az innovációs alap éves beszámolóját. E beszámolókat független külső ellenőrzésnek kell alávetni.

Az e bekezdésben előírt pénzügyi kimutatásokat és beszámolókat a költségvetési rendelet 80. cikkében említett számviteli szabályokkal összhangban kell elkészíteni.

24. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság 2025-ben és azt követően ötévente értékelést készít az innovációs alap működéséről. Az értékelés elsősorban, de nem kizárólagosan az innovációs alap és egyéb releváns uniós programok közötti szinergiák értékelésére, valamint az innovációs alap támogatásának folyósítási eljárására összpontosít.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett értékelések eredményei alapján a Bizottság adott esetben javaslatokat készít annak biztosítására, hogy az innovációs alap a 2003/87/EK irányelvben és e rendelet 3. cikkében előírt célkitűzéseinek megvalósítása felé haladjon.

(3)   A Bizottság az innovációs alap végrehajtásának lezárulásakor, de legkésőbb 2035-ben elkészíti az innovációs alap működésének végső értékelését.

(4)   A Bizottság az (1), (2) és (3) bekezdések alapján elvégzett értékelések eredményeit nyilvánosan hozzáférhető formában közzéteszi.

VI. FEJEZET

Ellenőrzések, nyilvánosság és tudásmegosztás

25. cikk

Ellenőrzések

(1)   Az innovációs alap felhasználásának tekintetében a 26. cikk szerinti általános megbízhatóság alapját független – köztük az uniós intézmények vagy szervek által megbízottaktól eltérő – külső ellenőrök által végzett ellenőrzések képezik.

(2)   Az innovációs alap támogatásában részesülő bármely személy vagy jogalany írásban nyilatkozik arról, hogy biztosítja a költségvetési rendelet 129. cikkében meghatározott jogokat és hozzáférést.

26. cikk

Az ellenőrzési eredmények átvétele

További ellenőrzések változatlanul fennálló lehetőségeinek sérelme nélkül, amennyiben független ellenőr már elvégezte az uniós hozzájárulás felhasználásával kapcsolatos pénzügyi kimutatások és jelentések megalapozott bizonyosságot nyújtó, nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardokon alapuló ellenőrzését, akkor ez az ellenőrzés képezi az adott esetben ágazatspecifikus szabályokban részletesebben meghatározott általános megbízhatóság alapját, feltéve, hogy megfelelő bizonyíték áll rendelkezésre az ellenőr függetlenségére és kompetenciájára vonatkozóan. A független ellenőr jelentését és a hozzá kapcsolódó ellenőrzési dokumentációt kérésre az Európai Parlament, a Bizottság, a Számvevőszék és a tagállami ellenőrző hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.

27. cikk

Kommunikáció, tudásmegosztás és nyilvánosság

(1)   A projekt előterjesztői proaktív és szisztematikus módon nyilvánosan elérhetővé teszik honlapjaikon az e rendelet keretében támogatott projektekkel kapcsolatos információkat. E tájékoztatások egyértelmű hivatkozást tartalmaznak az innovációs alapból kapott támogatásra.

(2)   A projekt előterjesztői biztosítják az innovációs alapból kapott támogatásról szóló koherens, hatékony és célzott információk eljuttatását többféle közönséghez, ideértve a médiát és a nyilvánosságot is.

(3)   Az innovációs alap logóját vagy a szerződéses dokumentációban megkövetelt egyéb promóciós elemeket valamennyi kommunikációs és tudásmegosztási tevékenység során fel kell tüntetni, illetve a nyilvánosság számára jól látható helyen lévő hirdetőtáblákon is meg kell jeleníteni.

(4)   A projekt előterjesztői a 10. cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtott tudásmegosztási tervben részletes tájékoztatást nyújtanak az e cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban tervezett fellépéseikről.

(5)   A végrehajtó szerv az innovációs alap támogatásával és eredményeivel kapcsolatos információs, kommunikációs és promóciós intézkedéseket hajt végre. A végrehajtó szerv speciális szemináriumokat és munkaértekezleteket, illetve adott esetben egyéb típusú tevékenységeket szervez egyrészt a projektek megtervezésével, előkészítésével és végrehajtásával, másrészt a projektfejlesztési támogatáson keresztül nyújtott segítség hatékonyságával kapcsolatos tapasztalat, tudás és bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítése érdekében.

VII. FEJEZET

Záró rendelkezések

28. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. február 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

1

(2)  A Bizottság 2010/670/EU határozata (2010. november 3.) a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projekteknek, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjeinek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott kereskedelmi rendszere keretében történő finanszírozására vonatkozó kritériumok és intézkedések meghatározásáról (HL L 290., 2010.11.6., 39. o.).

2

(3)  
  2018. szeptember 5-i 24/2018. sz. különjelentés: a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, valamint az innovatív megújuló energiák kereskedelmi léptékű demonstrálása az Európai Unióban: a múlt évtizedben nem sikerült elérni a kívánt eredményeket, elérhető a Számvevőszék honlapján az alábbi címen: https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_24/SR_CCS_HU.pdf

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 1031/2010/EU rendelete (2010. november 12.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól (HL L 302., 2010.11.18., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 58/2003/EK rendelete (2002. december 19.) a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról (HL L 11., 2003.1.16., 1. o.).

6

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/18

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/857 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. május 27.)

a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 tejelő juhok és tejelő kecskék takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésének megújításáról (az engedély jogosultja a Lallemand SAS által képviselt Danstar Ferment AG), valamint a 226/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megújításának feltételeiről és eljárásairól. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megújításának feltételeiről és eljárásairól.

| (2) | A 226/2007/EK bizottsági rendelet (2) 10 évre engedélyezte a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 tejelő kecskék és tejelő juhok takarmány-adalékanyagaként való alkalmazását. |
| --- | --- |

(2)

A 226/2007/EK bizottsági rendelet (2) 10 évre engedélyezte a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 tejelő kecskék és tejelő juhok takarmány-adalékanyagaként való alkalmazását.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 14. cikkének megfelelően az említett engedély jogosultja kérelmet nyújtott be a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 tejelő kecskék és tejelő juhok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésének megújítására, kérelmezve, hogy az adalékanyagot az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” kategóriába sorolják. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 14. cikkének megfelelően az említett engedély jogosultja kérelmet nyújtott be a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 tejelő kecskék és tejelő juhok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésének megújítására, kérelmezve, hogy az adalékanyagot az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” kategóriába sorolják. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2018. július 5-i véleményében (3) azt a következtetést vonta le, hogy a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján az adalékanyag megfelel az engedélyezés feltételeinek. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2018. július 5-i véleményében (3) azt a következtetést vonta le, hogy a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján az adalékanyag megfelel az engedélyezés feltételeinek.

| (5) | A Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyagra megadott engedélyt az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint meg kell újítani. |
| --- | --- |

(5)

A Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyagra megadott engedélyt az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint meg kell újítani.

| (6) | A Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének az e rendelet mellékletében megállapított feltételek szerinti megújítása következtében a 226/2007/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

A Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének az e rendelet mellékletében megállapított feltételek szerinti megújítása következtében a 226/2007/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „bélflóra-stabilizálók” funkcionális csoportba tartozó adalékanyagra megadott engedély a mellékletben meghatározott feltételek mellett megújításra kerül.

2. cikk

A 226/2007/EK rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Bizottság 226/2007/EK rendelete (2007. március 1.) a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 és Levucell SC10 ME) takarmány-adalékanyagként való engedélyezéséről (HL L 64., 2007.3.2., 26. o.).

2

Saccharomyces cerevisiae

(3)  
  EFSA Journal 2018; 16(7):5385.

3

EFSA Journal

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók. |
| 4b1711 | A Lallemand SAS által képviselt Danstar Ferment AG | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 | Az adalékanyag összetétele


  Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 készítmény, legalább a következő koncentrációval:






  — | 1 × 1010 CFU/g adalékanyag (bevonattal ellátott formában) |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók.

4b1711

A Lallemand SAS által képviselt Danstar Ferment AG

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077

Az adalékanyag összetétele

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 készítmény, legalább a következő koncentrációval:

—

1 × 1010 CFU/g adalékanyag (bevonattal ellátott formában)

| — | 2 × 1010 CFU/g adalékanyag (bevonat nélküli formában) |
| --- | --- |

—

2 × 1010 CFU/g adalékanyag (bevonat nélküli formában)

A hatóanyag jellemzése

Életképes, szárított Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 sejtek

Analitikai módszer
   (1)

Számlálás: lemezöntéses módszer élesztőkivonat-dextróz-klóramfenikol agarral (EN15789:2009)

Azonosítás: polimeráz láncreakció (PCR) módszer CEN/TS 15790:2008

Tejelő kecskék

—

5 × 108

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást.

| 2. | A takarmány-adalékanyag címkéjén fel kell tüntetni a következőt: „Ajánlott adag tejelő kecskék és tejelő juhok esetében: 4 × 109 CFU/állat/nap” |
| --- | --- |

2.

A takarmány-adalékanyag címkéjén fel kell tüntetni a következőt: „Ajánlott adag tejelő kecskék és tejelő juhok esetében: 4 × 109 CFU/állat/nap”

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között szemvédővel és védőmaszkkal kell használni. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között szemvédővel és védőmaszkkal kell használni.

2029. június 17.

Tejelő juhok

1,2 × 109

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a takarmány-adalékanyagok vizsgálatára létrehozott európai uniós referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

HATÁROZATOK

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/21

---

A TANÁCS (EU) 2019/858 HATÁROZATA

(2019. május 14.)

az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) feleinek gyűlésén az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a SIOFA feleinek gyűlésén az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió a 2008/780/EK tanácsi határozat (1) útján jóváhagyta az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodást (2) (a továbbiakban: a SIOFA), amely létrehozta a SIOFA feleinek gyűlését. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió a 2008/780/EK tanácsi határozat (1) útján jóváhagyta az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodást (2) (a továbbiakban: a SIOFA), amely létrehozta a SIOFA feleinek gyűlését.

| (2) | A SIOFA feleinek gyűlése felel a SIOFA hatálya alá tartozó területen a halászati erőforrásokra vonatkozó állománygazdálkodási és -védelmi intézkedésekért. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(2)

A SIOFA feleinek gyűlése felel a SIOFA hatálya alá tartozó területen a halászati erőforrásokra vonatkozó állománygazdálkodási és -védelmi intézkedésekért. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

| (3) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

| (4) | Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi. |
| --- | --- |

(4)

Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

| (5) | „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok mennyiségének és a tengerszennyezésnek a csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére. |
| --- | --- |

(5)

„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok mennyiségének és a tengerszennyezésnek a csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

| (6) | Helyénvaló meghatározni a SIOFA feleinek gyűlésén a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a SIOFA feleinek éves gyűlése által elfogadott állományvédelmi és végrehajtási intézkedések kötelezőek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (4) és az 1224/2009/EK (5) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) tartalmát. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni a SIOFA feleinek gyűlésén a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a SIOFA feleinek éves gyűlése által elfogadott állományvédelmi és végrehajtási intézkedések kötelezőek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (4) és az 1224/2009/EK (5) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) tartalmát.

| (7) | A SIOFA feleinek gyűlésén az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i tanácsi határozat nem írja elő, hogy a SIOFA feleinek gyűlésén képviselendő uniós álláspontot felül kellene vizsgálni a 2022-es éves gyűlés előtt. Ugyanakkor azon különféle regionális halászati gazdálkodási szervezetek esetében, amelyeknek az Unió szerződő fele, még az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetek 2019-es éves ülése előtt felül kell vizsgálni a legtöbb olyan tanácsi határozatot, amely meghatározza az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetekben képviselendő uniós álláspontot. Ezért az összes regionális halászati gazdálkodási szervezetben képviselendő uniós álláspont következetességének előmozdítása és a felülvizsgálati eljárások észszerűsítése érdekében helyénvaló előrehozni a 2017. június 12-i határozat felülvizsgálatát és azt hatályon kívül helyezni, valamint egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani. |
| --- | --- |

(7)

A SIOFA feleinek gyűlésén az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i tanácsi határozat nem írja elő, hogy a SIOFA feleinek gyűlésén képviselendő uniós álláspontot felül kellene vizsgálni a 2022-es éves gyűlés előtt. Ugyanakkor azon különféle regionális halászati gazdálkodási szervezetek esetében, amelyeknek az Unió szerződő fele, még az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetek 2019-es éves ülése előtt felül kell vizsgálni a legtöbb olyan tanácsi határozatot, amely meghatározza az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetekben képviselendő uniós álláspontot. Ezért az összes regionális halászati gazdálkodási szervezetben képviselendő uniós álláspont következetességének előmozdítása és a felülvizsgálati eljárások észszerűsítése érdekében helyénvaló előrehozni a 2017. június 12-i határozat felülvizsgálatát és azt hatályon kívül helyezni, valamint egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani.

| (8) | Tekintettel a SIOFA hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a SIOFA feleinek gyűlései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat, |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a SIOFA hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a SIOFA feleinek gyűlései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) feleinek gyűlésén az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

A SIOFA feleinek gyűlésén képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

3. cikk

Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a SIOFA feleinek 2024-es éves gyűléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

4. cikk

Az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) feleinek gyűlésén az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról és az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) keretében képviselendő uniós álláspont meghatározásáról szóló, 2012. október 25-i tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. június 12-i tanácsi határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. DAEA

---

(1)  A Tanács 2008/780/EK határozata (2008. szeptember 29.) az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 268., 2008.10.9., 27. o.).

1

(2)  
  HL L 196., 2006.7.18., 15. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

(4)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

Az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) részes feleinek ülésén az Unió által képviselendő álláspont

1.   ELVEK

A SIOFA keretében az Unió:

| a) | azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

a)

azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

| b) | elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a SIOFA-intézkedések előkészítő szakaszában, és gondoskodik arról, hogy a SIOFA keretében elfogadott intézkedések összhangban legyenek a SIOFA-val; |
| --- | --- |

b)

elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a SIOFA-intézkedések előkészítő szakaszában, és gondoskodik arról, hogy a SIOFA keretében elfogadott intézkedések összhangban legyenek a SIOFA-val;

| c) | gondoskodik arról, hogy a SIOFA keretében elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik arról, hogy a SIOFA keretében elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

| d) | olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak az adott területen tevékenykedő egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetek már bevált gyakorlataival; |
| --- | --- |

d)

olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak az adott területen tevékenykedő egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetek már bevált gyakorlataival;

| e) | következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

e)

következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

| f) | gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

f)

gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

| g) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

g)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét;

| h) | arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a SIOFA hatálya alá tartozó területen az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására; |
| --- | --- |

h)

arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a SIOFA hatálya alá tartozó területen az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

| i) | az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a SIOFA hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a SIOFA irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

i)

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a SIOFA hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a SIOFA irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

| j) | elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését; |
| --- | --- |

j)

elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

| k) | a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között. |
| --- | --- |

k)

a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között.

2.   IRÁNYVONALAK

Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a SIOFA elfogadja az alábbi intézkedéseket:

| a) | a megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a SIOFA által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat, halászati erőkifejtést vagy kapacitást érintő intézkedéseket, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozóan célzott intézkedéseket kell mérlegelni annak érdekében, hogy a halászati terhelés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

a megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a SIOFA által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat, halászati erőkifejtést vagy kapacitást érintő intézkedéseket, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozóan célzott intézkedéseket kell mérlegelni annak érdekében, hogy a halászati terhelés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a SIOFA hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása; |
| --- | --- |

b)

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a SIOFA hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

| c) | a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések;

| d) | a SIOFA hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a SIOFA keretében elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

a SIOFA hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a SIOFA keretében elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében;

| e) | a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a SIOFA-val és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a SIOFA hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a SIOFA-val és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a SIOFA hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

| f) | a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

| g) | a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása; |
| --- | --- |

g)

a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

| h) | adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást; |
| --- | --- |

h)

adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

| i) | adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások; |
| --- | --- |

i)

adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

| j) | kiegészítő technikai intézkedések a SIOFA kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján. |
| --- | --- |

j)

kiegészítő technikai intézkedések a SIOFA kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

(3)  7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

---

II. MELLÉKLET

Az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás részes feleinek ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

A részes felek minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

Ennek érdekében a Bizottság a SIOFA részes feleinek minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió nevében képviselendő álláspont részleteit.

Amennyiben a részes felek valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni arról, hogy az uniós álláspont új elemeket vegyen figyelembe, akkor a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/27

---

A TANÁCS (EU) 2019/859 HATÁROZATA

(2019. május 14.)

a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben (SPRFMO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és az SPRFMO-ban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió a 2012/130/EU tanácsi határozat (1) útján megkötötte a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: az SPRFMO-egyezmény), amely létrehozta az SPRFMO-bizottságot. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió a 2012/130/EU tanácsi határozat (1) útján megkötötte a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: az SPRFMO-egyezmény), amely létrehozta az SPRFMO-bizottságot.

| (2) | Az SPRFMO-bizottság feladata az SPRFMO-egyezmény célkitűzéseinek elérését szolgáló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések elfogadása. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(2)

Az SPRFMO-bizottság feladata az SPRFMO-egyezmény célkitűzéseinek elérését szolgáló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések elfogadása. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

| (3) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

| (4) | Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi. |
| --- | --- |

(4)

Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

| (5) | „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére. |
| --- | --- |

(5)

„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

| (6) | Helyénvaló meghatározni az SPRFMO-bizottságban a 2020–2024-es időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az SPRFMO állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (4) és az 1224/2009/EK (5) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) tartalmát. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni az SPRFMO-bizottságban a 2020–2024-es időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az SPRFMO állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (4) és az 1224/2009/EK (5) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) tartalmát.

| (7) | Az SPRFMO-ban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i tanácsi határozat nem írja elő, hogy az SPRFMO-bizottságban képviselendő uniós álláspontot felül kellene vizsgálni a 2022-es éves ülés előtt. Ugyanakkor azon különféle regionális halászati gazdálkodási szervezetek esetében, amelyeknek az Unió szerződő fele, még az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetek 2019-es éves ülése előtt felül kell vizsgálni a legtöbb olyan tanácsi határozatot, amely meghatározza az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetekben képviselendő uniós álláspontot. Ezért az összes regionális halászati gazdálkodási szervezetben képviselendő uniós álláspont következetességének előmozdíása és a felülvizsgálati eljárások észszerűsítése érdekében helyénvaló előrehozni a 2017. június 12-i határozat felülvizsgálatát és azt hatályon kívül helyezni, valamint egy új, a 2020–2024-es időszakra vonatkozó határozattal felváltani. |
| --- | --- |

(7)

Az SPRFMO-ban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i tanácsi határozat nem írja elő, hogy az SPRFMO-bizottságban képviselendő uniós álláspontot felül kellene vizsgálni a 2022-es éves ülés előtt. Ugyanakkor azon különféle regionális halászati gazdálkodási szervezetek esetében, amelyeknek az Unió szerződő fele, még az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetek 2019-es éves ülése előtt felül kell vizsgálni a legtöbb olyan tanácsi határozatot, amely meghatározza az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetekben képviselendő uniós álláspontot. Ezért az összes regionális halászati gazdálkodási szervezetben képviselendő uniós álláspont következetességének előmozdíása és a felülvizsgálati eljárások észszerűsítése érdekében helyénvaló előrehozni a 2017. június 12-i határozat felülvizsgálatát és azt hatályon kívül helyezni, valamint egy új, a 2020–2024-es időszakra vonatkozó határozattal felváltani.

| (8) | Tekintettel az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve az SPRFMO-bizottság ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat, |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve az SPRFMO-bizottság ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

Az SPRFMO-bizottság ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

3. cikk

Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb az SPRFMO-bizottság 2025-ös éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

4. cikk

A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben (SPRFMO) az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról és a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben képviselendő uniós álláspont meghatározásáról szóló, 2012. október 25-i tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. június 12-i tanácsi határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. DAEA

---

(1)  A Tanács 2012/130/EU határozata (2011. október 3.) a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezménynek az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról (HL L 67., 2012.3.6., 1. o.).

1

(2)  
  HL L 67., 2012.3.6., 3. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

(4)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben (SPRFMO) az Unió által képviselendő álláspont

1.   ALAPELVEK

Az SPRFMO keretében az Unió:

| a) | azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

a)

azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

| b) | elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását az SPRFMO-intézkedések előkészítő szakaszában, és gondoskodik arról, hogy az SPRFMO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek az SPRFMO-egyezmény célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

b)

elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását az SPRFMO-intézkedések előkészítő szakaszában, és gondoskodik arról, hogy az SPRFMO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek az SPRFMO-egyezmény célkitűzéseivel;

| c) | gondoskodik arról, hogy az SPRFMO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik arról, hogy az SPRFMO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

| d) | olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival; |
| --- | --- |

d)

olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival;

| e) | következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

e)

következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

| f) | gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

f)

gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

| g) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

g)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét;

| h) | arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására; |
| --- | --- |

h)

arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

| i) | az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja az SPRFMO hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – az SPRFMO irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

i)

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja az SPRFMO hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – az SPRFMO irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

| j) | elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését; |
| --- | --- |

j)

elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

| k) | a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között. |
| --- | --- |

k)

a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között.

2.   IRÁNYVONALAK

Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy az SPRFMO elfogadja az alábbi intézkedéseket:

| a) | az egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve az SPRFMO által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

az egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve az SPRFMO által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása; |
| --- | --- |

b)

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

| c) | a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések;

| d) | az egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és az SPRFMO által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

az egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és az SPRFMO által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében;

| e) | a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, az SPRFMO-egyezménnyel és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, az SPRFMO-egyezménnyel és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

| f) | a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

| g) | a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása; |
| --- | --- |

g)

a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

| h) | adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások; |
| --- | --- |

h)

adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

| i) | adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást; |
| --- | --- |

i)

adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

| j) | kiegészítő technikai intézkedések az SPRFMO kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján. |
| --- | --- |

j)

kiegészítő technikai intézkedések az SPRFMO kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

(3)  7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

---

II. MELLÉKLET

A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

Az SPRFMO-bizottság minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye az Európai Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

Ennek érdekében az Európai Bizottság az SPRFMO-bizottság minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

Amennyiben az SPRFMO-bizottság valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni arról, hogy az uniós álláspont új elemeket vegyen figyelembe, akkor a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/33

---

A TANÁCS (EU) 2019/860 HATÁROZATA

(2019. május 14.)

az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban (IOTC) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és az IOTC-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 19-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió a 95/399/EK tanácsi határozat (1) útján megkötötte az Indiai-óceáni Tonhalbizottság létrehozásáról szóló megállapodást (2) (a továbbiakban: az IOTC-megállapodás). |
| --- | --- |

(1)

Az Unió a 95/399/EK tanácsi határozat (1) útján megkötötte az Indiai-óceáni Tonhalbizottság létrehozásáról szóló megállapodást (2) (a továbbiakban: az IOTC-megállapodás).

| (2) | Az IOTC felel az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területen a halászati erőforrások kezeléséért és védelméért. Az IOTC olyan állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területen előforduló halállományok védelmét, és előmozdítják azok optimális hasznosítását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(2)

Az IOTC felel az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területen a halászati erőforrások kezeléséért és védelméért. Az IOTC olyan állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területen előforduló halállományok védelmét, és előmozdítják azok optimális hasznosítását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

| (3) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, és biztosítania kell, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és a szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, és biztosítania kell, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és a szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

| (4) | Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi. |
| --- | --- |

(4)

Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

| (5) | „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére. |
| --- | --- |

(5)

„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

| (6) | Helyénvaló meghatározni az IOTC ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az IOTC állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (4) és az 1224/2009/EK (5) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) tartalmát. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni az IOTC ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az IOTC állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (4) és az 1224/2009/EK (5) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) tartalmát.

| (7) | Az IOTC ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg az IOTC-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 19-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani. |
| --- | --- |

(7)

Az IOTC ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg az IOTC-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 19-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani.

| (8) | Tekintettel az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásainak folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve az IOTC ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonakozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat, |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásainak folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve az IOTC ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonakozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

Az IOTC ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

3. cikk

Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb az IOTC 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

4. cikk

Az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban (IOTC) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 19-i határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. DAEA

---

(1)  A Tanács 95/399/EK határozata (1995. szeptember 18.) a Közösségnek az Indiai-óceáni Tonhal Bizottság létrehozásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról (HL L 236., 1995.10.5., 24. o.).

1

(2)  
  HL L 236., 1995.10.5., 25. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

(4)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

Az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban (IOTC) az Unió által képviselendő álláspont

1.   ALAPELVEK

Az IOTC keretében az Unió:

| a) | azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

a)

azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

| b) | elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását az IOTC-intézkedések előkészítő szakaszában, és gondoskodik arról, hogy az IOTC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek az IOTC-megállapodással; |
| --- | --- |

b)

elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását az IOTC-intézkedések előkészítő szakaszában, és gondoskodik arról, hogy az IOTC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek az IOTC-megállapodással;

| c) | gondoskodik arról, hogy az IOTC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik arról, hogy az IOTC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

| d) | olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival; |
| --- | --- |

d)

olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival;

| e) | következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

e)

következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

| f) | gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

f)

gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

| g) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

g)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét;

| h) | arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására; |
| --- | --- |

h)

arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

| i) | az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja az IOTC hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – az IOTC irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

i)

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja az IOTC hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – az IOTC irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

| j) | elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – saját megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését; |
| --- | --- |

j)

elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – saját megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

| k) | közös érdekű ügyekben elősegíti a tonhallal foglalkozó egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel folytatott koordinációt és együttműködést, nevezetesen a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetekre vonatkozó úgynevezett kóbei folyamat újraaktiválása, illetve minden regionális halászati gazdálkodási szervezetre való kiterjesztése révén. |
| --- | --- |

k)

közös érdekű ügyekben elősegíti a tonhallal foglalkozó egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel folytatott koordinációt és együttműködést, nevezetesen a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetekre vonatkozó úgynevezett kóbei folyamat újraaktiválása, illetve minden regionális halászati gazdálkodási szervezetre való kiterjesztése révén.

2.   IRÁNYVONALAK

Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy az IOTC elfogadja az alábbi intézkedéseket:

| a) | az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve az IOTC által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozóan külön intézkedéseket kell mérlegelni annak érdekében, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve az IOTC által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozóan külön intézkedéseket kell mérlegelni annak érdekében, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása; |
| --- | --- |

b)

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

| c) | a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések;

| d) | az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és az IOTC által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és az IOTC által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében;

| e) | a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, az ENSZ-közgyűlés határozataival összhangban az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, az ENSZ-közgyűlés határozataival összhangban az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

| f) | a halcsoportosulást előidéző eszközök (FAD-ok) használatával kapcsolatos intézkedések, nevezetesen az adatgyűjtés javítását, a FAD-használat pontos felmérését, nyomon követését és figyelését, a veszélyeztetett tonhalállományra gyakorolt hatásának csökkentését, az összes célfajra és nem célfajra, valamint az ökoszisztémákra gyakorolt lehetséges hatásainak mérséklését célzó intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a halcsoportosulást előidéző eszközök (FAD-ok) használatával kapcsolatos intézkedések, nevezetesen az adatgyűjtés javítását, a FAD-használat pontos felmérését, nyomon követését és figyelését, a veszélyeztetett tonhalállományra gyakorolt hatásának csökkentését, az összes célfajra és nem célfajra, valamint az ökoszisztémákra gyakorolt lehetséges hatásainak mérséklését célzó intézkedések;

| g) | a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések, továbbá a tengeri hulladék keletkezését mérséklő intézkedések; |
| --- | --- |

g)

a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések, továbbá a tengeri hulladék keletkezését mérséklő intézkedések;

| h) | a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása; |
| --- | --- |

h)

a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

| i) | adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások; |
| --- | --- |

i)

adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

| j) | kiegészítő technikai intézkedések az IOTC kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján. |
| --- | --- |

j)

kiegészítő technikai intézkedések az IOTC kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

(3)  7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

---

II. MELLÉKLET

Az Indiai-óceáni Tonhalbizottság ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

Az IOTC minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

Ennek érdekében a Bizottság az IOTC minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

Amennyiben az IOTC valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni arról, hogy az uniós álláspont új elemeket vegyen figyelembe, akkor a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/38

---

A TANÁCS (EU) 2019/861 HATÁROZATA

(2019. május 14.)

a Délkelet-atlanti Halászati Szervezetben (SEAFO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a SEAFO-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió a 2002/738/EK tanácsi határozat (1) útján megkötötte az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a SEAFO-egyezmény), amely létrehozta a Délkelet-atlanti Halászati Szervezetet (a továbbiakban: a SEAFO). |
| --- | --- |

(1)

Az Unió a 2002/738/EK tanácsi határozat (1) útján megkötötte az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a SEAFO-egyezmény), amely létrehozta a Délkelet-atlanti Halászati Szervezetet (a továbbiakban: a SEAFO).

| (2) | A SEAFO-bizottság felel azon intézkedések elfogadásáért, amelyek biztosítani hivatottak a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásainak hosszú távú megőrzését és fenntartható hasznosítását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(2)

A SEAFO-bizottság felel azon intézkedések elfogadásáért, amelyek biztosítani hivatottak a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásainak hosszú távú megőrzését és fenntartható hasznosítását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

| (3) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetéséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetéséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

| (4) | Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi. |
| --- | --- |

(4)

Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

| (5) | „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére. |
| --- | --- |

(5)

„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

| (6) | Helyénvaló meghatározni a SEAFO-bizottság ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a SEAFO állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (4) és az 1224/2009/EK (5) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) tartalmát. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni a SEAFO-bizottság ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a SEAFO állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (4) és az 1224/2009/EK (5) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) tartalmát.

| (7) | A SEAFO-bizottság ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg a SEAFO-ban az Unió által képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 12-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani. |
| --- | --- |

(7)

A SEAFO-bizottság ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg a SEAFO-ban az Unió által képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 12-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani.

| (8) | Tekintettel a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a SEAFO ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat, |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a SEAFO ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO) bizottságának ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

A SEAFO-bizottság ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

3. cikk

Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a SEAFO-bizottság 2024-es éves üléséig értékeli, és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

4. cikk

A Délkelet-atlanti Halászati Szervezetben (SEAFO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 12-i határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. DAEA

---

(1)  A Tanács 2002/738/EK határozata (2002. július 22.) az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről (HL L 234., 2002.8.31., 39. o.).

1

(2)  
  HL L 234., 2002.8.31., 40. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

(4)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

A Délkelet-atlanti Halászati Szervezetben (SEAFO) az Unió által képviselendő álláspont

1.   ALAPELVEK

A SEAFO keretében az Unió:

| a) | azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

a)

azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

| b) | elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a SEAFO-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy a SEAFO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a SEAFO-egyezménnyel; |
| --- | --- |

b)

elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a SEAFO-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy a SEAFO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a SEAFO-egyezménnyel;

| c) | gondoskodik arról, hogy a SEAFO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik arról, hogy a SEAFO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

| d) | olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival; |
| --- | --- |

d)

olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival;

| e) | következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

e)

következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

| f) | gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

f)

gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

| g) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

g)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét;

| h) | arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására; |
| --- | --- |

h)

arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

| i) | az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a SEAFO hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a SEAFO irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

i)

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a SEAFO hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a SEAFO irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

| j) | elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését; |
| --- | --- |

j)

elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

| k) | a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között. |
| --- | --- |

k)

a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között.

2.   IRÁNYVONALAK

Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a SEAFO elfogadja az alábbi intézkedéseket:

| a) | az egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a SEAFO által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozóan külön intézkedéseket kell mérlegelni annak érdekében, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

az egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a SEAFO által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozóan külön intézkedéseket kell mérlegelni annak érdekében, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók feketelistáinak összeállítása; |
| --- | --- |

b)

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

| c) | a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések;

| d) | az egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a SEAFO által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

az egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a SEAFO által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében;

| e) | a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

| f) | a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

| g) | a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása; |
| --- | --- |

g)

a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

| h) | adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások; |
| --- | --- |

h)

adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

| i) | adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást; |
| --- | --- |

i)

adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

| j) | kiegészítő technikai intézkedések a SEAFO kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján. |
| --- | --- |

j)

kiegészítő technikai intézkedések a SEAFO kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

(3)  7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

---

II. MELLÉKLET

A Délkelet-atlanti Halászati Szervezet ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

A SEAFO-bizottság minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra nézve esetlegesen kötelező határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

Ennek érdekében a Bizottság a SEAFO-bizottság minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió nevében képviselendő álláspont részleteit.

Amennyiben a SEAFO-bizottság valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni arról, hogy az uniós álláspont új elemeket vegyen figyelembe, akkor a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/44

---

A TANÁCS (EU) 2019/862 HATÁROZATA

(2019. május 14.)

a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságban (WCPFC) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a Csendes-óceán Nyugati és Középső Körzetében Található, Nagy Távolságra Vándorló Halállományok Védelmével és Kezelésével Foglalkozó Bizottságban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió a 2005/75/EK tanácsi határozat (1) útján megkötötte a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a WCPF-egyezmény), amely létrehozta a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságot (a továbbiakban: a WCPFC). |
| --- | --- |

(1)

Az Unió a 2005/75/EK tanácsi határozat (1) útján megkötötte a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a WCPF-egyezmény), amely létrehozta a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságot (a továbbiakban: a WCPFC).

| (2) | A WCPFC felel a WCPF-egyezmény hatálya alá tartozó területen a halászati erőforrások kezeléséért és védelméért. A WCPFC olyan állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogad el, amelyek a WCPF-egyezmény hatálya alá tartozó területen biztosítják a nagy távolságra vándorló halállományok hosszú távú fenntarthatóságát, és előmozdítják azok optimális hasznosítását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(2)

A WCPFC felel a WCPF-egyezmény hatálya alá tartozó területen a halászati erőforrások kezeléséért és védelméért. A WCPFC olyan állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogad el, amelyek a WCPF-egyezmény hatálya alá tartozó területen biztosítják a nagy távolságra vándorló halállományok hosszú távú fenntarthatóságát, és előmozdítják azok optimális hasznosítását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

| (3) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

| (4) | Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi. |
| --- | --- |

(4)

Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

| (5) | „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére. |
| --- | --- |

(5)

„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

| (6) | Helyénvaló meghatározni a WCPFC ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a WCPFC állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (4) és az 1224/2009/EK (5) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) tartalmát. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni a WCPFC ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a WCPFC állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (4) és az 1224/2009/EK (5) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) tartalmát.

| (7) | A WCPFC ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg a Csendes-óceán Nyugati és Középső Körzetében Található, Nagy Távolságra Vándorló Halállományok Védelmével és Kezelésével Foglalkozó Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 12-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani. |
| --- | --- |

(7)

A WCPFC ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg a Csendes-óceán Nyugati és Középső Körzetében Található, Nagy Távolságra Vándorló Halállományok Védelmével és Kezelésével Foglalkozó Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 12-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani.

| (8) | Tekintettel a WCPF-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a WCPF ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az EUSZ 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan helyénvaló megállapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat, |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a WCPF-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a WCPF ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az EUSZ 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan helyénvaló megállapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC) ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

A WCPFC ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

3. cikk

Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a WCPFC 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

4. cikk

A Csendes-óceán Nyugati és Középső Körzetében Található, Nagy Távolságra Vándorló Halállományok Védelmével és Kezelésével Foglalkozó Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 12-i tanácsi határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. DAEA

---

(1)  A Tanács 2005/75/EK határozata (2004. április 26.) a Közösségnek a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezményhez való csatlakozásáról (HL L 32., 2005.2.4., 1. o.).

1

(2)  
  HL L 32., 2005.2.4., 3. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

(4)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

A Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságban (WCPFC) az Unió által képviselendő álláspont

1.   ELVEK

A WCPFC keretében az Unió:

| a) | azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

a)

azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

| b) | elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a WCPFC-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy a WCPFC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a WCPF-egyezménnyel; |
| --- | --- |

b)

elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a WCPFC-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy a WCPFC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a WCPF-egyezménnyel;

| c) | gondoskodik arról, hogy a WCPFC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik arról, hogy a WCPFC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

| d) | olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival; |
| --- | --- |

d)

olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival;

| e) | következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

e)

következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

| f) | gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

f)

gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

| g) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

g)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét;

| h) | arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására; |
| --- | --- |

h)

arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

| i) | az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a WCPFC hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a WCPFC irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

i)

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a WCPFC hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a WCPFC irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

| j) | elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését; |
| --- | --- |

j)

elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

| k) | adott esetben közös megközelítéseket dolgoz ki más, főleg az ugyanazon a területen halászati gazdálkodást folytató regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel; |
| --- | --- |

k)

adott esetben közös megközelítéseket dolgoz ki más, főleg az ugyanazon a területen halászati gazdálkodást folytató regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel;

| l) | közös érdekű ügyekben elősegíti a tonhallal foglalkozó egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel folytatott koordinációt és együttműködést, különösen a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetekre vonatkozó úgynevezett kóbei folyamat újraaktiválása, illetve minden regionális halászati gazdálkodási szervezetre való kiterjesztése révén. |
| --- | --- |

l)

közös érdekű ügyekben elősegíti a tonhallal foglalkozó egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel folytatott koordinációt és együttműködést, különösen a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetekre vonatkozó úgynevezett kóbei folyamat újraaktiválása, illetve minden regionális halászati gazdálkodási szervezetre való kiterjesztése révén.

2.   IRÁNYVONALAK

Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a WCPFC elfogadja az alábbi intézkedéseket:

| a) | a WCPF-egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a WCPFC által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat, halászati erőkifejtést vagy kapacitást érintő intézkedéseket, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati terhelés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

a WCPF-egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a WCPFC által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat, halászati erőkifejtést vagy kapacitást érintő intézkedéseket, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati terhelés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása; |
| --- | --- |

b)

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

| c) | a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések;

| d) | a WCPF-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a WCPFC által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

a WCPF-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a WCPFC által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében;

| e) | a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a WCPF-egyezménnyel összhangban a hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a WCPF-egyezménnyel összhangban a hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

| f) | a halcsoportosulást előidéző eszközök (FAD-ok) használatával kapcsolatos intézkedések, nevezetesen az adatgyűjtés javítását, a FAD-használat pontos felmérését, nyomon követését és figyelését, a veszélyeztetett tonhalállományra gyakorolt hatásának csökkentését, az összes célfajra és nem célfajra, valamint az ökoszisztémákra gyakorolt lehetséges hatásainak mérséklését célzó intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a halcsoportosulást előidéző eszközök (FAD-ok) használatával kapcsolatos intézkedések, nevezetesen az adatgyűjtés javítását, a FAD-használat pontos felmérését, nyomon követését és figyelését, a veszélyeztetett tonhalállományra gyakorolt hatásának csökkentését, az összes célfajra és nem célfajra, valamint az ökoszisztémákra gyakorolt lehetséges hatásainak mérséklését célzó intézkedések;

| g) | a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések, továbbá a tengeri hulladék keletkezését mérséklő intézkedések; |
| --- | --- |

g)

a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések, továbbá a tengeri hulladék keletkezését mérséklő intézkedések;

| h) | a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása; |
| --- | --- |

h)

a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

| i) | adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások; |
| --- | --- |

i)

adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

| j) | kiegészítő technikai intézkedések a WCPFC kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján. |
| --- | --- |

j)

kiegészítő technikai intézkedések a WCPFC kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

(3)  7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

---

II. MELLÉKLET

A Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

A WCPFC minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye az Európai Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

Ennek érdekében az Európai Bizottság a WCPFC minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió nevében képviselendő álláspont részleteit.

Amennyiben a WCFPC valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni arról, hogy az uniós álláspont új elemeket vegyen figyelembe, akkor a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/49

---

A TANÁCS (EU) 2019/863 HATÁROZATA

(2019. május 14.)

az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetben (NAFO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a NAFO-ban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió a 3179/78/EGK tanácsi rendelet (1) útján megkötötte az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó együttműködésről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a NAFO-egyezmény), amely létrehozta az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetet (a továbbiakban: a NAFO). A 2010/717/EU tanácsi határozat (3) értelmében az Unió megkötötte a NAFO-egyezmény negyedik módosítását, amely létrehozta az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet Bizottságát (4) (a továbbiakban: a NAFO-bizottság). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió a 3179/78/EGK tanácsi rendelet (1) útján megkötötte az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó együttműködésről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a NAFO-egyezmény), amely létrehozta az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetet (a továbbiakban: a NAFO). A 2010/717/EU tanácsi határozat (3) értelmében az Unió megkötötte a NAFO-egyezmény negyedik módosítását, amely létrehozta az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet Bizottságát (4) (a továbbiakban: a NAFO-bizottság).

| (2) | A NAFO-bizottság felel azon intézkedések elfogadásért, amelyek biztosítani hivatottak a NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások hosszú távú megőrzését és fenntartható hasznosítását, illetve az ezen erőforrásoknak otthont adó tengeri ökoszisztémák megóvását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(2)

A NAFO-bizottság felel azon intézkedések elfogadásért, amelyek biztosítani hivatottak a NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások hosszú távú megőrzését és fenntartható hasznosítását, illetve az ezen erőforrásoknak otthont adó tengeri ökoszisztémák megóvását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

| (3) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

| (4) | Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi. |
| --- | --- |

(4)

Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

| (5) | „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére. |
| --- | --- |

(5)

„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

| (6) | Helyénvaló meghatározni a NAFO-bizottság ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot és hatályon kívül helyezni a NAFO-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i tanácsi határozatot, mivel a NAFO állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (6) és az 1224/2009/EK (7) tanácsi rendelet, valamint az 2017/2403/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) tartalmát. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni a NAFO-bizottság ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot és hatályon kívül helyezni a NAFO-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i tanácsi határozatot, mivel a NAFO állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (6) és az 1224/2009/EK (7) tanácsi rendelet, valamint az 2017/2403/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) tartalmát.

| (7) | Tekintettel a NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a NAFO-bizottság ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan helyénvaló megállapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat, |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a NAFO-bizottság ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan helyénvaló megállapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) bizottságának ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

A NAFO-bizottság ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

3. cikk

Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a NAFO-bizottság 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

4. cikk

Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetben (NAFO) az Európai nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i tanácsi határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. DAEA

---

(1)  A Tanács 3179/78/EGK rendelete (1978. december 28.) az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezménynek az Európai Gazdasági Közösség általi megkötéséről (HL L 378., 1978.12.30., 1. o.).

1

(2)  
  HL L 378., 1978.12.30., 16. o.

2

(3)  A Tanács 2010/717/EU határozata (2010. november 8.) az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezmény módosításainak az Európai Unió nevében történő elfogadásáról (HL L 321., 2010.12.7., 1. o.).

3

(4)  
  HL L 321., 2010.12.7., 2. o.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

5

(6)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetben (NAFO) az Unió által képviselendő álláspont

1.   ALAPELVEK

A NAFO keretében az Unió:

| a) | azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának és a halászati tevékenységek környezeti hatásai mérséklésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

a)

azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának és a halászati tevékenységek környezeti hatásai mérséklésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

| b) | elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a NAFO-intézkedések előkészítő szakaszában, és gondoskodik arról, hogy a NAFO-bizottság által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a NAFO-egyezménnyel; |
| --- | --- |

b)

elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a NAFO-intézkedések előkészítő szakaszában, és gondoskodik arról, hogy a NAFO-bizottság által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a NAFO-egyezménnyel;

| c) | gondoskodik arról, hogy a NAFO-bizottság által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik arról, hogy a NAFO-bizottság által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

| d) | olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival; |
| --- | --- |

d)

olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival;

| e) | következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

e)

következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

| f) | gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

f)

gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

| g) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

g)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét;

| h) | arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a NAFO szabályozási területén, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására; |
| --- | --- |

h)

arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a NAFO szabályozási területén, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

| i) | az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a NAFO hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a NAFO irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

i)

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a NAFO hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a NAFO irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

| j) | elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését; |
| --- | --- |

j)

elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

| k) | a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között. |
| --- | --- |

k)

a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között.

2.   IRÁNYVONALAK

Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a NAFO elfogadja az alábbi intézkedéseket:

| a) | a NAFO szabályozási területe halászati erőforrásainak vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken és az elővigyázatossági megközelítésen alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a NAFO által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozóan külön intézkedéseket kell mérlegelni annak érdekében, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

a NAFO szabályozási területe halászati erőforrásainak vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken és az elővigyázatossági megközelítésen alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a NAFO által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozóan külön intézkedéseket kell mérlegelni annak érdekében, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a szabályozási területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása; |
| --- | --- |

b)

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a szabályozási területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

| c) | a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések;

| d) | a NAFO szabályozási területére vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a NAFO által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

a NAFO szabályozási területére vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a NAFO által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében;

| e) | a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengerszennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a NAFO-egyezménnyel összhangban és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokra is figyelemmel a szabályozási terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, továbbá a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengerszennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a NAFO-egyezménnyel összhangban és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokra is figyelemmel a szabályozási terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, továbbá a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

| f) | a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

| g) | a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása; |
| --- | --- |

g)

a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

| h) | adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást; |
| --- | --- |

h)

adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

| i) | a szabályozási területen folytatott, halászattól eltérő tevékenységek tengeri biológiai erőforrásokra gyakorolt hatásainak kezelésével kapcsolatos megközelítések kidolgozása; |
| --- | --- |

i)

a szabályozási területen folytatott, halászattól eltérő tevékenységek tengeri biológiai erőforrásokra gyakorolt hatásainak kezelésével kapcsolatos megközelítések kidolgozása;

| j) | adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások; |
| --- | --- |

j)

adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

| k) | kiegészítő technikai intézkedések a NAFO kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján. |
| --- | --- |

k)

kiegészítő technikai intézkedések a NAFO kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

(3)  7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

---

II. MELLÉKLET

Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

A NAFO-bizottság minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

Ennek érdekében a Bizottság a NAFO-bizottság minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

Amennyiben a NAFO-bizottság valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni arról, hogy az uniós álláspont új elemeket vegyen figyelembe, akkor a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/54

---

A TANÁCS (EU) 2019/864 HATÁROZATA

(2019. május 14.)

az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezetben (NASCO) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a NASCO-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió a 82/886/EK tanácsi határozat (1) útján megkötötte az Atlanti-óceán északi körzetében élő lazac védelméről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a NASCO-egyezmény), amely létrehozta az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezetet (a továbbiakban: a NASCO). |
| --- | --- |

(1)

Az Unió a 82/886/EK tanácsi határozat (1) útján megkötötte az Atlanti-óceán északi körzetében élő lazac védelméről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a NASCO-egyezmény), amely létrehozta az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezetet (a továbbiakban: a NASCO).

| (2) | A három bizottság (az Észak-amerikai Bizottság, az Északkelet-atlanti Bizottság és a Nyugat-grönlandi Bizottság) által támogatott NASCO-tanács a NASCO-egyezmény által az atlanti-óceáni lazacállamányok nemzetközi együttműködés révén történő védelme, helyreállítása, megerősítése és észszerű kezelése céljából létrehozott szervezet. A NASCO-tanács állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogad el az illetékessége alá tartozó halászati erőforrások kezelése céljából. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(2)

A három bizottság (az Észak-amerikai Bizottság, az Északkelet-atlanti Bizottság és a Nyugat-grönlandi Bizottság) által támogatott NASCO-tanács a NASCO-egyezmény által az atlanti-óceáni lazacállamányok nemzetközi együttműködés révén történő védelme, helyreállítása, megerősítése és észszerű kezelése céljából létrehozott szervezet. A NASCO-tanács állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogad el az illetékessége alá tartozó halászati erőforrások kezelése céljából. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

| (3) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

| (4) | Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi. |
| --- | --- |

(4)

Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

| (5) | „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére. |
| --- | --- |

(5)

„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

| (6) | Helyénvaló meghatározni a NASCO-tanács ülésein az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a NASCO állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (4) és az 1224/2009/EK (5) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) tartalmát. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni a NASCO-tanács ülésein az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a NASCO állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (4) és az 1224/2009/EK (5) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) tartalmát.

| (7) | A a NASCO-tanács ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg a NASCO-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani. |
| --- | --- |

(7)

A a NASCO-tanács ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg a NASCO-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani.

| (8) | Tekintettel a NASCO-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a NASCO ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat, |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a NASCO-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a NASCO ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezet (NASCO) tanácsának ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

A NASCO-tanács ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

3. cikk

Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a NASCO-tanács 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

4. cikk

Az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezetben (NASCO) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i tanácsi határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. DAEA

---

(1)  A Tanács 82/886/EK határozata (1982. december 13.) az Atlanti-óceán északi körzetében élő lazac védelméről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 378., 1982.12.31., 24. o.).

1

(2)  
  HL L 378., 1982.12.31., 25. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

(4)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

Az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezetben (NASCO) az Unió által képviselendő álláspont

1.   ALAPELVEK

A NASCO keretében az Unió:

| a) | azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának és a halászati tevékenységek környezeti hatásai mérséklésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

a)

azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának és a halászati tevékenységek környezeti hatásai mérséklésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

| b) | gondoskodik arról, hogy a NASCO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a NASCO-egyezmény célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

b)

gondoskodik arról, hogy a NASCO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a NASCO-egyezmény célkitűzéseivel;

| c) | gondoskodik arról, hogy a NASCO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezményével és annak 66. cikkével, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik arról, hogy a NASCO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezményével és annak 66. cikkével, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

| d) | olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival; |
| --- | --- |

d)

olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival;

| e) | következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

e)

következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

| f) | gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

f)

gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

| g) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

g)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét;

| h) | arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására; |
| --- | --- |

h)

arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

| i) | az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a NASCO hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a NASCO irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (pl. a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

i)

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a NASCO hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a NASCO irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (pl. a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

| j) | elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését, valamint előmozdítja a koordinációt különösen az OSPAR-ral, amelynek az Unió szintén szerződő fele; |
| --- | --- |

j)

elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését, valamint előmozdítja a koordinációt különösen az OSPAR-ral, amelynek az Unió szintén szerződő fele;

| k) | a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között. |
| --- | --- |

k)

a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között.

2.   IRÁNYVONALAK

Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a NASCO elfogadja az alábbi intézkedéseket:

| a) | az egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a NASCO által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozóan külön intézkedéseket kell mérlegelni annak érdekében, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

az egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a NASCO által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozóan külön intézkedéseket kell mérlegelni annak érdekében, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása; |
| --- | --- |

b)

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

| c) | a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések;

| d) | a NASCO-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a NASCO által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

a NASCO-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a NASCO által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében;

| e) | a halászati tevékenységek és akvakultúra tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a NASCO-egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a halászati tevékenységek és akvakultúra tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a NASCO-egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

| f) | a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

| g) | a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása; |
| --- | --- |

g)

a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

| h) | adott esetben közös megközelítések más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást; |
| --- | --- |

h)

adott esetben közös megközelítések más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

| i) | adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások; |
| --- | --- |

i)

adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

| j) | kiegészítő technikai intézkedések a NASCO kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján. |
| --- | --- |

j)

kiegészítő technikai intézkedések a NASCO kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

(3)  7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

---

II. MELLÉKLET

Az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezet ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

A NASCO-tanács minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra nézve esetlegesen kötelező határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

Ennek érdekében a Bizottság a NASCO-tanács minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

Amennyiben a NASCO-tanács valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni arról, hogy az uniós álláspont új elemeket vegyen figyelembe, akkor a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/60

---

A TANÁCS (EU) 2019/865 HATÁROZATA

(2019. május 14.)

az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságban (NEAFC) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a NEAFC-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió a 81/608/EGK tanácsi határozat (1) útján megkötötte az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a NEAFC-egyezmény), amely létrehozta az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságot (a továbbiakban: a NEAFC). A 2009/550/EK tanácsi határozat (3) jóváhagyta a NEAFC-egyezmény 2004-es és 2006-os módosításait. Jóllehet a módosítások hivatalosan 2013. október 29-én léptek hatályba, a 2005. november 18-i londoni nyilatkozattal összhangban megállapodás született arról, hogy a módosításokat elfogadásuktól kezdődően azok hatálybalépéséig ideiglenes jelleggel végrehajtják. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió a 81/608/EGK tanácsi határozat (1) útján megkötötte az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a NEAFC-egyezmény), amely létrehozta az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságot (a továbbiakban: a NEAFC). A 2009/550/EK tanácsi határozat (3) jóváhagyta a NEAFC-egyezmény 2004-es és 2006-os módosításait. Jóllehet a módosítások hivatalosan 2013. október 29-én léptek hatályba, a 2005. november 18-i londoni nyilatkozattal összhangban megállapodás született arról, hogy a módosításokat elfogadásuktól kezdődően azok hatálybalépéséig ideiglenes jelleggel végrehajtják.

| (2) | A NEAFC felel azon intézkedések elfogadásáért, amelyek biztosítani hivatottak a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó terület (a továbbiakban: az egyezményi terület) halászati erőforrásainak hosszú távú védelmét és optimális hasznosítását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(2)

A NEAFC felel azon intézkedések elfogadásáért, amelyek biztosítani hivatottak a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó terület (a továbbiakban: az egyezményi terület) halászati erőforrásainak hosszú távú védelmét és optimális hasznosítását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

| (3) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

| (4) | Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi. |
| --- | --- |

(4)

Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

| (5) | „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére. |
| --- | --- |

(5)

„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

| (6) | Helyénvaló meghatározni a NEAFC ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot és hatályon kívül helyezni a a NEAFC-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i tanácsi határozatot, mivel a NEAFC állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (5) és az 1224/2009/EK (6) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) tartalmát. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni a NEAFC ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot és hatályon kívül helyezni a a NEAFC-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i tanácsi határozatot, mivel a NEAFC állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (5) és az 1224/2009/EK (6) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) tartalmát.

| (7) | A NEAFC ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg a a NEAFC-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani. |
| --- | --- |

(7)

A NEAFC ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg a a NEAFC-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani.

| (8) | Tekintettel az egyezményi területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a NEAFC ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat, |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel az egyezményi területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a NEAFC ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

A NEAFC ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

3. cikk

Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a NEAFC 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

4. cikk

Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságban (NEAFC) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 26-i tanácsi határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. DAEA

---

(1)  A Tanács 81/608/EGK határozata (1981. július 13.) az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 227., 1981.8.12., 21. o.).

1

(2)  
  HL L 227., 1981.8.12.. 22. o.

2

(3)  A Tanács 2009/550/EK határozata (2009. március 5.) az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezménynek a vitarendezési eljárások létrehozását, az egyezmény hatályának kiterjesztését és az egyezmény célkitűzéseinek felülvizsgálatát lehetővé tévő módosításai elfogadásáról (HL L 184., 2009.7.16., 12. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

4

(5)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

7

---

I. MELLÉKLET

Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságban (NEAFC) az Unió által képviselendő álláspont

1.   ALAPELVEK

Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) keretében az Unió:

| a) | azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

a)

azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

| b) | gondoskodik arról, hogy a NEAFC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a NEAFC-egyezmény célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

b)

gondoskodik arról, hogy a NEAFC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a NEAFC-egyezmény célkitűzéseivel;

| c) | gondoskodik arról, hogy a NEAFC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik arról, hogy a NEAFC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

| d) | olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival; |
| --- | --- |

d)

olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival;

| e) | következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

e)

következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

| f) | gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

f)

gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

| g) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

g)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét;

| h) | arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a NEAFC szabályozási területén, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik az állásfoglalások és ajánlások egységes végrehajtásának az előmozdítására; |
| --- | --- |

h)

arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a NEAFC szabályozási területén, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik az állásfoglalások és ajánlások egységes végrehajtásának az előmozdítására;

| i) | az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a NEAFC hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a NEAFC irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

i)

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a NEAFC hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a NEAFC irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

| j) | elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését, valamint előmozdítja a koordinációt különösen az OSPAR-ral, amelynek az Unió szintén szerződő fele; |
| --- | --- |

j)

elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését, valamint előmozdítja a koordinációt különösen az OSPAR-ral, amelynek az Unió szintén szerződő fele;

| k) | a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között. |
| --- | --- |

k)

a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között.

2.   IRÁNYVONALAK

Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a NEAFC elfogadja az alábbi intézkedéseket:

| a) | a szabályozási terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a NEAFC által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

a szabályozási terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a NEAFC által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a szabályozási területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása; |
| --- | --- |

b)

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a szabályozási területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

| c) | a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések;

| d) | a szabályozási területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a NEAFC által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

a szabályozási területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a NEAFC által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében;

| e) | a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a szabályozási terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a szabályozási terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

| f) | a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

| g) | a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása; |
| --- | --- |

g)

a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

| h) | adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások; |
| --- | --- |

h)

adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

| i) | adott esetben közös megközelítések más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást; |
| --- | --- |

i)

adott esetben közös megközelítések más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

| j) | kiegészítő technikai intézkedések a NEAFC kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján. |
| --- | --- |

j)

kiegészítő technikai intézkedések a NEAFC kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

(3)  7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

---

II. MELLÉKLET

Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

A NEAFC minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

Ennek érdekében a Bizottság a NEAFC-bizottság minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

Amennyiben a NEAFC valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni arról, hogy az uniós álláspont új elemeket vegyen figyelembe, akkor a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/66

---

A TANÁCS (EU) 2019/866 HATÁROZATA

(2019. május 14.)

a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény feleinek éves konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspontról és az említett éves konferencián az Unió által képviselendő álláspont elfogadásáról szóló, 2017. június 12-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Lengyelország szerződő fele a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezménynek (a továbbiakban: a Bering-tengeri egyezmény). Az Unió nem fele az említett egyezménynek. A 2003. évi csatlakozási okmány 6. cikke (9) bekezdésének megfelelően a tagállamok harmadik országokkal kötött halászati megállapodásainak igazgatását az Unió látja el, és az Uniónak kell végrehajtania a Bering-tengeri egyezmény alapján meghozott minden határozatot. |
| --- | --- |

(1)

Lengyelország szerződő fele a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezménynek (a továbbiakban: a Bering-tengeri egyezmény). Az Unió nem fele az említett egyezménynek. A 2003. évi csatlakozási okmány 6. cikke (9) bekezdésének megfelelően a tagállamok harmadik országokkal kötött halászati megállapodásainak igazgatását az Unió látja el, és az Uniónak kell végrehajtania a Bering-tengeri egyezmény alapján meghozott minden határozatot.

| (2) | A Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezménynek az Európai Unióhoz hasonló regionális gazdasági integrációs szervezetek csatlakozását lehetővé tevő módosítása céljából a Lengyel Köztársaság által az Európai Unió érdekében folytatandó tárgyalások megkezdésére irányuló felhatalmazásról szóló, 2016. április 11-i tanácsi határozat felhatalmazta Lengyelországot arra, hogy az Unió érdekében tárgyalásokat folytasson a Bering-tengeri egyezmény módosításáról annak érdekében, hogy az Unió szerződő felévé váljon az említett egyezménynek. Ennek a megbízatásnak a teljesítése folyamatban van. A tervek szerint azt követően, hogy az Unió teljes jogú szerződő felévé válik a Bering-tengeri egyezménynek, Lengyelország vissza fogja vonni egyezménybeli tagságát. |
| --- | --- |

(2)

A Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezménynek az Európai Unióhoz hasonló regionális gazdasági integrációs szervezetek csatlakozását lehetővé tevő módosítása céljából a Lengyel Köztársaság által az Európai Unió érdekében folytatandó tárgyalások megkezdésére irányuló felhatalmazásról szóló, 2016. április 11-i tanácsi határozat felhatalmazta Lengyelországot arra, hogy az Unió érdekében tárgyalásokat folytasson a Bering-tengeri egyezmény módosításáról annak érdekében, hogy az Unió szerződő felévé váljon az említett egyezménynek. Ennek a megbízatásnak a teljesítése folyamatban van. A tervek szerint azt követően, hogy az Unió teljes jogú szerződő felévé válik a Bering-tengeri egyezménynek, Lengyelország vissza fogja vonni egyezménybeli tagságát.

| (3) | A Bering-tengeri egyezmény feleinek éves konferenciája (a továbbiakban: a felek éves konferenciája) felel a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó területen élő sávostőkehal-állományt érintő állománygazdálkodási és -megőrzési intézkedésekért. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(3)

A Bering-tengeri egyezmény feleinek éves konferenciája (a továbbiakban: a felek éves konferenciája) felel a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó területen élő sávostőkehal-állományt érintő állománygazdálkodási és -megőrzési intézkedésekért. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

| (4) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. |
| --- | --- |

(4)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

| (5) | Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az Európai „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi. |
| --- | --- |

(5)

Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az Európai „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

| (6) | „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére. |
| --- | --- |

(6)

„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

| (7) | Helyénvaló meghatározni a felek éves konferenciájának ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a felek éves konferenciája által elfogadott állományvédelmi és végrehajtási intézkedések kötelezőek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (2) és az 1224/2009/EK (3) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) tartalmát. |
| --- | --- |

(7)

Helyénvaló meghatározni a felek éves konferenciájának ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a felek éves konferenciája által elfogadott állományvédelmi és végrehajtási intézkedések kötelezőek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (2) és az 1224/2009/EK (3) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) tartalmát.

| (8) | A Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény feleinek éves konferenciáján az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i tanácsi határozat nem írja elő, hogy a felek éves konferenciáján képviselendő uniós álláspontot felül kellene vizsgálni a 2022-es éves ülés előtt. Ugyanakkor azon különféle regionális halászati gazdálkodási szervezetek esetében, amelyeknek az Unió szerződő fele, még az említett szervezetek 2019-es éves ülése előtt felül kell vizsgálni a legtöbb olyan tanácsi határozatot, amely meghatározza az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetekben képviselendő uniós álláspontot. Ezért az összes regionális halászati gazdálkodási szervezetben képviselendő uniós álláspont következetességének előmozdítása és a felülvizsgálati eljárások észszerűsítése érdekében helyénvaló előrehozni a 2017. június 12-i határozat felülvizsgálatát és azt egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani. |
| --- | --- |

(8)

A Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény feleinek éves konferenciáján az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i tanácsi határozat nem írja elő, hogy a felek éves konferenciáján képviselendő uniós álláspontot felül kellene vizsgálni a 2022-es éves ülés előtt. Ugyanakkor azon különféle regionális halászati gazdálkodási szervezetek esetében, amelyeknek az Unió szerződő fele, még az említett szervezetek 2019-es éves ülése előtt felül kell vizsgálni a legtöbb olyan tanácsi határozatot, amely meghatározza az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetekben képviselendő uniós álláspontot. Ezért az összes regionális halászati gazdálkodási szervezetben képviselendő uniós álláspont következetességének előmozdítása és a felülvizsgálati eljárások észszerűsítése érdekében helyénvaló előrehozni a 2017. június 12-i határozat felülvizsgálatát és azt egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani.

| (9) | Tekintettel a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve a felek éves konferenciájának ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat, |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve a felek éves konferenciájának ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bering-tengeri egyezmény felei éves konferenciájának ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

A Bering-tengeri egyezmény felei éves konferenciájának ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

3. cikk

Az I. mellékletben szereplő uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a Bering-tengeri egyezmény feleinek 2024-es éves konferenciájáig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

4. cikk

A Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény feleinek éves konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról és a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény keretében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló, 2017. június 12-i tanácsi határozat hatályát veszti.

5. cikk

(1)   Amennyiben az Unió csatlakozik a Bering-tengeri egyezményhez, a Bizottság fogja képviselni az Uniót a Bering-tengeri egyezmény felei éves konferenciájának ülésein.

(2)   Az említett csatlakozásig Lengyelország képviseli az uniós álláspontot a Bering-tengeri egyezmény felei éves konferenciájának ülésein.

(3)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. DAEA

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

1

(2)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

A Bering-tengeri egyezmény feleinek éves konferenciáján az Unió által képviselendő álláspont

1.   ELVEK

A Bering-tengeri egyezmény keretében az Unió:

| a) | azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésben említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

a)

azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésben említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

| b) | gondoskodik arról, hogy a felek éves konferenciáján elfogadott intézkedések összhangban legyenek a Bering-tengeri egyezménnyel; |
| --- | --- |

b)

gondoskodik arról, hogy a felek éves konferenciáján elfogadott intézkedések összhangban legyenek a Bering-tengeri egyezménnyel;

| c) | gondoskodik arról, hogy a felek éves konferenciája által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik arról, hogy a felek éves konferenciája által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

| d) | olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival; |
| --- | --- |

d)

olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival;

| e) | következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

e)

következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

| f) | gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

f)

gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

| g) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

g)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét;

| h) | arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására; |
| --- | --- |

h)

arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

| i) | az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a felek éves konferenciája hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a felek éves konferenciája irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

i)

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a felek éves konferenciája hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a felek éves konferenciája irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

| j) | elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését; |
| --- | --- |

j)

elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

| k) | a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között. |
| --- | --- |

k)

a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között.

2.   IRÁNYVONALAK

Az Európai Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a felek éves konferenciája elfogadja az alábbi intézkedéseket:

| a) | a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a felek éves konferenciája által, vagy a Bering-tengeri egyezmény mellékletének módosításával szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és egyéni nemzeti kvótákat vagy erőkifejtési szabályozást, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a felek éves konferenciája által, vagy a Bering-tengeri egyezmény mellékletének módosításával szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és egyéni nemzeti kvótákat vagy erőkifejtési szabályozást, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása; |
| --- | --- |

b)

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

| c) | a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések;

| d) | az egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a felek éves konferenciája által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

az egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a felek éves konferenciája által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében;

| e) | a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

| f) | a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

| g) | a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása; |
| --- | --- |

g)

a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

| h) | adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások; |
| --- | --- |

h)

adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

| i) | adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást; |
| --- | --- |

i)

adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

| j) | kiegészítő technikai intézkedések a felek éves konferenciájának kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján. |
| --- | --- |

j)

kiegészítő technikai intézkedések a felek éves konferenciájának kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

(3)  7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

---

II. MELLÉKLET

A felek éves konferenciáján képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

A felek éves konferenciájának minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye az Európai Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

Ennek érdekében az Európai Bizottság a felek éves konferenciájának minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió nevében képviselendő álláspont részleteit.

Amennyiben a felek éves konferenciájának valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni arról, hogy az uniós álláspont új elemeket vegyen figyelembe, akkor a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/72

---

A TANÁCS (EU) 2019/867 HATÁROZATA

(2019. május 14.)

az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottságban (CCAMLR) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a CCAMLR-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 24-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió a 81/691/EGK tanácsi határozat (1) útján megkötötte az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a CAMLR-egyezmény), amely 1982. április 7-én lépett hatályba, és amely létrehozta az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottságot (a továbbiakban: a CCAMLR). Belgium, Spanyolország, Franciaország, Németország, Olaszország, Lengyelország, Svédország és az Egyesült Királyság is a CAMLR-egyezmény szerződő fele. Görögország, Hollandia és Finnország szerződő fele a CAMLR-egyezménynek, de nem tagja a CCAMLR-nek. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió a 81/691/EGK tanácsi határozat (1) útján megkötötte az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a CAMLR-egyezmény), amely 1982. április 7-én lépett hatályba, és amely létrehozta az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottságot (a továbbiakban: a CCAMLR). Belgium, Spanyolország, Franciaország, Németország, Olaszország, Lengyelország, Svédország és az Egyesült Királyság is a CAMLR-egyezmény szerződő fele. Görögország, Hollandia és Finnország szerződő fele a CAMLR-egyezménynek, de nem tagja a CCAMLR-nek.

| (2) | A CAMLR-egyezmény IX. cikkének (1) bekezdése értelmében a CCAMLR éves ülésein olyan állományvédelmi intézkedéseket fogad el, amelyek az Antarktisz tengeri biológiai erőforrásainak védelmét, illetve észszerű hasznosítását hivatottak biztosítani. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(2)

A CAMLR-egyezmény IX. cikkének (1) bekezdése értelmében a CCAMLR éves ülésein olyan állományvédelmi intézkedéseket fogad el, amelyek az Antarktisz tengeri biológiai erőforrásainak védelmét, illetve észszerű hasznosítását hivatottak biztosítani. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

| (3) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját az említett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

| (4) | Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi. |
| --- | --- |

(4)

Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

| (5) | „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére. |
| --- | --- |

(5)

„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

| (6) | Helyénvaló meghatározni a CCAMLR ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel CCAMLR állományvédelmi intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolják majd az uniós jog, nevezetesen az 1035/2001/EK (4), a 600/2004/EK (5), a 601/2004/EK (6), az 1005/2008/EK (7) és az 1224/2009/EK (8) tanácsi rendelet, valamint a 2017/2403/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) tartalmát. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni a CCAMLR ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel CCAMLR állományvédelmi intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolják majd az uniós jog, nevezetesen az 1035/2001/EK (4), a 600/2004/EK (5), a 601/2004/EK (6), az 1005/2008/EK (7) és az 1224/2009/EK (8) tanácsi rendelet, valamint a 2017/2403/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) tartalmát.

| (7) | Az enlített álláspontnak csak olyan mértékben kell uniós megosztott hatáskörbe tartozó területekre kiterjednie, amennyiben azok közös uniós szabályokat érintenek. A Bíróság C-626/15 és C-659/16. sz. egyesített ügyekben (10) hozott ítéletével összhangban az Unió a CCAMLR területén csak tagállamaival együtt támogathatja védett tengeri területek létrehozását. |
| --- | --- |

(7)

Az enlített álláspontnak csak olyan mértékben kell uniós megosztott hatáskörbe tartozó területekre kiterjednie, amennyiben azok közös uniós szabályokat érintenek. A Bíróság C-626/15 és C-659/16. sz. egyesített ügyekben (10) hozott ítéletével összhangban az Unió a CCAMLR területén csak tagállamaival együtt támogathatja védett tengeri területek létrehozását.

| (8) | Az CCAMLR ülésein Unió által képviselendő álláspontot jelenleg a CCAMLR-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 24-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani. |
| --- | --- |

(8)

Az CCAMLR ülésein Unió által képviselendő álláspontot jelenleg a CCAMLR-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 24-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani.

| (9) | Tekintettel a CAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a CCAMLR ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat, |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a CAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a CCAMLR ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottságban (CCAMLR) az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza. Az említett álláspont csak olyan mértékben terjed ki uniós megosztott hatáskörbe tartozó területekre, amennyiben azok közös uniós szabályokat érintenek.

2. cikk

A CCAMLR ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

3. cikk

Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a CCAMLR 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

4. cikk

Az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottságban (CCAMLR) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. június 24-i tanácsi határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. DAEA

---

(1)  A Tanács 81/691/EGK határozata (1981. szeptember 4.) az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 252., 1981.9.5., 26. o.).

1

(2)  
  HL L 252., 1981.9.5., 27. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

(4)  A Tanács 1035/2001/EK rendelete (2001. május 22.) a Dissostichus fajok fogási dokumentációs rendszerének létrehozásáról (HL L 145., 2001.5.31., 1. o.).

4

Dissostichus

(5)  A Tanács 600/2004/EK rendelete az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységekre vonatkozó bizonyos technikai intézkedések megállapításáról (HL L 97., 2004.4.1., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 601/2004/EK rendelete az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységekre vonatkozó bizonyos ellenőrző intézkedések megállapításáról, valamint a 3943/90/EGK, a 66/98/EK és az 1721/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 97., 2004.4.1., 16. o.).

6

(7)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

9

(10)  ECLI:EU:C:2018:925.

10

---

I. MELLÉKLET

Az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottságban (CCAMLR) az Unió által képviselendő álláspont

1.   ELVEK

A CCAMLR keretében az Unió:

| a) | azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

a)

azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

| b) | elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a CCAMLR-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy a CCAMLR által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a CAMLR-egyezménnyel; |
| --- | --- |

b)

elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a CCAMLR-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy a CCAMLR által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a CAMLR-egyezménnyel;

| c) | gondoskodik arról, hogy a CCAMLR által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik arról, hogy a CCAMLR által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

| d) | olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak az adott területen tevékenykedő egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetekével; |
| --- | --- |

d)

olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak az adott területen tevékenykedő egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetekével;

| e) | következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

e)

következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

| f) | gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

f)

gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

| g) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

g)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét;

| h) | arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a CAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására; |
| --- | --- |

h)

arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a CAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

| i) | az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a CCAMLR hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a CCAMLR irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

i)

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a CCAMLR hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a CCAMLR irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

| j) | a tagállamokkal együtt tevékenyen támogatja a védett tengeri területek reprezentatív hálózatának létrehozását a Déli-óceánon, többek között az Unió és a tagállamok által a védett tengeri területekre vonatkozó konkrét javaslatoknak a CCAMLR részére történő benyújtása révén; |
| --- | --- |

j)

a tagállamokkal együtt tevékenyen támogatja a védett tengeri területek reprezentatív hálózatának létrehozását a Déli-óceánon, többek között az Unió és a tagállamok által a védett tengeri területekre vonatkozó konkrét javaslatoknak a CCAMLR részére történő benyújtása révén;

| k) | elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését; |
| --- | --- |

k)

elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

| l) | a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között. |
| --- | --- |

l)

a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között.

2.   IRÁNYVONALAK

Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a CCAMLR elfogadja az alábbi intézkedéseket:

| a) | a CAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a CAMLR által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

a CAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a CAMLR által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a CAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen, beleértve a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítását, a regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel folytatott további információcserét, a fekete listák más regionális halászati gazdálkodási szervezetek fekete listáival való összevetését és a felségjel nélküli hajókkal szembeni célzott fellépést; |
| --- | --- |

b)

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a CAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen, beleértve a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítását, a regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel folytatott további információcserét, a fekete listák más regionális halászati gazdálkodási szervezetek fekete listáival való összevetését és a felségjel nélküli hajókkal szembeni célzott fellépést;

| c) | a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések;

| d) | a CAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a CCAMLR által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében, beleértve a CCAMLR által folytatott gazdálkodás tárgyát képező halászati erőforrások átrakásával kapcsolatos tevékenységek fokozott ellenőrzését és a CCAMLR által a Dissostichus-fajok tekintetében alkalmazott fogási dokumentációs rendszer (CDS) felülvizsgálatát a szóban forgó fajok kereskedelmében jelentkező esetleges joghézagok kiküszöbölése céljából, valamint a szomszédos regionális halászati gazdálkodási szervezetek ösztönzését a CCAMLR CDS-ével kapcsolatos együttműködésre; |
| --- | --- |

d)

a CAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a CCAMLR által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében, beleértve a CCAMLR által folytatott gazdálkodás tárgyát képező halászati erőforrások átrakásával kapcsolatos tevékenységek fokozott ellenőrzését és a CCAMLR által a Dissostichus-fajok tekintetében alkalmazott fogási dokumentációs rendszer (CDS) felülvizsgálatát a szóban forgó fajok kereskedelmében jelentkező esetleges joghézagok kiküszöbölése céljából, valamint a szomszédos regionális halászati gazdálkodási szervezetek ösztönzését a CCAMLR CDS-ével kapcsolatos együttműködésre;

| e) | a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a CAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a CAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

| f) | a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

| g) | a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása; |
| --- | --- |

g)

a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

| h) | adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások; |
| --- | --- |

h)

adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

| i) | adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást; |
| --- | --- |

i)

adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

| j) | kiegészítő technikai intézkedések a CCAMLR kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján; |
| --- | --- |

j)

kiegészítő technikai intézkedések a CCAMLR kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján;

| k) | a tagállamokkal együtt védett tengeri területek kialakítása a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján, figyelemmel az Antarktisz tengeri élővilágának és a tengeri biodiverzitásnak a védelmére, valamint a veszélyeztetett ökoszisztémák és a környezeti jellemzők védelmére. |
| --- | --- |

k)

a tagállamokkal együtt védett tengeri területek kialakítása a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján, figyelemmel az Antarktisz tengeri élővilágának és a tengeri biodiverzitásnak a védelmére, valamint a veszélyeztetett ökoszisztémák és a környezeti jellemzők védelmére.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

(3)  7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

---

II. MELLÉKLET

Az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság éves ülésén képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

A CCAMLR minden olyan éves ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

Ennek érdekében a Bizottság a CCAMLR minden éves ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió nevében képviselendő álláspont részleteit.

Amennyiben a CCAMLR valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni arról, hogy az uniós álláspont új elemeket vegyen figyelembe, akkor a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/78

---

A TANÁCS (EU) 2019/868 HATÁROZATA

(2019. május 14.)

az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságban (ICCAT) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és az ICCAT-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. július 8-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió a 86/238/EGK tanácsi határozat (1) útján megkötötte az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményt (2) (a továbbiakban: az ICCAT-egyezmény), amely létrehozta az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (a továbbiakban: az ICCAT). |
| --- | --- |

(1)

Az Unió a 86/238/EGK tanácsi határozat (1) útján megkötötte az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményt (2) (a továbbiakban: az ICCAT-egyezmény), amely létrehozta az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (a továbbiakban: az ICCAT).

| (2) | Az ICCAT felel azon intézkedések elfogadásért, amelyek biztosítani hivatottak az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások hosszú távú megőrzését és fenntartható hasznosítását, illetve az ezen erőforrásoknak otthont adó tengeri ökoszisztémák megóvását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(2)

Az ICCAT felel azon intézkedések elfogadásért, amelyek biztosítani hivatottak az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások hosszú távú megőrzését és fenntartható hasznosítását, illetve az ezen erőforrásoknak otthont adó tengeri ökoszisztémák megóvását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

| (3) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

| (4) | Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi. |
| --- | --- |

(4)

Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

| (5) | „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok mennyiségének és a tengerszennyezésnek a csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére. |
| --- | --- |

(5)

„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok mennyiségének és a tengerszennyezésnek a csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

| (6) | Helyénvaló meghatározni az ICCAT ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az ICCAT állományvédelmi intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós szabályozás, nevezetesen az 1936/2001/EK (4), a 1984/2003/EK (5), az 520/2007/EK (6), az 1005/2008/EKt (7) és az 1224/2009/EK (8) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2016/1627 (9) és az (EU) 2017/2403 (10) európai parlamenti és tanácsi rendelet tartalmát. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni az ICCAT ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az ICCAT állományvédelmi intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós szabályozás, nevezetesen az 1936/2001/EK (4), a 1984/2003/EK (5), az 520/2007/EK (6), az 1005/2008/EKt (7) és az 1224/2009/EK (8) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2016/1627 (9) és az (EU) 2017/2403 (10) európai parlamenti és tanácsi rendelet tartalmát.

| (7) | Az ICCAT ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg az ICCAT-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. július 8-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani. |
| --- | --- |

(7)

Az ICCAT ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg az ICCAT-ban az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. július 8-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani.

| (8) | Tekintettel az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve az ICCAT ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat, |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve az ICCAT ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

Az ICCAT ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

3. cikk

Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb az ICCAT 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

4. cikk

Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságban (ICCAT) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. július 8-i tanácsi határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. DAEA

---

(1)  A Tanács 86/238/EGK határozata (1986. június 9.) a Közösségnek az 1984. július 10-én Párizsban aláírt, az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény részes államai meghatalmazottai konferenciájának záróokmányához csatolt jegyzőkönyvvel módosított egyezményhez történő csatlakozásáról (HL L 162., 1986.6.18., 33. o.).

1

(2)  
  HL L 162., 1986.6.18., 34. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

(4)  A Tanács 1936/2001/EK rendelete (2001. szeptember 27.) a hosszú távon vándorló halfajok bizonyos állományainak halászatára vonatkozó ellenőrzési intézkedések megállapításáról (HL L 263., 2001.10.3., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 1984/2003/EK rendelete (2003. április 8.) a kékúszójú tonhal, a kardhal, valamint a nagyszemű tonhal Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó statisztikai ellenőrzési rendszer bevezetéséről (HL L 295., 2003.11.13., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 520/2007/EK rendelete (2007. május 7.) a hosszú távon vándorló fajok egyes állományainak védelmét célzó technikai intézkedések megállapításáról és a 973/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 123., 2007.5.12., 3. o.).

6

(7)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1627 rendelete (2016. szeptember 14.) az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási tervről, valamint a 302/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

10

---

I. MELLÉKLET

Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságban (ICCAT) az Európai Unió által képviselendő álláspont

1.   ELVEK

Az ICCAT keretében az Unió:

| a) | azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

a)

azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

| b) | elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását az ICCAT-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy az ICCAT által elfogadott intézkedések összhangban legyenek az ICCAT-egyezménnyel; |
| --- | --- |

b)

elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását az ICCAT-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy az ICCAT által elfogadott intézkedések összhangban legyenek az ICCAT-egyezménnyel;

| c) | gondoskodik arról, hogy az ICCAT által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik arról, hogy az ICCAT által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

| d) | olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival; |
| --- | --- |

d)

olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival;

| e) | következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

e)

következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

| f) | gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

f)

gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

| g) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

g)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét;

| h) | arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására; |
| --- | --- |

h)

arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

| i) | az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja az ICCAT hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – az ICCAT irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

i)

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja az ICCAT hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – az ICCAT irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

| j) | elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel, különösen az OSPAR-bizottsággal, a Helsinki Bizottsággal és a Barcelonai Egyezménnyel folytatott együttműködést, amelyeknek az Unió is szerződő fele; |
| --- | --- |

j)

elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel, különösen az OSPAR-bizottsággal, a Helsinki Bizottsággal és a Barcelonai Egyezménnyel folytatott együttműködést, amelyeknek az Unió is szerződő fele;

| k) | közös érdekű ügyekben elősegíti a tonhallal foglalkozó egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel folytatott koordinációt és együttműködést, nevezetesen a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetekre vonatkozó úgynevezett kóbei folyamat újraaktiválása, illetve minden regionális halászati gazdálkodási szervezetre való kiterjesztése révén. |
| --- | --- |

k)

közös érdekű ügyekben elősegíti a tonhallal foglalkozó egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel folytatott koordinációt és együttműködést, nevezetesen a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetekre vonatkozó úgynevezett kóbei folyamat újraaktiválása, illetve minden regionális halászati gazdálkodási szervezetre való kiterjesztése révén.

2.   IRÁNYVONALAK

Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy az ICCAT elfogadja az alábbi intézkedéseket:

| a) | az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve az ICCAT által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve az ICCAT által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása; |
| --- | --- |

b)

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

| c) | a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések;

| d) | az egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és az ICCAT által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

az egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és az ICCAT által elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében;

| e) | a halászati és az akvakultúra-tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, az ENSZ-közgyűlés határozataival összhangban az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások – beleértve különösen a veszélyeztetett tengeri fajokat – lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a halászati és az akvakultúra-tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, az ENSZ-közgyűlés határozataival összhangban az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások – beleértve különösen a veszélyeztetett tengeri fajokat – lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

| f) | a halcsoportosulást előidéző eszközök (FAD-ok) használatával kapcsolatos intézkedések, nevezetesen az adatgyűjtés javítását, a FAD-használat pontos felmérését, nyomon követését és figyelését, a veszélyeztetett tonhalállományra gyakorolt hatásának csökkentését, az összes célfajra és nem célfajra, valamint az ökoszisztémákra gyakorolt lehetséges hatásainak mérséklését célzó intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a halcsoportosulást előidéző eszközök (FAD-ok) használatával kapcsolatos intézkedések, nevezetesen az adatgyűjtés javítását, a FAD-használat pontos felmérését, nyomon követését és figyelését, a veszélyeztetett tonhalállományra gyakorolt hatásának csökkentését, az összes célfajra és nem célfajra, valamint az ökoszisztémákra gyakorolt lehetséges hatásainak mérséklését célzó intézkedések;

| g) | a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések, továbbá a tengeri hulladék keletkezését mérséklő intézkedések; |
| --- | --- |

g)

a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések, továbbá a tengeri hulladék keletkezését mérséklő intézkedések;

| h) | a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása; |
| --- | --- |

h)

a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

| i) | adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások; |
| --- | --- |

i)

adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

| j) | kiegészítő technikai intézkedések az ICCAT kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján. |
| --- | --- |

j)

kiegészítő technikai intézkedések az ICCAT kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

(3)  7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

---

II. MELLÉKLET

Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

Az ICCAT minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra nézve esetlegesen kötelező határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye az Európai Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

Ennek érdekében az Európai Bizottság az ICCAT minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió nevében képviselendő álláspont részleteit.

Amennyiben az ICCAT valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni arról, hogy az uniós álláspont új elemeket vegyen figyelembe, akkor a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/84

---

A TANÁCS (EU) 2019/869 HATÁROZATA

(2019. május 14.)

a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságban (GFCM) az Európai Unió által képviselendő álláspontról és a GFCM-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 19-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió a 98/416/EK tanácsi határozat (1) útján megkötötte a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a GFCM-megállapodás). Bulgária, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Málta, Románia és Szlovénia is szerződő fele a GFCM-megállapodásnak. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió a 98/416/EK tanácsi határozat (1) útján megkötötte a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a GFCM-megállapodás). Bulgária, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Málta, Románia és Szlovénia is szerződő fele a GFCM-megállapodásnak.

| (2) | A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (a továbbiakban: a GFCM) felel azon intézkedések elfogadásért, amelyek biztosítani hivatottak a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai hosszú távú megőrzését és fenntartható hasznosítását, valamint az akvakultúra fenntartható fejlődését. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(2)

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (a továbbiakban: a GFCM) felel azon intézkedések elfogadásért, amelyek biztosítani hivatottak a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai hosszú távú megőrzését és fenntartható hasznosítását, valamint az akvakultúra fenntartható fejlődését. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

| (3) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) előírja, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások amennyire lehetséges elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

| (4) | Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi. |
| --- | --- |

(4)

Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – azok irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

| (5) | „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére. |
| --- | --- |

(5)

„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény konkrét intézkedéseket említ a műanyagok és a tengerszennyezés csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

| (6) | A máltai „MedFish4Ever” miniszteri nyilatkozatot 2017. március 30-án elfogadó, a földközi-tengeri halászat fenntarthatóságáról szóló miniszteri konferencia, valamint a szófiai miniszteri nyilatkozatot 2018. június 7-én elfogadó, a fekete-tengeri halászattal és akvakultúrával foglalkozó magas szintű konferencia következtetései szerint az Unió GFCM-ben folytatott tevékenységének középpontjában az adatgyűjtés és a tudományos értékelés támogatására és javítására, az ökoszisztéma-alapú halászati gazdálkodásra, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat felszámolására törekvő magatartás előmozdítására, a fenntartható kisüzemi halászatra és akvakultúrára, valamint a nagyobb szolidaritásra és koordinációra irányuló intézkedések előmozdítása áll. |
| --- | --- |

(6)

A máltai „MedFish4Ever” miniszteri nyilatkozatot 2017. március 30-án elfogadó, a földközi-tengeri halászat fenntarthatóságáról szóló miniszteri konferencia, valamint a szófiai miniszteri nyilatkozatot 2018. június 7-én elfogadó, a fekete-tengeri halászattal és akvakultúrával foglalkozó magas szintű konferencia következtetései szerint az Unió GFCM-ben folytatott tevékenységének középpontjában az adatgyűjtés és a tudományos értékelés támogatására és javítására, az ökoszisztéma-alapú halászati gazdálkodásra, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat felszámolására törekvő magatartás előmozdítására, a fenntartható kisüzemi halászatra és akvakultúrára, valamint a nagyobb szolidaritásra és koordinációra irányuló intézkedések előmozdítása áll.

| (7) | Helyénvaló meghatározni a GFCM ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a GFCM állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (3) és az 1224/2009/EK (4) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) tartalmát. |
| --- | --- |

(7)

Helyénvaló meghatározni a GFCM ülésein a 2019–2023-as időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a GFCM állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK (3) és az 1224/2009/EK (4) tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) tartalmát.

| (8) | Az GFCM ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg a GFCM-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 19-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani. |
| --- | --- |

(8)

Az GFCM ülésein az Unió által képviselendő álláspontot jelenleg a GFCM-ben az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 19-i tanácsi határozat állapítja meg. Helyénvaló az említett határozatot hatályon kívül helyezni és egy új, a 2019–2023-as időszakra vonatkozó határozattal felváltani.

| (9) | Tekintettel a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásainak folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a GFCM ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat, |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásainak folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a GFCM ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

A GFCM ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

3. cikk

Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a GFCM 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

4. cikk

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságban (GFCM) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló, 2014. május 19-i tanácsi határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. DAEA

---

(1)  A Tanács 98/416/EK határozata (1998. június 16.) az Európai Közösségnek a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottsághoz történő csatlakozásáról (HL L 190., 1998.7.4., 34. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

2

(3)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságban (GFCM) az Unió által képviselendő álláspont

1.   ELVEK

A GFCM keretében az Unió:

| a) | azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

a)

azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

| b) | elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a GFCM-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy a GFCM által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a GFCM-megállapodással; |
| --- | --- |

b)

elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a GFCM-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy a GFCM által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a GFCM-megállapodással;

| c) | gondoskodik arról, hogy a GFCM által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik arról, hogy a GFCM által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

| d) | igyekszik teljesíteni a 2017. március 30-án Máltán aláírt „MedFish4Ever” miniszteri nyilatkozatban és a 2018. június 7-i szófiai miniszteri nyilatkozatban előirányzott lépéseket és kötelezettségvállalásokat, melyek célja az adatgyűjtés és a tudományos értékelés javítása, egy ökoszisztéma-alapú halászati gazdálkodási keretrendszer létrehozása, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat felszámolására törekvő jogkövető magatartás elősegítése, a fenntartható kisüzemi halászat és akvakultúra támogatása, valamint nagyobb fokú szolidaritás és koordináció biztosítása a Földközi-tengeren; |
| --- | --- |

d)

igyekszik teljesíteni a 2017. március 30-án Máltán aláírt „MedFish4Ever” miniszteri nyilatkozatban és a 2018. június 7-i szófiai miniszteri nyilatkozatban előirányzott lépéseket és kötelezettségvállalásokat, melyek célja az adatgyűjtés és a tudományos értékelés javítása, egy ökoszisztéma-alapú halászati gazdálkodási keretrendszer létrehozása, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat felszámolására törekvő jogkövető magatartás elősegítése, a fenntartható kisüzemi halászat és akvakultúra támogatása, valamint nagyobb fokú szolidaritás és koordináció biztosítása a Földközi-tengeren;

| e) | olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival; |
| --- | --- |

e)

olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival;

| f) | következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

f)

következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

| g) | gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

g)

gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

| h) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

h)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel (1) összhangban végzi tevékenységét;

| i) | arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának előmozdítására; |
| --- | --- |

i)

arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának előmozdítására;

| j) | az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a GFCM hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a GFCM irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

j)

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről (2) szóló tanácsi következtetésekkel (3) összhangban jár el, továbbá előmozdítja a GFCM hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a GFCM irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

| k) | elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését; |
| --- | --- |

k)

elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

| l) | a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között. |
| --- | --- |

l)

a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kóbei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között.

2.   IRÁNYVONALAK

Az Európai Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a GFCM elfogadja az alábbi intézkedéseket:

| a) | a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a GFCM által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó tér- és időbeli tilalmakat, szelektivitási intézkedéseket, illetve halászati lehetőségeket, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; a közös halászati politikáról szóló rendelet 29. cikkével összhangban abban az esetben, ha a Földközi-tenger egyes halállományai vagy halállománycsoportjai vonatkozásában többéves tervek kerültek elfogadásra uniós szinten, úgy ezeket figyelembe kell venni, amennyiben érintik az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésben meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések végrehajtását; |
| --- | --- |

a)

a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a GFCM által szabályozott tengeri élő biológiai erőforrásokra vonatkozó tér- és időbeli tilalmakat, szelektivitási intézkedéseket, illetve halászati lehetőségeket, amelyek legkésőbb 2020-ra biztosítják vagy fenntartják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; a közös halászati politikáról szóló rendelet 29. cikkével összhangban abban az esetben, ha a Földközi-tenger egyes halállományai vagy halállománycsoportjai vonatkozásában többéves tervek kerültek elfogadásra uniós szinten, úgy ezeket figyelembe kell venni, amennyiben érintik az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésben meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések végrehajtását;

| b) | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása; |
| --- | --- |

b)

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

| c) | a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a halászatra vonatkozó tudományos adatgyűjtést megerősítő, valamint a halászati ágazat és a tudósok közötti jobb együttműködést előmozdító intézkedések;

| d) | a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a GFCM keretében elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a GFCM keretében elfogadott intézkedések betartásának a biztosítása érdekében;

| e) | a halászati tevékenységek és akvakultúra tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a halászati tevékenységek és akvakultúra tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

| f) | a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

| g) | az uniós joggal összhangban álló, fenntartható akvakultúra fejlesztését elősegítő fellépések; |
| --- | --- |

g)

az uniós joggal összhangban álló, fenntartható akvakultúra fejlesztését elősegítő fellépések;

| h) | adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást; |
| --- | --- |

h)

adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

| i) | kiegészítő technikai intézkedések a GFCM kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján; |
| --- | --- |

i)

kiegészítő technikai intézkedések a GFCM kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján;

| j) | adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások; |
| --- | --- |

j)

adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

| k) | a „MedFish4Ever” miniszteri nyilatkozat és a szófiai miniszteri nyilatkozat kötelezettségvállalásaival összhangban álló intézkedések. |
| --- | --- |

k)

a „MedFish4Ever” miniszteri nyilatkozat és a szófiai miniszteri nyilatkozat kötelezettségvállalásaival összhangban álló intézkedések.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

(3)  7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

---

II. MELLÉKLET

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

A GFCM minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

Ennek érdekében a Bizottság a GFCM minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió nevében képviselendő álláspont részleteit.

Amennyiben a GFCM valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni arról, hogy az uniós álláspont új elemeket vegyen figyelembe, akkor a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/90

---

A TANÁCS (KKBP) 2019/870 HATÁROZATA

(2019. május 27.)

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2007/140/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 26-i 2010/413/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. július 26-án elfogadta a 2010/413/KKBP határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. július 26-án elfogadta a 2010/413/KKBP határozatot.

| (2) | A Tanács a 2010/413/KKBP határozat 26. cikke (3) bekezdésének megfelelően felülvizsgálta a jegyzékbe vett személyeknek és szervezeteknek az említett határozat II. mellékletében foglalt jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a 2010/413/KKBP határozat 26. cikke (3) bekezdésének megfelelően felülvizsgálta a jegyzékbe vett személyeknek és szervezeteknek az említett határozat II. mellékletében foglalt jegyzékét.

| (3) | A Tanács megállapította, hogy a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt 17 bejegyzést naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács megállapította, hogy a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt 17 bejegyzést naprakésszé kell tenni.

| (4) | A 2010/413/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2010/413/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/413/KKBP határozat II. melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

N. HURDUC

---

(1)  
  HL L 195., 2010.7.27., 39. o.

1

---

MELLÉKLET

A 2010/413/KKBP határozat II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt az „A. Személyek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14. | Mohammad NADERI dandártábornok | | Az Iran Aviation Industries Organisation (IAIO) vezetője. Az iráni Aerospace Industries Organisation (AIO) volt vezetője. Az AIO érzékeny iráni programokban vesz részt. | 2008.6.23. |
| 23. | Davoud BABAEI | | A védelemért és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős minisztérium alá tartozó, és az ENSZ által jegyzékbe vett Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi vezette kutatóintézetnek, a védelmi célú innováció és kutatás szervezetének (SPND) jelenlegi biztonsági vezetője. A NAÜ-t aggodalommal tölti el Irán nukleáris programjának esetleges katonai dimenziója, amellyel kapcsolatban Irán elutasítja az együttműködést, és amelyhez az ügynökség szerint köze lehet az SPND-nek. Biztonsági vezetőként Babei is felelős azért, hogy nem bocsátottak rendelkezésre információkat, pl. a NAÜ számára. | 2011.12.1. |
| 25. | Sayed Shamsuddin BORBORUDI
  más néven: Seyed Shamseddin BORBOROUDI | Születési idő: 1969. szeptember 21. | Az ENSZ által jegyzékbe vett Iráni Atomenergia-szervezet vezetőhelyettese, ahol is az ENSZ által jegyzékbe vett Feridun Abbasi Davani beosztottja. Legalább 2002 óta részt vesz Irán nukleáris programjában, korábban többek között az AMAD beszerzési és logisztikai vezetője volt, és ő felelt azért, hogy fedőcégeken, például a Kimia Madanon keresztül berendezéseket és alapanyagokat szerezzenek be Irán nukleárisfegyver-programjához. | 2011.12.1. |
| 27. | Kamran DANESHJOO (más néven: DANESHJOU) | | Korábbi tudományügyi, kutatási és technológiaügyi miniszter. Támogatást nyújtott Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeihez. | 2011.12.1.” |

1.

Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt az „A. Személyek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„14.

Mohammad NADERI dandártábornok

Az Iran Aviation Industries Organisation (IAIO) vezetője. Az iráni Aerospace Industries Organisation (AIO) volt vezetője. Az AIO érzékeny iráni programokban vesz részt.

2008.6.23.

23.

Davoud BABAEI

A védelemért és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős minisztérium alá tartozó, és az ENSZ által jegyzékbe vett Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi vezette kutatóintézetnek, a védelmi célú innováció és kutatás szervezetének (SPND) jelenlegi biztonsági vezetője. A NAÜ-t aggodalommal tölti el Irán nukleáris programjának esetleges katonai dimenziója, amellyel kapcsolatban Irán elutasítja az együttműködést, és amelyhez az ügynökség szerint köze lehet az SPND-nek. Biztonsági vezetőként Babei is felelős azért, hogy nem bocsátottak rendelkezésre információkat, pl. a NAÜ számára.

2011.12.1.

25.

Sayed Shamsuddin BORBORUDI

más néven: Seyed Shamseddin BORBOROUDI

Születési idő: 1969. szeptember 21.

Az ENSZ által jegyzékbe vett Iráni Atomenergia-szervezet vezetőhelyettese, ahol is az ENSZ által jegyzékbe vett Feridun Abbasi Davani beosztottja. Legalább 2002 óta részt vesz Irán nukleáris programjában, korábban többek között az AMAD beszerzési és logisztikai vezetője volt, és ő felelt azért, hogy fedőcégeken, például a Kimia Madanon keresztül berendezéseket és alapanyagokat szerezzenek be Irán nukleárisfegyver-programjához.

2011.12.1.

27.

Kamran DANESHJOO (más néven: DANESHJOU)

Korábbi tudományügyi, kutatási és technológiaügyi miniszter. Támogatást nyújtott Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeihez.

2011.12.1.”

| 2. | Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12. | Fajr Aviation Composite Industries | Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Tehran, Iran | Az IAIO leányvállalata a MODAFL-en belül, amelyek közül az EU mindkettőt jegyzékbe vette; elsősorban kompozit anyagokat gyárt a repülőgépipar számára. | 2010.7.26. |
| 95. | Samen Industries | 2nd km of Khalaj Road End of Seyyedi St., P.O.Box 91735-549, 91735 Mashhad, Iran, Tel.: +98 511 3853008, +98 511 3870225 | Az ENSZ által jegyzékbe vett Khorasan Metallurgy Industries – az Ammunition Industries Group (AMIG) egyik leányvállalata – fedőneve. | 2011.12.1. |
| 153. | Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND) | | Az Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND, a védelmi célú innováció és kutatás szervezete) közvetlenül támogatja Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeit. A NAÜ-t aggodalommal tölti el Irán nukleáris programjának esetleges katonai dimenziója, amelyhez az ügynökség szerint köze lehet az SPND-nek. Az SPDN-t az ENSZ által jegyzékbe vett Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi vezeti, és az a Ministry of Defence and Armed Forces Logistics (MODAFL, a védelemért és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős minisztérium) részét képezi. | 2012.12.22.” |

2.

Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„12.

Fajr Aviation Composite Industries

Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Tehran, Iran

Az IAIO leányvállalata a MODAFL-en belül, amelyek közül az EU mindkettőt jegyzékbe vette; elsősorban kompozit anyagokat gyárt a repülőgépipar számára.

2010.7.26.

95.

Samen Industries

2nd km of Khalaj Road End of Seyyedi St., P.O.Box 91735-549, 91735 Mashhad, Iran, Tel.: +98 511 3853008, +98 511 3870225

Az ENSZ által jegyzékbe vett Khorasan Metallurgy Industries – az Ammunition Industries Group (AMIG) egyik leányvállalata – fedőneve.

2011.12.1.

153.

Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND)

Az Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND, a védelmi célú innováció és kutatás szervezete) közvetlenül támogatja Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeit. A NAÜ-t aggodalommal tölti el Irán nukleáris programjának esetleges katonai dimenziója, amelyhez az ügynökség szerint köze lehet az SPND-nek. Az SPDN-t az ENSZ által jegyzékbe vett Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi vezeti, és az a Ministry of Defence and Armed Forces Logistics (MODAFL, a védelemért és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős minisztérium) részét képezi.

2012.12.22.”

| 3. | A „II. Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC)” cím alatt az „A. Személyek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Javad DARVISH-VAND dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda | | Korábban a MODAFL miniszterhelyettese és főellenőre. | 2008.6.23. |
| 3. | Parviz FATAH | Született 1961-ben | Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja. Korábbi energetikai miniszter. | 2010.7.26. |
| 4. | Seyyed Mahdi FARAHI dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda | | Az iráni Aerospace Industries Organisation (AIO) volt vezetője és az ENSZ által jegyzékbe vett Defence Industries Organisation (DIO, védelmi iparágak szervezete) volt ügyvezető igazgatója. Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja és miniszterhelyettes a védelemért és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős iráni minisztériumban (MODAFL). | 2008.6.23. |
| 5. | Ali HOSEYNITASH dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda | | Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja. A Legfelsőbb Nemzeti Biztonsági Tanács tagja, részt vesz a nukleáris kérdésekkel kapcsolatos politika alakításában. | 2008.6.23. |
| 12. | Ali SHAMSHIRI dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda | | Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja. Vezető beosztásokat töltött be a MODAFL-ben. | 2008.6.23. |
| 13. | Ahmad VAHIDI dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda | | A MODAFL korábbi minisztere. | 2008.6.23. |
| 15. | Abolghassem Mozaffari SHAMS | | A Khatam Al-Anbia Construction Headquarters volt vezetője. | 2011.12.1.” |

3.

A „II. Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC)” cím alatt az „A. Személyek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„1.

Javad DARVISH-VAND dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda

Korábban a MODAFL miniszterhelyettese és főellenőre.

2008.6.23.

3.

Parviz FATAH

Született 1961-ben

Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja. Korábbi energetikai miniszter.

2010.7.26.

4.

Seyyed Mahdi FARAHI dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda

Az iráni Aerospace Industries Organisation (AIO) volt vezetője és az ENSZ által jegyzékbe vett Defence Industries Organisation (DIO, védelmi iparágak szervezete) volt ügyvezető igazgatója. Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja és miniszterhelyettes a védelemért és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős iráni minisztériumban (MODAFL).

2008.6.23.

5.

Ali HOSEYNITASH dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda

Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja. A Legfelsőbb Nemzeti Biztonsági Tanács tagja, részt vesz a nukleáris kérdésekkel kapcsolatos politika alakításában.

2008.6.23.

12.

Ali SHAMSHIRI dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda

Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja. Vezető beosztásokat töltött be a MODAFL-ben.

2008.6.23.

13.

Ahmad VAHIDI dandártábornok, Iszlám Forradalmi Gárda

A MODAFL korábbi minisztere.

2008.6.23.

15.

Abolghassem Mozaffari SHAMS

A Khatam Al-Anbia Construction Headquarters volt vezetője.

2011.12.1.”

| 4. | A „II. Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC)” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „11. | Behnam Sahriyari Trading Company | Levelezési cím: Ziba Building, 10th Floor, Northern Sohrevardi Street, Tehran, Iran | Az Iszlám Forradalmi Gárda nevében fegyverek szállításában működött közre. | 2012.1.23.” |

4.

A „II. Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC)” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben szereplő jegyzékben foglalt megfelelő bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„11.

Behnam Sahriyari Trading Company

Levelezési cím: Ziba Building, 10th Floor, Northern Sohrevardi Street, Tehran, Iran

Az Iszlám Forradalmi Gárda nevében fegyverek szállításában működött közre.

2012.1.23.”

| 5. | Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „20. | b) Iran Communications Industries (ICI) | PO Box 19295-4731, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: PO Box 19575-131, 34 Apadana Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: Shahid Langary Street, Nobonyad Square Ave, Pasdaran, Tehran | Az Iran Communications Industries az (EU által jegyzékbe vett) Iran Electronics Industries leányvállalata, és különböző termékeket gyárt, többek között az alábbi területeken: kommunikációs rendszerek, repülőelektronika, optikai és elektrooptikai eszközök, mikroelektronika, információs technológia, teszt- és mérés, telekommunikációs biztonság, elektronikus hadviselés, radarcsövek gyártása és felújítása, rakétavetők. | 2010.7.26.” |

5.

Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„20.

b) Iran Communications Industries (ICI)

PO Box 19295-4731, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: PO Box 19575-131, 34 Apadana Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: Shahid Langary Street, Nobonyad Square Ave, Pasdaran, Tehran

Az Iran Communications Industries az (EU által jegyzékbe vett) Iran Electronics Industries leányvállalata, és különböző termékeket gyárt, többek között az alábbi területeken: kommunikációs rendszerek, repülőelektronika, optikai és elektrooptikai eszközök, mikroelektronika, információs technológia, teszt- és mérés, telekommunikációs biztonság, elektronikus hadviselés, radarcsövek gyártása és felújítása, rakétavetők.

2010.7.26.”

| 6. | Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a következő bejegyzés törlésre kerül a szövegből: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „19. | Iran Communications Industries (ICI) | PO Box 19295-4731, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: PO Box 19575-131, 34 Apadana Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: Shahid Langary Street, Nobonyad Square Ave, Pasdaran, Tehran | Az Iran Communications Industries az Iran Electronics Industries (ld. a 20. pontot) leányvállalata, és különböző termékeket gyárt, többek között az alábbi területeken: kommunikációs rendszerek, repülőelektronika, optikai és elektrooptikai eszközök, mikroelektronika, információs technológia, teszt- és mérés, telekommunikációs biztonság, elektronikus hadviselés, radarcsövek gyártása és felújítása, rakétavetők. E termékek felhasználhatók az 1737. sz. ENSZ BT-határozat által szankcionált programokban. | 2010.7.26.” |

6.

Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a következő bejegyzés törlésre kerül a szövegből:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„19.

Iran Communications Industries (ICI)

PO Box 19295-4731, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: PO Box 19575-131, 34 Apadana Avenue, Tehran, Iran; alternatív cím: Shahid Langary Street, Nobonyad Square Ave, Pasdaran, Tehran

Az Iran Communications Industries az Iran Electronics Industries (ld. a 20. pontot) leányvállalata, és különböző termékeket gyárt, többek között az alábbi területeken: kommunikációs rendszerek, repülőelektronika, optikai és elektrooptikai eszközök, mikroelektronika, információs technológia, teszt- és mérés, telekommunikációs biztonság, elektronikus hadviselés, radarcsövek gyártása és felújítása, rakétavetők. E termékek felhasználhatók az 1737. sz. ENSZ BT-határozat által szankcionált programokban.

2010.7.26.”

| 7. | A „II. Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC)” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12. | Etemad Amin Invest Co Mobin | Pasadaran Av. Tehran, Iran | Az Iszlám Forradalmi Gárda tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló vállalat, amely részt vesz a rezsim stratégiai érdekeinek finanszírozásában. | 2010.7.26.” |

7.

A „II. Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC)” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„12.

Etemad Amin Invest Co Mobin

Pasadaran Av. Tehran, Iran

Az Iszlám Forradalmi Gárda tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló vállalat, amely részt vesz a rezsim stratégiai érdekeinek finanszírozásában.

2010.7.26.”

| 8. | Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a következő bejegyzés törlésre kerül a szövegből: | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbevétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „10. | Etemad Amin Invest Co Mobin | Pasadaran Av. Tehran, Iran | A Naftarhoz és a Bonyad-e Mostazafanhoz közel álló Etemad Amin Invest Co Mobin részt vesz a rezsim és az Iránban működő „állam az államban” stratégiai érdekeinek finanszírozásában. | 2010.7.26.” |

8.

Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek” cím alatt a „B. Szervezetek” alcímben a következő bejegyzés törlésre kerül a szövegből:

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbevétel dátuma

„10.

Etemad Amin Invest Co Mobin

Pasadaran Av. Tehran, Iran

A Naftarhoz és a Bonyad-e Mostazafanhoz közel álló Etemad Amin Invest Co Mobin részt vesz a rezsim és az Iránban működő „állam az államban” stratégiai érdekeinek finanszírozásában.

2010.7.26.”

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/94 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/94

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/871 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. március 26.)

az egyesült királysági kifizető ügynökségek által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról

(az értesítés a C(2019) 2357. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 51. cikkére,

a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikke értelmében a Bizottságnak a tagállamok által benyújtott – a záróelszámoláshoz szükséges információkat és a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára vonatkozó ellenőri véleményt is magukban foglaló – éves elszámolások, valamint a tanúsító szervek által elkészített jelentések alapján az adott költségvetési évet követő év május 31-ig el kell számolnia az ugyanazon rendelet 7. cikkében említett kifizető ügynökségek számláit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikke értelmében a Bizottságnak a tagállamok által benyújtott – a záróelszámoláshoz szükséges információkat és a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára vonatkozó ellenőri véleményt is magukban foglaló – éves elszámolások, valamint a tanúsító szervek által elkészített jelentések alapján az adott költségvetési évet követő év május 31-ig el kell számolnia az ugyanazon rendelet 7. cikkében említett kifizető ügynökségek számláit.

| (2) | Az 1306/2013/EU rendelet 39. cikke értelmében a mezőgazdasági pénzügyi év az n – 1. év október 16-án veszi kezdetét és az n. év október 15-én ér véget. A 2018-as pénzügyi évre vonatkozó számlák elszámolásakor az Egyesült Királyság tekintetében 2017. október 16. és 2018. október 15. között felmerült kiadásokat kell figyelembe venni, a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

(2)

Az 1306/2013/EU rendelet 39. cikke értelmében a mezőgazdasági pénzügyi év az n – 1. év október 16-án veszi kezdetét és az n. év október 15-én ér véget. A 2018-as pénzügyi évre vonatkozó számlák elszámolásakor az Egyesült Királyság tekintetében 2017. október 16. és 2018. október 15. között felmerült kiadásokat kell figyelembe venni, a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően.

| (3) | Tekintettel arra, hogy az Egyesült Királyság már közölte a szükséges számviteli adatokat a Bizottsággal, helyénvaló az 1306/2013/EU rendelet 51. cikkének megfelelően elfogadni a vonatkozó záróelszámolási határozatot. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel arra, hogy az Egyesült Királyság már közölte a szükséges számviteli adatokat a Bizottsággal, helyénvaló az 1306/2013/EU rendelet 51. cikkének megfelelően elfogadni a vonatkozó záróelszámolási határozatot.

| (4) | A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 33. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében az ugyanazon cikk (1) bekezdése szerinti záróelszámolási határozat alapján az egyes tagállamok által visszafizetendő vagy részükre folyósítandó összegeket úgy kell meghatározni, hogy az érintett pénzügyi évhez kapcsolódó havi kifizetéseket ki kell vonni az adott év tekintetében a 33. cikk (1) bekezdése szerint elismert kiadásokból. |
| --- | --- |

(4)

A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 33. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében az ugyanazon cikk (1) bekezdése szerinti záróelszámolási határozat alapján az egyes tagállamok által visszafizetendő vagy részükre folyósítandó összegeket úgy kell meghatározni, hogy az érintett pénzügyi évhez kapcsolódó havi kifizetéseket ki kell vonni az adott év tekintetében a 33. cikk (1) bekezdése szerint elismert kiadásokból.

| (5) | Az információknak az Egyesült Királyság általi megküldését, valamint az összes szükséges ellenőrzés és módosítás elvégzését követően a Bizottságnak immár módjában áll határozatot hozni a következő kifizető ügynökségek által benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) finanszírozott kiadásokhoz kapcsolódó számlák teljességéről, pontosságáról és valódiságáról: „Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs”, „The Scottish Government Rural Payments and Inspections Directorate”, „Welsh Government” és „Rural Payments Agency”. A Bizottság megvizsgálta az Egyesült Királyság által benyújtott információkat, és e határozat elfogadásának napja előtt tájékoztatta az Egyesült Királyságot az általa végzett ellenőrzések eredményeiről, valamint a szükséges módosításokról. |
| --- | --- |

(5)

Az információknak az Egyesült Királyság általi megküldését, valamint az összes szükséges ellenőrzés és módosítás elvégzését követően a Bizottságnak immár módjában áll határozatot hozni a következő kifizető ügynökségek által benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) finanszírozott kiadásokhoz kapcsolódó számlák teljességéről, pontosságáról és valódiságáról: „Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs”, „The Scottish Government Rural Payments and Inspections Directorate”, „Welsh Government” és „Rural Payments Agency”. A Bizottság megvizsgálta az Egyesült Királyság által benyújtott információkat, és e határozat elfogadásának napja előtt tájékoztatta az Egyesült Királyságot az általa végzett ellenőrzések eredményeiről, valamint a szükséges módosításokról.

| (6) | Az éves elszámolások és a kísérő dokumentumok az említett kifizető ügynökségek vonatkozásában lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy határozatot hozzon a benyújtott éves elszámolások teljességéről, pontosságáról és valódiságáról. |
| --- | --- |

(6)

Az éves elszámolások és a kísérő dokumentumok az említett kifizető ügynökségek vonatkozásában lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy határozatot hozzon a benyújtott éves elszámolások teljességéről, pontosságáról és valódiságáról.

| (7) | A 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 5. cikkének (5) bekezdése alapján az augusztus, szeptember és október folyamán bekövetkezett esetleges határidő-túllépéseket a záróelszámolási határozatban kell figyelembe venni. Az Egyesült Királyság által a 2018. év említett hónapjaiban bejelentett kiadások egy részét a vonatkozó határidők lejárta után teljesítették. E határozatban ezért meg kell állapítani a megfelelő csökkentéseket. |
| --- | --- |

(7)

A 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 5. cikkének (5) bekezdése alapján az augusztus, szeptember és október folyamán bekövetkezett esetleges határidő-túllépéseket a záróelszámolási határozatban kell figyelembe venni. Az Egyesült Királyság által a 2018. év említett hónapjaiban bejelentett kiadások egy részét a vonatkozó határidők lejárta után teljesítették. E határozatban ezért meg kell állapítani a megfelelő csökkentéseket.

| (8) | A Bizottság az 1306/2013/EU rendelet 41. cikkének megfelelően a kifizetési határidők be nem tartása miatt már több esetben csökkentett egyes, az Egyesült Királysághoz kapcsolódó havi kifizetéseket a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan. E határozatban a Bizottságnak figyelembe kell vennie ezeket a csökkentett összegeket annak érdekében, hogy elkerülje az olyan megalapozatlan vagy nem időszerű kifizetések, illetve visszatérítések teljesítését, amelyek kapcsán később pénzügyi korrekcióra lehet szükség. A szóban forgó összegek adott esetben megvizsgálhatók az 1306/2013/EU rendelet 52. cikke szerinti szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az 1306/2013/EU rendelet 41. cikkének megfelelően a kifizetési határidők be nem tartása miatt már több esetben csökkentett egyes, az Egyesült Királysághoz kapcsolódó havi kifizetéseket a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan. E határozatban a Bizottságnak figyelembe kell vennie ezeket a csökkentett összegeket annak érdekében, hogy elkerülje az olyan megalapozatlan vagy nem időszerű kifizetések, illetve visszatérítések teljesítését, amelyek kapcsán később pénzügyi korrekcióra lehet szükség. A szóban forgó összegek adott esetben megvizsgálhatók az 1306/2013/EU rendelet 52. cikke szerinti szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében.

| (9) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése értelmében a szabálytalanságok miatti visszafizettetés elmaradásának pénzügyi következményeit 50 %-ban az érintett tagállam viseli, amennyiben a visszafizettetés nem történik meg a visszafizetésre való felhívást követő négy, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 29. cikke értelmében a Bizottsághoz benyújtandó éves elszámolásukhoz csatoljanak egy, az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése alapján általuk viselendő összegeket feltüntető, tanúsított táblázatot. A visszafizettetendő összegek bejelentésére vonatkozó tagállami kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos szabályokat a 908/2014/EU végrehajtási rendelet állapítja meg. A visszafizettetendő összegekre vonatkozó adatszolgáltatást a tagállamok a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében található táblázatminta alapján kötelesek teljesíteni. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottságnak határozatot kell hoznia a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti visszafizettetések elmaradásának pénzügyi következményeiről. |
| --- | --- |

(9)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése értelmében a szabálytalanságok miatti visszafizettetés elmaradásának pénzügyi következményeit 50 %-ban az érintett tagállam viseli, amennyiben a visszafizettetés nem történik meg a visszafizetésre való felhívást követő négy, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 29. cikke értelmében a Bizottsághoz benyújtandó éves elszámolásukhoz csatoljanak egy, az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése alapján általuk viselendő összegeket feltüntető, tanúsított táblázatot. A visszafizettetendő összegek bejelentésére vonatkozó tagállami kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos szabályokat a 908/2014/EU végrehajtási rendelet állapítja meg. A visszafizettetendő összegekre vonatkozó adatszolgáltatást a tagállamok a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében található táblázatminta alapján kötelesek teljesíteni. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottságnak határozatot kell hoznia a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti visszafizettetések elmaradásának pénzügyi következményeiről.

| (10) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok megfelelően indokolt esetben dönthetnek úgy, hogy nem hajtják végre a visszafizettetést. Ilyen határozatot csak abban az esetben hozhatnak, ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget, vagy ha nincs lehetőség visszafizettetésre, mert a nemzeti joggal összhangban megállapítást nyert és elfogadásra került az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége. Ha a határozatot a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bíróság előtti eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a visszafizettetés elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át az európai uniós költségvetésből kell finanszírozni. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének az ugyanazon rendelet 102. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának iv. alpontjával összefüggésben értelmezett (4) bekezdése szerinti összefoglaló jelentésben szerepelnek azok a pénzösszegek, amelyek esetében az Egyesült Királyság úgy döntött, hogy nem hajtja végre a visszafizettetési eljárást; a jelentés tartalmazza továbbá e döntés indokolását is. Az ilyen összegek ennélfogva nem az Egyesült Királyságot terhelik, következésképpen azokat az uniós költségvetés fedezi. |
| --- | --- |

(10)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok megfelelően indokolt esetben dönthetnek úgy, hogy nem hajtják végre a visszafizettetést. Ilyen határozatot csak abban az esetben hozhatnak, ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget, vagy ha nincs lehetőség visszafizettetésre, mert a nemzeti joggal összhangban megállapítást nyert és elfogadásra került az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége. Ha a határozatot a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bíróság előtti eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a visszafizettetés elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át az európai uniós költségvetésből kell finanszírozni. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének az ugyanazon rendelet 102. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának iv. alpontjával összefüggésben értelmezett (4) bekezdése szerinti összefoglaló jelentésben szerepelnek azok a pénzösszegek, amelyek esetében az Egyesült Királyság úgy döntött, hogy nem hajtja végre a visszafizettetési eljárást; a jelentés tartalmazza továbbá e döntés indokolását is. Az ilyen összegek ennélfogva nem az Egyesült Királyságot terhelik, következésképpen azokat az uniós költségvetés fedezi.

| (11) | Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikkével összhangban indokolt úgy rendelkezni, hogy e határozat nem érintheti azokat a Bizottság által elfogadandó későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból, |
| --- | --- |

(11)

Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikkével összhangban indokolt úgy rendelkezni, hogy e határozat nem érintheti azokat a Bizottság által elfogadandó későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyesült királysági „Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs”, „The Scottish Government Rural Payments and Inspections Directorate”, „Welsh Government” és „Rural Payments Agency” kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) finanszírozott kiadásokat érintő számlái a 2018-as pénzügyi év tekintetében elszámolásra kerülnek.

E határozat melléklete állapítja meg az e határozat alapján az Egyesült Királyság által visszafizetendő vagy részére kifizetendő pénzösszegeket, amelyek magukban foglalják az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének alkalmazásából eredő összegeket is.

2. cikk

E határozat nem érinti azokat a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 52. cikke alapján elfogadott, szabályszerűségi záróelszámolással kapcsolatos esetleges későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból.

3. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 26-án.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság 908/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 6.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.).

2

(3)  A Bizottság 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euro használata tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 255., 2014.8.28., 18. o.).

3

---

MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA

2018-AS PÉNZÜGYI ÉV

A tagállam által visszafizetendő vagy részére kifizetendő összeg

| Tagállam | | 2018 – A kifizető ügynökségek kiadásai / címzett bevételei, amelyek esetében a számlákat | a + b összesen | A teljes pénzügyi évre vonatkozó csökkentések és felfüggesztések (1) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerint felszámítandó összeg | Összesen, a csökkentésekkel és a felfüggesztésekkel együtt | A tagállam részére a pénzügyi évre kifizetett összegek | A tagállam által visszafizetendő (–) vagy részére kifizetendő (+) összeg (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| elszámolják | elkülönítik |
| = az éves nyilatkozatban bejelentett kiadás / címzett bevétel | = a havi nyilatkozatokban szereplő összes kiadás / címzett bevétel |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 81 567,52 | – 81 567,52 | 0,00 | – 81 567,52 |
| UK | EUR | 3 134 431 581,76 | 0,00 | 3 134 431 581,76 | – 7 568 165,96 | 0,00 | 3 126 863 415,80 | 3 131 942 681,20 | – 5 079 265,40 |
| | | | | | | | | | |
| Tagállam | | Kiadás (3) | Címzett bevétel (3) | 54. cikk, (2) bekezdés (= e) | Összesen (= h) | |
| 05 07 01 06 | 6701 | 6702 |
| i | j | k | l = i + j + k |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | – 81 567,52 | – 81 567,52 |
| UK | EUR | 0,00 | – 5 079 265,40 | 0,00 | – 5 079 265,40 |
| Megjegyzés: | 2019. évi nómenklatúra: 05 07 01 06, 6701, 6702 |

Tagállam

2018 – A kifizető ügynökségek kiadásai / címzett bevételei, amelyek esetében a számlákat

a + b összesen

A teljes pénzügyi évre vonatkozó csökkentések és felfüggesztések (1)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerint felszámítandó összeg

Összesen, a csökkentésekkel és a felfüggesztésekkel együtt

A tagállam részére a pénzügyi évre kifizetett összegek

A tagállam által visszafizetendő (–) vagy részére kifizetendő (+) összeg (2)

elszámolják

elkülönítik

= az éves nyilatkozatban bejelentett kiadás / címzett bevétel

= a havi nyilatkozatokban szereplő összes kiadás / címzett bevétel

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

– 81 567,52

– 81 567,52

0,00

– 81 567,52

UK

EUR

3 134 431 581,76

0,00

3 134 431 581,76

– 7 568 165,96

0,00

3 126 863 415,80

3 131 942 681,20

– 5 079 265,40

Tagállam

Kiadás (3)

Címzett bevétel (3)

54. cikk, (2) bekezdés (= e)

Összesen (= h)

05 07 01 06

6701

6702

i

j

k

l = i + j + k

UK

GBP

0,00

0,00

– 81 567,52

– 81 567,52

UK

EUR

0,00

– 5 079 265,40

0,00

– 5 079 265,40

Megjegyzés:

2019. évi nómenklatúra: 05 07 01 06, 6701, 6702

---

(1)  Ezek a kifizetési rendszerben figyelembe vett csökkentések és felfüggesztések, amelyekhez hozzáadódnak többek között a 2018. augusztusi, szeptemberi és októberi fizetési határidők elmulasztásából adódó korrekciók és az 1306/2013/EU rendelet 41. cikkével összefüggésben alkalmazott egyéb csökkentések.

(2)  A tagállam által visszafizetendő vagy a tagállam részére kifizetendő összegek kiszámításánál az elszámolt kiadások esetében az éves nyilatkozat összegét („a” oszlop), az elkülönített kiadások esetében pedig a havi nyilatkozatok összegét („b” oszlop) kell figyelembe venni. Alkalmazandó átváltási árfolyam: lásd a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke (1) bekezdése első albekezdésének második mondatát.

(3)  Az 1306/2013/EU rendelet 43. cikkének megfelelően a 05 07 01 06 költségvetési sort meg kell osztani a 67 01 költségvetési sorban címzett bevételként szereplő negatív korrekciók, valamint a tagállamnál bevételként jelentkező pozitív korrekciók között, amelyeket már a kiadási oldalon, a 05 07 01 06 sorban kell szerepeltetni.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/98 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/98

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/872 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. március 26.)

az egyesült királysági kifizető ügynökségek által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról

(az értesítés a C(2019) 2358. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 51. cikkére,

a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikke értelmében a Bizottságnak a tagállamok által benyújtott – a záróelszámoláshoz szükséges információkat és a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára vonatkozó ellenőri véleményt is magukban foglaló – éves elszámolások, valamint a tanúsító szervek által elkészített jelentések alapján az adott költségvetési évet követő év május 31-ig el kell számolnia az ugyanazon rendelet 7. cikkében említett kifizető ügynökségek számláit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikke értelmében a Bizottságnak a tagállamok által benyújtott – a záróelszámoláshoz szükséges információkat és a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára vonatkozó ellenőri véleményt is magukban foglaló – éves elszámolások, valamint a tanúsító szervek által elkészített jelentések alapján az adott költségvetési évet követő év május 31-ig el kell számolnia az ugyanazon rendelet 7. cikkében említett kifizető ügynökségek számláit.

| (2) | Az 1306/2013/EU rendelet 39. cikke értelmében a mezőgazdasági pénzügyi év az n–1. év október 16-án veszi kezdetét és az n. év október 15-én ér véget. A 2018-as pénzügyi évre vonatkozó számlák elszámolásakor – az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) kiadásaira, valamint az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásaira vonatkozó referencia-időszakok összehangolása érdekében – az Egyesült Királyság tekintetében 2017. október 16. és 2018. október 15. között felmerült kiadásokat kell figyelembe venni, a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

(2)

Az 1306/2013/EU rendelet 39. cikke értelmében a mezőgazdasági pénzügyi év az n–1. év október 16-án veszi kezdetét és az n. év október 15-én ér véget. A 2018-as pénzügyi évre vonatkozó számlák elszámolásakor – az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) kiadásaira, valamint az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásaira vonatkozó referencia-időszakok összehangolása érdekében – az Egyesült Királyság tekintetében 2017. október 16. és 2018. október 15. között felmerült kiadásokat kell figyelembe venni, a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően.

| (3) | Tekintettel arra, hogy az Egyesült Királyság már közölte a szükséges számviteli adatokat a Bizottsággal, helyénvaló az 1306/2013/EU rendelet 51. cikkének megfelelően elfogadni a vonatkozó záróelszámolási határozatot. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel arra, hogy az Egyesült Királyság már közölte a szükséges számviteli adatokat a Bizottsággal, helyénvaló az 1306/2013/EU rendelet 51. cikkének megfelelően elfogadni a vonatkozó záróelszámolási határozatot.

| (4) | A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében az ugyanazon cikk (1) bekezdése szerinti záróelszámolási határozat alapján az egyes tagállamok által visszafizetendő vagy részükre folyósítandó összegeket úgy kell meghatározni, hogy az érintett pénzügyi évhez kapcsolódó időközi kifizetéseket ki kell vonni az adott év tekintetében a 33. cikk (1) bekezdése szerint elismert kiadásokból. |
| --- | --- |

(4)

A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében az ugyanazon cikk (1) bekezdése szerinti záróelszámolási határozat alapján az egyes tagállamok által visszafizetendő vagy részükre folyósítandó összegeket úgy kell meghatározni, hogy az érintett pénzügyi évhez kapcsolódó időközi kifizetéseket ki kell vonni az adott év tekintetében a 33. cikk (1) bekezdése szerint elismert kiadásokból.

| (5) | Az információknak az Egyesült Királyság általi megküldését, valamint az összes szükséges ellenőrzés és módosítás elvégzését követően a Bizottságnak immár módjában áll határozatot hozni a következő kifizető ügynökségek által benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokhoz kapcsolódó számlák teljességéről, pontosságáról és valódiságáról: „Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs”, „The Scottish Government Rural Payments and Inspections Directorate” és „Rural Payments Agency”. A Bizottság megvizsgálta az Egyesült Királyság által benyújtott információkat, és e határozat elfogadásának napja előtt tájékoztatta az Egyesült Királyságot az általa végzett ellenőrzések eredményeiről, valamint a szükséges módosításokról. |
| --- | --- |

(5)

Az információknak az Egyesült Királyság általi megküldését, valamint az összes szükséges ellenőrzés és módosítás elvégzését követően a Bizottságnak immár módjában áll határozatot hozni a következő kifizető ügynökségek által benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokhoz kapcsolódó számlák teljességéről, pontosságáról és valódiságáról: „Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs”, „The Scottish Government Rural Payments and Inspections Directorate” és „Rural Payments Agency”. A Bizottság megvizsgálta az Egyesült Királyság által benyújtott információkat, és e határozat elfogadásának napja előtt tájékoztatta az Egyesült Királyságot az általa végzett ellenőrzések eredményeiről, valamint a szükséges módosításokról.

| (6) | Az éves elszámolások és a kísérő dokumentumok az említett kifizető ügynökségek vonatkozásában lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy határozatot hozzon a benyújtott éves elszámolások teljességéről, pontosságáról és valódiságáról. |
| --- | --- |

(6)

Az éves elszámolások és a kísérő dokumentumok az említett kifizető ügynökségek vonatkozásában lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy határozatot hozzon a benyújtott éves elszámolások teljességéről, pontosságáról és valódiságáról.

| (7) | Az Egyesült Királyság „Welsh Government” kifizető ügynökségének esetében a benyújtott információk további vizsgálatokat tesznek szükségessé, így a szóban forgó ügynökség számláit nem lehet e határozatban elszámolni. |
| --- | --- |

(7)

Az Egyesült Királyság „Welsh Government” kifizető ügynökségének esetében a benyújtott információk további vizsgálatokat tesznek szükségessé, így a szóban forgó ügynökség számláit nem lehet e határozatban elszámolni.

| (8) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése értelmében a szabálytalanságok miatti visszafizettetés elmaradásának pénzügyi következményeit 50 %-ban az érintett tagállam viseli, amennyiben a visszafizettetés nem történik meg a visszafizetésre való felhívást követő négy, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 29. cikke értelmében a Bizottsághoz benyújtandó éves elszámolásukhoz csatoljanak egy, az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése alapján általuk viselendő összegeket feltüntető, tanúsított táblázatot. A visszafizettetendő összegek bejelentésére vonatkozó tagállami kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos szabályokat a 908/2014/EU végrehajtási rendelet állapítja meg. A visszafizettetendő összegekre vonatkozó adatszolgáltatást a tagállamok a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében található táblázatminta alapján kötelesek teljesíteni. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottságnak határozatot kell hoznia a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti visszafizettetések elmaradásának pénzügyi következményeiről. |
| --- | --- |

(8)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése értelmében a szabálytalanságok miatti visszafizettetés elmaradásának pénzügyi következményeit 50 %-ban az érintett tagállam viseli, amennyiben a visszafizettetés nem történik meg a visszafizetésre való felhívást követő négy, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 29. cikke értelmében a Bizottsághoz benyújtandó éves elszámolásukhoz csatoljanak egy, az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése alapján általuk viselendő összegeket feltüntető, tanúsított táblázatot. A visszafizettetendő összegek bejelentésére vonatkozó tagállami kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos szabályokat a 908/2014/EU végrehajtási rendelet állapítja meg. A visszafizettetendő összegekre vonatkozó adatszolgáltatást a tagállamok a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében található táblázatminta alapján kötelesek teljesíteni. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottságnak határozatot kell hoznia a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti visszafizettetések elmaradásának pénzügyi következményeiről.

| (9) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok megfelelően indokolt esetben dönthetnek úgy, hogy nem hajtják végre a visszafizettetést. Ilyen határozatot csak abban az esetben hozhatnak, ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget, vagy ha nincs lehetőség visszafizettetésre, mert a nemzeti joggal összhangban megállapítást nyert és elfogadásra került az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége. Ha a határozatot a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül vagy – amennyiben a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a visszafizettetés elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át az uniós költségvetésből kell finanszírozni. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének az ugyanazon rendelet 102. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának iv. alpontjával összefüggésben értelmezett (4) bekezdése szerinti összefoglaló jelentésben szerepelnek azok a pénzösszegek, amelyek esetében az Egyesült Királyság úgy döntött, hogy nem hajtja végre a visszafizettetési eljárást; a jelentés tartalmazza továbbá e döntés indokolását is. Az ilyen összegek ennélfogva nem az Egyesült Királyságot terhelik, következésképpen azokat az uniós költségvetésből kell fedezni. |
| --- | --- |

(9)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok megfelelően indokolt esetben dönthetnek úgy, hogy nem hajtják végre a visszafizettetést. Ilyen határozatot csak abban az esetben hozhatnak, ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget, vagy ha nincs lehetőség visszafizettetésre, mert a nemzeti joggal összhangban megállapítást nyert és elfogadásra került az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége. Ha a határozatot a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül vagy – amennyiben a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a visszafizettetés elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át az uniós költségvetésből kell finanszírozni. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének az ugyanazon rendelet 102. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának iv. alpontjával összefüggésben értelmezett (4) bekezdése szerinti összefoglaló jelentésben szerepelnek azok a pénzösszegek, amelyek esetében az Egyesült Királyság úgy döntött, hogy nem hajtja végre a visszafizettetési eljárást; a jelentés tartalmazza továbbá e döntés indokolását is. Az ilyen összegek ennélfogva nem az Egyesült Királyságot terhelik, következésképpen azokat az uniós költségvetésből kell fedezni.

| (10) | E határozatban figyelembe kell venni az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az EMVA 2007–2013-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából kifolyólag még ezután az Egyesült Királyságra terhelendő összegeket is. |
| --- | --- |

(10)

E határozatban figyelembe kell venni az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az EMVA 2007–2013-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából kifolyólag még ezután az Egyesült Királyságra terhelendő összegeket is.

| (11) | Az 1306/2013/EU rendelet 36. cikke (3) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy az időközi kifizetések teljesítése során a teljes előirányzott EMVA-hozzájárulás felső határait nem szabad túllépni. A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében amennyiben a kiadásigazoló nyilatkozatokban szereplő összegek együttesen meghaladják a vidékfejlesztési programra előirányzott teljes összeget, a kifizetéseket az előirányzott teljes összegig lehet teljesíteni, az 1306/2013/EU rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében meghatározott felső összeghatár sérelme nélkül. Ezt a maximált összeget a Bizottság később, a módosított pénzügyi terv elfogadását követően vagy a programozási időszak lezárásakor téríti vissza. |
| --- | --- |

(11)

Az 1306/2013/EU rendelet 36. cikke (3) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy az időközi kifizetések teljesítése során a teljes előirányzott EMVA-hozzájárulás felső határait nem szabad túllépni. A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében amennyiben a kiadásigazoló nyilatkozatokban szereplő összegek együttesen meghaladják a vidékfejlesztési programra előirányzott teljes összeget, a kifizetéseket az előirányzott teljes összegig lehet teljesíteni, az 1306/2013/EU rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében meghatározott felső összeghatár sérelme nélkül. Ezt a maximált összeget a Bizottság később, a módosított pénzügyi terv elfogadását követően vagy a programozási időszak lezárásakor téríti vissza.

| (12) | Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikkével összhangban indokolt úgy rendelkezni, hogy e határozat nem érintheti azokat a Bizottság által elfogadandó későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból, |
| --- | --- |

(12)

Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikkével összhangban indokolt úgy rendelkezni, hogy e határozat nem érintheti azokat a Bizottság által elfogadandó későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyesült királysági „Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs”, „The Scottish Government Rural Payments and Inspections Directorate” és „Rural Payments Agency” kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokat érintő számlái a 2018-as pénzügyi év tekintetében elszámolásra kerülnek.

Az e határozat alapján az egyes vidékfejlesztési programok vonatkozásában az Egyesült Királyság által visszafizetendő vagy részére kifizetendő pénzösszegeket e határozat I. melléklete állapítja meg.

2. cikk

Az egyesült királysági „Welsh Government” kifizető ügynökségnek a II. mellékletben szereplő, a 2014–2020-as programozási időszakhoz kapcsolódóan az EMVA által finanszírozott vidékfejlesztési programok 2018-as pénzügyi évet érintő kiadásaira vonatkozó számlái nem tartoznak e határozat hatálya alá, így azok egy későbbi záróelszámolási határozat tárgyát képezik.

3. cikk

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az EMVA 2014–2020-as és 2007–2013-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából eredően az Egyesült Királyságra terhelendő pénzösszegeket e határozat III. melléklete határozza meg.

4. cikk

E határozat nem érinti azokat a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 52. cikke alapján elfogadott, szabályszerűségi záróelszámolással kapcsolatos esetleges későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból.

5. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 26-án.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság 908/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 6.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.).

2

---

I. MELLÉKLET

ELSZÁMOLT EMVA-KIADÁSOK VIDÉKFEJLESZTÉSI PROGRAMONKÉNT – 2018-AS PÉNZÜGYI ÉV

A TAGÁLLAM ÁLTAL VISSZAFIZETENDŐ VAGY RÉSZÉRE KIFIZETENDŐ ÖSSZEG PROGRAMONKÉNT

Jóváhagyott programok az EMVA felé a 2014–2020-as időszakra bejelentett kiadásokkal

| EUR-ban |
| --- |
| Tagállam | CCI | 2018-as kiadások | Korrekciók | Összesen | Újra fel nem használható összegek | A 2018-as pénzügyi évre elszámolt elfogadott összeg | A tagállam részére a pénzügyi évre visszatérített időközi kifizetések | A tagállam által visszafizetendő (–) vagy részére kifizetendő (+) összeg |
| | | i | ii | iii = i + ii | iv | v = iii – iv | vi | vii = v – vi |
| UK | 2014UK06RDRP001 | 341 029 324,58 | 0,00 | 341 029 324,58 | 0,00 | 341 029 324,58 | 340 987 294,18 | 42 030,40 |
| UK | 2014UK06RDRP002 | 17 901 684,45 | 0,00 | 17 901 684,45 | 0,00 | 17 901 684,45 | 17 901 330,80 | 353,65 |
| UK | 2014UK06RDRP003 | 127 217 147,23 | 0,00 | 127 217 147,23 | 0,00 | 127 217 147,23 | 127 388 490,41 | – 171 343,18 |

EUR-ban

Tagállam

CCI

2018-as kiadások

Korrekciók

Összesen

Újra fel nem használható összegek

A 2018-as pénzügyi évre elszámolt elfogadott összeg

A tagállam részére a pénzügyi évre visszatérített időközi kifizetések

A tagállam által visszafizetendő (–) vagy részére kifizetendő (+) összeg

i

ii

iii = i + ii

iv

v = iii – iv

vi

vii = v – vi

UK

2014UK06RDRP001

341 029 324,58

0,00

341 029 324,58

0,00

341 029 324,58

340 987 294,18

42 030,40

UK

2014UK06RDRP002

17 901 684,45

0,00

17 901 684,45

0,00

17 901 684,45

17 901 330,80

353,65

UK

2014UK06RDRP003

127 217 147,23

0,00

127 217 147,23

0,00

127 217 147,23

127 388 490,41

– 171 343,18

---

II. MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA

2018-AS PÉNZÜGYI ÉV – EMVA

Azon kifizető ügynökségek és programok jegyzéke, amelyek számlái elkülönítésre kerülnek és későbbi elszámolási határozat tárgyát képezik

| Tagállam | Kifizető ügynökség | Program |
| --- | --- | --- |
| Egyesült Királyság | Welsh Government | 2014UK06RDRP004 |

Tagállam

Kifizető ügynökség

Program

Egyesült Királyság

Welsh Government

2014UK06RDRP004

---

III. MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA

2018-AS PÉNZÜGYI ÉV – EMVA

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerinti korrekciók

| | | A 2014–2020-as programozási időszakhoz kapcsolódó korrekciók | A 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódó korrekciók |
| --- | --- | --- | --- |
| Tagállam | Pénznem | Hazai pénznemben | EUR-ban | Hazai pénznemben | EUR-ban |
| UK (*1) | GBP | — | — | 48 141,99 | — |

A 2014–2020-as programozási időszakhoz kapcsolódó korrekciók

A 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódó korrekciók

Tagállam

Pénznem

Hazai pénznemben

EUR-ban

Hazai pénznemben

EUR-ban

UK (*1)

GBP

—

—

48 141,99

—

---

(*1)  Azon kifizető ügynökségek esetében, amelyeknek a számlái elkülönítésre kerültek, az 54. cikk (2) bekezdése szerinti csökkentést a számlák elszámolására vonatkozó javaslat előterjesztésekor kell alkalmazni.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/103

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/873 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. május 22.)

a tagállami kifizető ügynökségek által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról

(az értesítés a C(2019) 3817. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 51. cikkére,

a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikke értelmében a Bizottságnak a tagállamok által benyújtott – a záróelszámoláshoz szükséges információkat és a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára vonatkozó ellenőri véleményt is magukban foglaló – éves elszámolások, valamint a tanúsító szervek által elkészített jelentések alapján az adott költségvetési évet követő év május 31-ig el kell számolnia az ugyanazon rendelet 7. cikkében említett kifizető ügynökségek számláit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikke értelmében a Bizottságnak a tagállamok által benyújtott – a záróelszámoláshoz szükséges információkat és a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára vonatkozó ellenőri véleményt is magukban foglaló – éves elszámolások, valamint a tanúsító szervek által elkészített jelentések alapján az adott költségvetési évet követő év május 31-ig el kell számolnia az ugyanazon rendelet 7. cikkében említett kifizető ügynökségek számláit.

| (2) | Az 1306/2013/EU rendelet 39. cikke értelmében a mezőgazdasági pénzügyi év az n – 1. év október 16-án veszi kezdetét és az n. év október 15-én ér véget. A 2018-as pénzügyi évre vonatkozó számlák elszámolásakor – az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) kiadásaira, valamint az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásaira vonatkozó referencia-időszakok összehangolása érdekében – a tagállamoknál 2017. október 16. és 2018. október 15. között felmerült kiadásokat kell figyelembe venni, a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

(2)

Az 1306/2013/EU rendelet 39. cikke értelmében a mezőgazdasági pénzügyi év az n – 1. év október 16-án veszi kezdetét és az n. év október 15-én ér véget. A 2018-as pénzügyi évre vonatkozó számlák elszámolásakor – az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) kiadásaira, valamint az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásaira vonatkozó referencia-időszakok összehangolása érdekében – a tagállamoknál 2017. október 16. és 2018. október 15. között felmerült kiadásokat kell figyelembe venni, a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően.

| (3) | A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében az ugyanazon cikk (1) bekezdése szerinti záróelszámolási határozat alapján az egyes tagállamok által visszafizetendő vagy részükre folyósítandó összegeket úgy kell meghatározni, hogy az érintett pénzügyi évhez kapcsolódó időközi kifizetéseket ki kell vonni az adott év tekintetében a 33. cikk (1) bekezdése szerint elismert kiadásokból. Az így kapott összeget a Bizottság a következő időközi kifizetésből levonja, illetve ahhoz hozzáadja. |
| --- | --- |

(3)

A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében az ugyanazon cikk (1) bekezdése szerinti záróelszámolási határozat alapján az egyes tagállamok által visszafizetendő vagy részükre folyósítandó összegeket úgy kell meghatározni, hogy az érintett pénzügyi évhez kapcsolódó időközi kifizetéseket ki kell vonni az adott év tekintetében a 33. cikk (1) bekezdése szerint elismert kiadásokból. Az így kapott összeget a Bizottság a következő időközi kifizetésből levonja, illetve ahhoz hozzáadja.

| (4) | A Bizottság megvizsgálta a tagállamok által benyújtott információkat, és 2019. április 30. előtt tájékoztatta a tagállamokat az általa végzett ellenőrzések eredményeiről, valamint a szükséges módosításokról. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság megvizsgálta a tagállamok által benyújtott információkat, és 2019. április 30. előtt tájékoztatta a tagállamokat az általa végzett ellenőrzések eredményeiről, valamint a szükséges módosításokról.

| (5) | Az éves elszámolások és a kísérő dokumentumok egyes kifizető ügynökségek vonatkozásában lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy határozatot hozzon a benyújtott éves elszámolások teljességéről, pontosságáról és valódiságáról. |
| --- | --- |

(5)

Az éves elszámolások és a kísérő dokumentumok egyes kifizető ügynökségek vonatkozásában lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy határozatot hozzon a benyújtott éves elszámolások teljességéről, pontosságáról és valódiságáról.

| (6) | Bizonyos egyéb kifizető ügynökségek esetében a benyújtott információk további vizsgálatokat tesznek szükségessé, így a szóban forgó ügynökségek számláit nem lehet e határozatban elszámolni. |
| --- | --- |

(6)

Bizonyos egyéb kifizető ügynökségek esetében a benyújtott információk további vizsgálatokat tesznek szükségessé, így a szóban forgó ügynökségek számláit nem lehet e határozatban elszámolni.

| (7) | Az 1303/2013/EU rendelet 83. cikke értelmében az időközi kifizetések határidejét – így például az 1306/2013/EU rendelet 36. cikkének (5) bekezdésében megjelölt határidőt – legfeljebb hat hónapra meg lehet szakítani további vizsgálatok elvégzése érdekében, amennyiben olyan információ érkezik be, amely szerint az adott kifizetések súlyos pénzügyi következményekkel járó szabálytalansághoz kapcsolódnak. E határozat meghozatalakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a megszakított határidejű kifizetések összegeit annak érdekében, hogy elkerülje a megalapozatlan vagy nem időszerű kifizetéseket. |
| --- | --- |

(7)

Az 1303/2013/EU rendelet 83. cikke értelmében az időközi kifizetések határidejét – így például az 1306/2013/EU rendelet 36. cikkének (5) bekezdésében megjelölt határidőt – legfeljebb hat hónapra meg lehet szakítani további vizsgálatok elvégzése érdekében, amennyiben olyan információ érkezik be, amely szerint az adott kifizetések súlyos pénzügyi következményekkel járó szabálytalansághoz kapcsolódnak. E határozat meghozatalakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a megszakított határidejű kifizetések összegeit annak érdekében, hogy elkerülje a megalapozatlan vagy nem időszerű kifizetéseket.

| (8) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése értelmében a szabálytalanságok miatti visszafizettetés elmaradásának pénzügyi következményeit 50 %-ban az érintett tagállam viseli, amennyiben a visszafizettetés nem történik meg a visszafizetésre való felhívást követő négy, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 29. cikke értelmében a Bizottsághoz benyújtandó éves elszámolásukhoz csatoljanak egy, az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése alapján általuk viselendő összegeket feltüntető, tanúsított táblázatot. A visszafizettetendő összegek bejelentésére vonatkozó tagállami kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos szabályokat a 908/2014/EU végrehajtási rendelet állapítja meg. A visszafizettetendő összegekre vonatkozó adatszolgáltatást a tagállamok a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében található táblázatminta alapján kötelesek teljesíteni. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottságnak határozatot kell hoznia a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti visszafizettetések elmaradásának pénzügyi következményeiről. |
| --- | --- |

(8)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése értelmében a szabálytalanságok miatti visszafizettetés elmaradásának pénzügyi következményeit 50 %-ban az érintett tagállam viseli, amennyiben a visszafizettetés nem történik meg a visszafizetésre való felhívást követő négy, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 29. cikke értelmében a Bizottsághoz benyújtandó éves elszámolásukhoz csatoljanak egy, az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése alapján általuk viselendő összegeket feltüntető, tanúsított táblázatot. A visszafizettetendő összegek bejelentésére vonatkozó tagállami kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos szabályokat a 908/2014/EU végrehajtási rendelet állapítja meg. A visszafizettetendő összegekre vonatkozó adatszolgáltatást a tagállamok a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében található táblázatminta alapján kötelesek teljesíteni. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottságnak határozatot kell hoznia a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti visszafizettetések elmaradásának pénzügyi következményeiről.

| (9) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok megfelelően indokolt esetben dönthetnek úgy, hogy nem hajtják végre a visszafizettetést. Ilyen határozatot csak abban az esetben hozhatnak, ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget, vagy ha nincs lehetőség visszafizettetésre, mert a nemzeti joggal összhangban megállapítást nyert és elfogadásra került az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége. Ha a határozatot a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül vagy – amennyiben a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a visszafizettetés elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át az uniós költségvetésből kell finanszírozni. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének az ugyanazon rendelet 102. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának iv. alpontjával összefüggésben értelmezett (4) bekezdése szerinti összefoglaló jelentésben a tagállamnak fel kell tüntetnie azokat a pénzösszegeket, amelyek esetében úgy döntött, hogy nem hajtja végre a visszafizettetési eljárást, továbbá meg kell indokolnia döntését. Az ilyen összegek ennélfogva nem az érintett tagállamot terhelik, következésképpen azokat az uniós költségvetésből kell fedezni. |
| --- | --- |

(9)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok megfelelően indokolt esetben dönthetnek úgy, hogy nem hajtják végre a visszafizettetést. Ilyen határozatot csak abban az esetben hozhatnak, ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget, vagy ha nincs lehetőség visszafizettetésre, mert a nemzeti joggal összhangban megállapítást nyert és elfogadásra került az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége. Ha a határozatot a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül vagy – amennyiben a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a visszafizettetés elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át az uniós költségvetésből kell finanszírozni. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének az ugyanazon rendelet 102. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának iv. alpontjával összefüggésben értelmezett (4) bekezdése szerinti összefoglaló jelentésben a tagállamnak fel kell tüntetnie azokat a pénzösszegeket, amelyek esetében úgy döntött, hogy nem hajtja végre a visszafizettetési eljárást, továbbá meg kell indokolnia döntését. Az ilyen összegek ennélfogva nem az érintett tagállamot terhelik, következésképpen azokat az uniós költségvetésből kell fedezni.

| (10) | E határozatban figyelembe kell venni az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az EMVA 2007–2013-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából kifolyólag még ezután a tagállamokra terhelendő összegeket is. |
| --- | --- |

(10)

E határozatban figyelembe kell venni az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az EMVA 2007–2013-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából kifolyólag még ezután a tagállamokra terhelendő összegeket is.

| (11) | A Bizottság az 1306/2013/EU rendelet 41. cikkének megfelelően már több esetben csökkentett vagy felfüggesztett egyes időközi kifizetéseket a 2018-es pénzügyi évre vonatkozóan amiatt, hogy a kiadások nem feleltek meg az európai uniós szabályoknak. E határozatban a Bizottságnak figyelembe kell vennie ezeket az 1306/2013/EU rendelet 41. cikke alapján csökkentett vagy felfüggesztett összegeket annak érdekében, hogy elkerülje a jogosulatlan vagy nem időszerű kifizetések, illetve olyan visszatérítések teljesítését, amelyek kapcsán később pénzügyi korrekcióra lehet szükség. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az 1306/2013/EU rendelet 41. cikkének megfelelően már több esetben csökkentett vagy felfüggesztett egyes időközi kifizetéseket a 2018-es pénzügyi évre vonatkozóan amiatt, hogy a kiadások nem feleltek meg az európai uniós szabályoknak. E határozatban a Bizottságnak figyelembe kell vennie ezeket az 1306/2013/EU rendelet 41. cikke alapján csökkentett vagy felfüggesztett összegeket annak érdekében, hogy elkerülje a jogosulatlan vagy nem időszerű kifizetések, illetve olyan visszatérítések teljesítését, amelyek kapcsán később pénzügyi korrekcióra lehet szükség.

| (12) | Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikkével összhangban indokolt úgy rendelkezni, hogy e határozat nem érintheti a Bizottság által elfogadandó későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból, |
| --- | --- |

(12)

Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikkével összhangban indokolt úgy rendelkezni, hogy e határozat nem érintheti a Bizottság által elfogadandó későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2. cikkben említett kifizető ügynökségek kivételével a tagállami kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott, a 2014–2020-as programozási időszakhoz kapcsolódó kiadásokat érintő számlái a 2018-as pénzügyi év tekintetében elszámolásra kerülnek.

Az e határozat alapján az egyes vidékfejlesztési programok vonatkozásában az egyes tagállamok által visszafizetendő vagy részükre kifizetendő pénzösszegeket e határozat I. melléklete állapítja meg.

2. cikk

A II. mellékletben szereplő tagállami kifizető ügynökségeknek a 2014–2020-as programozási időszakhoz kapcsolódóan az EMVA által finanszírozott vidékfejlesztési programok 2018-as pénzügyi évet érintő kiadásaira vonatkozó számlái nem tartoznak e határozat hatálya alá, így azok egy későbbi záróelszámolási határozat tárgyát képezik.

3. cikk

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) 2014–2020-as és 2007–2013-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából eredően a tagállamokra terhelendő pénzösszegeket e határozat III. melléklete határozza meg.

4. cikk

E határozat nem érinti azokat a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 52. cikke alapján elfogadott, szabályszerűségi záróelszámolással kapcsolatos esetleges későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 22-én.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság 908/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 6.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.).

2

---

I. MELLÉKLET

ELSZÁMOLT EMVA-KIADÁSOK VIDÉKFEJLESZTÉSI PROGRAMONKÉNT – 2018-AS PÉNZÜGYI ÉV

A TAGÁLLAM ÁLTAL VISSZAFIZETENDŐ VAGY RÉSZÉRE KIFIZETENDŐ ÖSSZEG PROGRAMONKÉNT

Jóváhagyott programok az EMVA felé a 2014–2020-as időszakra bejelentett kiadásokkal

| (EUR-ban) |
| --- |
| Tagállam | CCI | 2018-as kiadások | Korrekciók | Összesen | Újra fel nem használható összegek | A 2018-as pénzügyi évre elszámolt elfogadott összeg | A tagállam részére a pénzügyi évre visszatérített időközi kifizetések | A tagállam által visszafizetendő (–) vagy részére kifizetendő (+) összeg |
| | | i | ii | iii = i + ii | iv | v = iii – iv | vi | vii = v – vi |
| AT | 2014AT06RDNP001 | 522 020 035,12 | 0,00 | 522 020 035,12 | 0,00 | 522 020 035,12 | 512 890 738,99 | 9 129 296,13 |
| BE | 2014BE06RDRP001 | 38 520 111,32 | 0,00 | 38 520 111,32 | 0,00 | 38 520 111,32 | 38 520 095,94 | 15,38 |
| BE | 2014BE06RDRP002 | 30 294 877,02 | 0,00 | 30 294 877,02 | 0,00 | 30 294 877,02 | 30 319 674,43 | – 24 797,41 |
| BG | 2014BG06RDNP001 | 205 686 970,07 | 0,00 | 205 686 970,07 | 0,00 | 205 686 970,07 | 206 442 232,26 | – 755 262,19 |
| CY | 2014CY06RDNP001 | 14 520 014,26 | 0,00 | 14 520 014,26 | 0,00 | 14 520 014,26 | 14 520 014,26 | 0,00 |
| CZ | 2014CZ06RDNP001 | 323 611 581,76 | 0,00 | 323 611 581,76 | 0,00 | 323 611 581,76 | 323 613 468,79 | – 1 887,03 |
| DE | 2014DE06RDRN001 | 676 761,19 | 0,00 | 676 761,19 | 0,00 | 676 761,19 | 676 761,19 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP003 | 85 593 723,78 | 0,00 | 85 593 723,78 | 0,00 | 85 593 723,78 | 85 594 307,99 | – 584,21 |
| DE | 2014DE06RDRP004 | 192 663 260,91 | 0,00 | 192 663 260,91 | 0,00 | 192 663 260,91 | 192 663 260,91 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP007 | 107 756 134,37 | 0,00 | 107 756 134,37 | 0,00 | 107 756 134,37 | 107 756 187,14 | – 52,77 |
| DE | 2014DE06RDRP010 | 37 547 775,80 | 0,00 | 37 547 775,80 | 0,00 | 37 547 775,80 | 37 547 775,80 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP011 | 106 103 576,84 | 0,00 | 106 103 576,84 | 0,00 | 106 103 576,84 | 106 103 576,84 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP012 | 159 980 251,69 | 0,00 | 159 980 251,69 | 0,00 | 159 980 251,69 | 159 980 251,69 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP015 | 74 846 524,24 | 0,00 | 74 846 524,24 | 0,00 | 74 846 524,24 | 74 863 576,45 | – 17 052,21 |
| DE | 2014DE06RDRP017 | 28 525 458,51 | 0,00 | 28 525 458,51 | 0,00 | 28 525 458,51 | 28 525 458,51 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP018 | 5 712 422,22 | 0,00 | 5 712 422,22 | 0,00 | 5 712 422,22 | 5 712 422,22 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP019 | 96 236 434,91 | 0,00 | 96 236 434,91 | 0,00 | 96 236 434,91 | 96 236 434,91 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP020 | 82 615 965,52 | 0,00 | 82 615 965,52 | 0,00 | 82 615 965,52 | 82 615 967,05 | – 1,53 |
| DE | 2014DE06RDRP021 | 50 602 977,48 | 0,00 | 50 602 977,48 | 0,00 | 50 602 977,48 | 50 602 995,25 | – 17,77 |
| DE | 2014DE06RDRP023 | 88 724 913,44 | 0,00 | 88 724 913,44 | 0,00 | 88 724 913,44 | 88 789 431,82 | – 64 518,38 |
| DK | 2014DK06RDNP001 | 88 173 489,16 | 0,00 | 88 173 489,16 | 0,00 | 88 173 489,16 | 90 286 808,00 | – 2 113 318,84 |
| EE | 2014EE06RDNP001 | 128 116 444,94 | 0,00 | 128 116 444,94 | 0,00 | 128 116 444,94 | 128 116 573,13 | – 128,19 |
| ES | 2014ES06RDNP001 | 17 496 370,85 | 0,00 | 17 496 370,85 | 0,00 | 17 496 370,85 | 17 496 370,83 | 0,02 |
| ES | 2014ES06RDRP001 | 159 160 971,25 | 0,00 | 159 160 971,25 | 0,00 | 159 160 971,25 | 159 160 882,11 | 89,14 |
| ES | 2014ES06RDRP002 | 59 746 787,83 | 0,00 | 59 746 787,83 | 0,00 | 59 746 787,83 | 59 746 781,59 | 6,24 |
| ES | 2014ES06RDRP003 | 29 251 334,24 | 0,00 | 29 251 334,24 | 0,00 | 29 251 334,24 | 29 257 571,77 | – 6 237,53 |
| ES | 2014ES06RDRP004 | 11 807 069,47 | 0,00 | 11 807 069,47 | 0,00 | 11 807 069,47 | 11 826 785,09 | – 19 715,62 |
| ES | 2014ES06RDRP005 | 27 976 434,37 | 0,00 | 27 976 434,37 | 0,00 | 27 976 434,37 | 27 976 434,38 | – 0,01 |
| ES | 2014ES06RDRP006 | 14 557 450,46 | 0,00 | 14 557 450,46 | 0,00 | 14 557 450,46 | 14 557 451,27 | – 0,81 |
| ES | 2014ES06RDRP007 | 113 236 476,41 | 0,00 | 113 236 476,41 | 0,00 | 113 236 476,41 | 113 221 366,35 | 15 110,06 |
| ES | 2014ES06RDRP008 | 97 338 070,90 | 0,00 | 97 338 070,90 | 0,00 | 97 338 070,90 | 97 335 793,72 | 2 277,18 |
| ES | 2014ES06RDRP009 | 43 693 511,34 | 0,00 | 43 693 511,34 | 0,00 | 43 693 511,34 | 43 693 511,02 | 0,32 |
| ES | 2014ES06RDRP010 | 89 910 498,20 | 0,00 | 89 910 498,20 | 0,00 | 89 910 498,20 | 89 910 463,71 | 34,49 |
| ES | 2014ES06RDRP011 | 131 571 942,91 | 0,00 | 131 571 942,91 | 0,00 | 131 571 942,91 | 131 571 922,68 | 20,23 |
| ES | 2014ES06RDRP012 | 4 328 278,65 | 0,00 | 4 328 278,65 | 0,00 | 4 328 278,65 | 4 328 277,55 | 1,10 |
| ES | 2014ES06RDRP013 | 31 330 225,16 | 0,00 | 31 330 225,16 | 0,00 | 31 330 225,16 | 31 330 220,23 | 4,93 |
| ES | 2014ES06RDRP015 | 17 357 722,06 | 0,00 | 17 357 722,06 | 0,00 | 17 357 722,06 | 17 357 732,12 | – 10,06 |
| ES | 2014ES06RDRP016 | 9 152 786,14 | 0,00 | 9 152 786,14 | 0,00 | 9 152 786,14 | 9 152 782,54 | 3,60 |
| ES | 2014ES06RDRP017 | 23 179 771,16 | 0,00 | 23 179 771,16 | 0,00 | 23 179 771,16 | 23 179 771,15 | 0,01 |
| FI | 2014FI06RDRP001 | 348 074 461,43 | 0,00 | 348 074 461,43 | 0,00 | 348 074 461,43 | 348 076 443,41 | – 1 981,98 |
| FI | 2014FI06RDRP002 | 3 711 545,03 | 0,00 | 3 711 545,03 | 0,00 | 3 711 545,03 | 3 711 545,03 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDNP001 | 197 685 587,50 | 0,00 | 197 685 587,50 | 0,00 | 197 685 587,50 | 197 685 587,50 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRN001 | 1 833 799,23 | 0,00 | 1 833 799,23 | 0,00 | 1 833 799,23 | 1 833 799,23 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP001 | 24 153 447,95 | 0,00 | 24 153 447,95 | 0,00 | 24 153 447,95 | 24 153 456,07 | – 8,12 |
| FR | 2014FR06RDRP002 | 6 561 044,21 | 0,00 | 6 561 044,21 | 0,00 | 6 561 044,21 | 6 561 044,19 | 0,02 |
| FR | 2014FR06RDRP003 | 5 760 322,88 | 0,00 | 5 760 322,88 | 0,00 | 5 760 322,88 | 5 760 322,88 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP004 | 37 876 388,14 | 0,00 | 37 876 388,14 | 0,00 | 37 876 388,14 | 37 876 380,02 | 8,12 |
| FR | 2014FR06RDRP006 | 4 879 050,25 | 0,00 | 4 879 050,25 | 0,00 | 4 879 050,25 | 4 879 050,25 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP011 | 7 620 346,22 | 0,00 | 7 620 346,22 | 0,00 | 7 620 346,22 | 7 620 346,23 | – 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP021 | 22 926 000,33 | 0,00 | 22 926 000,33 | 0,00 | 22 926 000,33 | 22 926 000,32 | 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP022 | 8 204 484,56 | 0,00 | 8 204 484,56 | 0,00 | 8 204 484,56 | 8 204 484,58 | – 0,02 |
| FR | 2014FR06RDRP023 | 8 862 307,25 | 0,00 | 8 862 307,25 | 0,00 | 8 862 307,25 | 8 862 307,25 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP024 | 48 604 047,72 | 0,00 | 48 604 047,72 | 0,00 | 48 604 047,72 | 48 604 047,72 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP025 | 44 564 654,55 | 0,00 | 44 564 654,55 | 0,00 | 44 564 654,55 | 44 564 654,56 | – 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP026 | 79 594 052,61 | 0,00 | 79 594 052,61 | 0,00 | 79 594 052,61 | 79 594 052,60 | 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP031 | 12 002 300,22 | 0,00 | 12 002 300,22 | 0,00 | 12 002 300,22 | 12 002 300,22 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP041 | 41 062 964,63 | 0,00 | 41 062 964,63 | 0,00 | 41 062 964,63 | 41 062 964,64 | – 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP042 | 12 973 287,27 | 0,00 | 12 973 287,27 | 0,00 | 12 973 287,27 | 12 973 287,25 | 0,02 |
| FR | 2014FR06RDRP043 | 60 350 115,32 | 0,00 | 60 350 115,32 | 0,00 | 60 350 115,32 | 60 350 115,31 | 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP052 | 65 791 635,41 | 0,00 | 65 791 635,41 | 0,00 | 65 791 635,41 | 65 791 635,39 | 0,02 |
| FR | 2014FR06RDRP053 | 59 541 153,53 | 0,00 | 59 541 153,53 | 0,00 | 59 541 153,53 | 59 541 153,54 | – 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP054 | 60 363 799,95 | 0,00 | 60 363 799,95 | 0,00 | 60 363 799,95 | 60 363 799,96 | – 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP072 | 84 473 332,28 | 0,00 | 84 473 332,28 | 0,00 | 84 473 332,28 | 84 473 332,28 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP073 | 213 889 042,17 | 0,00 | 213 889 042,17 | 0,00 | 213 889 042,17 | 213 889 042,15 | 0,02 |
| FR | 2014FR06RDRP074 | 88 417 755,10 | 0,00 | 88 417 755,10 | 0,00 | 88 417 755,10 | 88 417 755,09 | 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP082 | 150 503 849,61 | 0,00 | 150 503 849,61 | 0,00 | 150 503 849,61 | 150 503 849,60 | 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP083 | 174 012 973,41 | 0,00 | 174 012 973,41 | 0,00 | 174 012 973,41 | 174 012 973,41 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP091 | 89 559 508,54 | 0,00 | 89 559 508,54 | 0,00 | 89 559 508,54 | 89 559 508,48 | 0,06 |
| FR | 2014FR06RDRP093 | 78 272 207,24 | 0,00 | 78 272 207,24 | 0,00 | 78 272 207,24 | 78 272 207,23 | 0,01 |
| EL | 2014GR06RDNP001 | 579 944 680,26 | 0,00 | 579 944 680,26 | 0,00 | 579 944 680,26 | 579 944 679,97 | 0,29 |
| HR | 2014HR06RDNP001 | 206 317 522,64 | 0,00 | 206 317 522,64 | 0,00 | 206 317 522,64 | 206 367 510,78 | – 49 988,14 |
| HU | 2014HU06RDNP001 | 385 929 543,71 | 0,00 | 385 929 543,71 | 0,00 | 385 929 543,71 | 385 929 564,57 | – 20,86 |
| IE | 2014IE06RDNP001 | 318 665 239,75 | 0,00 | 318 665 239,75 | 0,00 | 318 665 239,75 | 318 693 515,27 | – 28 275,52 |
| IT | 2014IT06RDNP001 | 112 491 724,71 | 0,00 | 112 491 724,71 | 0,00 | 112 491 724,71 | 112 491 671,79 | 52,92 |
| IT | 2014IT06RDRN001 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| IT | 2014IT06RDRP001 | 10 085 080,90 | 0,00 | 10 085 080,90 | 0,00 | 10 085 080,90 | 10 086 920,19 | – 1 839,29 |
| IT | 2014IT06RDRP002 | 31 172 695,15 | 0,00 | 31 172 695,15 | 0,00 | 31 172 695,15 | 31 173 334,82 | – 639,67 |
| IT | 2014IT06RDRP003 | 55 799 478,01 | 0,00 | 55 799 478,01 | 0,00 | 55 799 478,01 | 55 716 038,08 | 83 439,93 |
| IT | 2014IT06RDRP004 | 14 395 930,94 | 0,00 | 14 395 930,94 | 0,00 | 14 395 930,94 | 14 395 931,16 | – 0,22 |
| IT | 2014IT06RDRP005 | 37 431 739,83 | 0,00 | 37 431 739,83 | 0,00 | 37 431 739,83 | 37 432 438,25 | – 698,42 |
| IT | 2014IT06RDRP006 | 7 876 005,89 | 0,00 | 7 876 005,89 | 0,00 | 7 876 005,89 | 7 876 005,97 | – 0,08 |
| IT | 2014IT06RDRP007 | 41 819 104,69 | 0,00 | 41 819 104,69 | 0,00 | 41 819 104,69 | 41 823 648,02 | – 4 543,33 |
| IT | 2014IT06RDRP008 | 16 380 168,96 | 0,00 | 16 380 168,96 | 0,00 | 16 380 168,96 | 16 380 168,83 | 0,13 |
| IT | 2014IT06RDRP009 | 63 175 360,10 | 0,00 | 63 175 360,10 | 0,00 | 63 175 360,10 | 63 175 359,91 | 0,19 |
| IT | 2014IT06RDRP010 | 39 645 804,71 | 0,00 | 39 645 804,71 | 0,00 | 39 645 804,71 | 39 645 804,22 | 0,49 |
| IT | 2014IT06RDRP011 | 16 604 563,71 | 0,00 | 16 604 563,71 | 0,00 | 16 604 563,71 | 16 604 563,76 | – 0,05 |
| IT | 2014IT06RDRP012 | 35 345 143,27 | 0,00 | 35 345 143,27 | 0,00 | 35 345 143,27 | 35 354 956,27 | – 9 813,00 |
| IT | 2014IT06RDRP013 | 9 687 512,97 | 0,00 | 9 687 512,97 | 0,00 | 9 687 512,97 | 9 687 512,88 | 0,09 |
| IT | 2014IT06RDRP014 | 63 566 185,57 | 0,00 | 63 566 185,57 | 0,00 | 63 566 185,57 | 63 566 205,10 | – 19,53 |
| IT | 2014IT06RDRP015 | 14 815 565,50 | 0,00 | 14 815 565,50 | 0,00 | 14 815 565,50 | 14 815 565,50 | 0,00 |
| IT | 2014IT06RDRP016 | 64 784 415,43 | 0,00 | 64 784 415,43 | 0,00 | 64 784 415,43 | 64 785 375,84 | – 960,41 |
| IT | 2014IT06RDRP017 | 29 206 933,27 | 0,00 | 29 206 933,27 | 0,00 | 29 206 933,27 | 29 206 933,08 | 0,19 |
| IT | 2014IT06RDRP018 | 91 232 709,95 | 0,00 | 91 232 709,95 | 0,00 | 91 232 709,95 | 91 232 707,48 | 2,47 |
| IT | 2014IT06RDRP019 | 127 792 613,65 | 0,00 | 127 792 613,65 | 0,00 | 127 792 613,65 | 127 792 612,64 | 1,01 |
| IT | 2014IT06RDRP020 | 61 337 381,19 | 0,00 | 61 337 381,19 | 0,00 | 61 337 381,19 | 61 420 145,93 | – 82 764,74 |
| IT | 2014IT06RDRP021 | 101 184 836,76 | 0,00 | 101 184 836,76 | 0,00 | 101 184 836,76 | 101 185 876,24 | – 1 039,48 |
| LT | 2014LT06RDNP001 | 217 968 916,81 | 0,00 | 217 968 916,81 | 0,00 | 217 968 916,81 | 217 968 915,16 | 1,65 |
| LU | 2014LU06RDNP001 | 14 421 021,16 | 0,00 | 14 421 021,16 | 0,00 | 14 421 021,16 | 14 423 917,80 | – 2 896,64 |
| LV | 2014LV06RDNP001 | 192 664 100,71 | 0,00 | 192 664 100,71 | 0,00 | 192 664 100,71 | 192 664 100,71 | 0,00 |
| MT | 2014MT06RDNP001 | 9 391 258,52 | 0,00 | 9 391 258,52 | 0,00 | 9 391 258,52 | 9 391 233,59 | 24,93 |
| NL | 2014NL06RDNP001 | 78 454 999,06 | 0,00 | 78 454 999,06 | 0,00 | 78 454 999,06 | 78 872 015,79 | – 417 016,73 |
| PL | 2014PL06RDNP001 | 944 566 130,00 | 0,00 | 944 566 130,00 | 0,00 | 944 566 130,00 | 944 571 175,78 | – 5 045,78 |
| PT | 2014PT06RDRP001 | 42 549 866,78 | 0,00 | 42 549 866,78 | 0,00 | 42 549 866,78 | 42 549 858,14 | 8,64 |
| PT | 2014PT06RDRP002 | 440 013 783,91 | 0,00 | 440 013 783,91 | 0,00 | 440 013 783,91 | 440 007 910,96 | 5 872,95 |
| PT | 2014PT06RDRP003 | 20 033 947,26 | 0,00 | 20 033 947,26 | 0,00 | 20 033 947,26 | 20 033 941,68 | 5,58 |
| RO | 2014RO06RDNP001 | 1 151 317 715,84 | – 5 183 398,75 | 1 146 134 317,09 | 0,00 | 1 146 134 317,09 | 1 146 256 355,04 | – 122 037,95 |
| SE | 2014SE06RDNP001 | 195 643 074,19 | 0,00 | 195 643 074,19 | 0,00 | 195 643 074,19 | 195 664 681,71 | – 21 607,52 |
| SI | 2014SI06RDNP001 | 111 078 221,00 | 0,00 | 111 078 221,00 | 0,00 | 111 078 221,00 | 111 078 257,04 | – 36,04 |
| SK | 2014SK06RDNP001 | 200 198 632,37 | 0,00 | 200 198 632,37 | 0,00 | 200 198 632,37 | 200 196 935,13 | 1 697,24 |

(EUR-ban)

Tagállam

CCI

2018-as kiadások

Korrekciók

Összesen

Újra fel nem használható összegek

A 2018-as pénzügyi évre elszámolt elfogadott összeg

A tagállam részére a pénzügyi évre visszatérített időközi kifizetések

A tagállam által visszafizetendő (–) vagy részére kifizetendő (+) összeg

i

ii

iii = i + ii

iv

v = iii – iv

vi

vii = v – vi

AT

2014AT06RDNP001

522 020 035,12

0,00

522 020 035,12

0,00

522 020 035,12

512 890 738,99

9 129 296,13

BE

2014BE06RDRP001

38 520 111,32

0,00

38 520 111,32

0,00

38 520 111,32

38 520 095,94

15,38

BE

2014BE06RDRP002

30 294 877,02

0,00

30 294 877,02

0,00

30 294 877,02

30 319 674,43

– 24 797,41

BG

2014BG06RDNP001

205 686 970,07

0,00

205 686 970,07

0,00

205 686 970,07

206 442 232,26

– 755 262,19

CY

2014CY06RDNP001

14 520 014,26

0,00

14 520 014,26

0,00

14 520 014,26

14 520 014,26

0,00

CZ

2014CZ06RDNP001

323 611 581,76

0,00

323 611 581,76

0,00

323 611 581,76

323 613 468,79

– 1 887,03

DE

2014DE06RDRN001

676 761,19

0,00

676 761,19

0,00

676 761,19

676 761,19

0,00

DE

2014DE06RDRP003

85 593 723,78

0,00

85 593 723,78

0,00

85 593 723,78

85 594 307,99

– 584,21

DE

2014DE06RDRP004

192 663 260,91

0,00

192 663 260,91

0,00

192 663 260,91

192 663 260,91

0,00

DE

2014DE06RDRP007

107 756 134,37

0,00

107 756 134,37

0,00

107 756 134,37

107 756 187,14

– 52,77

DE

2014DE06RDRP010

37 547 775,80

0,00

37 547 775,80

0,00

37 547 775,80

37 547 775,80

0,00

DE

2014DE06RDRP011

106 103 576,84

0,00

106 103 576,84

0,00

106 103 576,84

106 103 576,84

0,00

DE

2014DE06RDRP012

159 980 251,69

0,00

159 980 251,69

0,00

159 980 251,69

159 980 251,69

0,00

DE

2014DE06RDRP015

74 846 524,24

0,00

74 846 524,24

0,00

74 846 524,24

74 863 576,45

– 17 052,21

DE

2014DE06RDRP017

28 525 458,51

0,00

28 525 458,51

0,00

28 525 458,51

28 525 458,51

0,00

DE

2014DE06RDRP018

5 712 422,22

0,00

5 712 422,22

0,00

5 712 422,22

5 712 422,22

0,00

DE

2014DE06RDRP019

96 236 434,91

0,00

96 236 434,91

0,00

96 236 434,91

96 236 434,91

0,00

DE

2014DE06RDRP020

82 615 965,52

0,00

82 615 965,52

0,00

82 615 965,52

82 615 967,05

– 1,53

DE

2014DE06RDRP021

50 602 977,48

0,00

50 602 977,48

0,00

50 602 977,48

50 602 995,25

– 17,77

DE

2014DE06RDRP023

88 724 913,44

0,00

88 724 913,44

0,00

88 724 913,44

88 789 431,82

– 64 518,38

DK

2014DK06RDNP001

88 173 489,16

0,00

88 173 489,16

0,00

88 173 489,16

90 286 808,00

– 2 113 318,84

EE

2014EE06RDNP001

128 116 444,94

0,00

128 116 444,94

0,00

128 116 444,94

128 116 573,13

– 128,19

ES

2014ES06RDNP001

17 496 370,85

0,00

17 496 370,85

0,00

17 496 370,85

17 496 370,83

0,02

ES

2014ES06RDRP001

159 160 971,25

0,00

159 160 971,25

0,00

159 160 971,25

159 160 882,11

89,14

ES

2014ES06RDRP002

59 746 787,83

0,00

59 746 787,83

0,00

59 746 787,83

59 746 781,59

6,24

ES

2014ES06RDRP003

29 251 334,24

0,00

29 251 334,24

0,00

29 251 334,24

29 257 571,77

– 6 237,53

ES

2014ES06RDRP004

11 807 069,47

0,00

11 807 069,47

0,00

11 807 069,47

11 826 785,09

– 19 715,62

ES

2014ES06RDRP005

27 976 434,37

0,00

27 976 434,37

0,00

27 976 434,37

27 976 434,38

– 0,01

ES

2014ES06RDRP006

14 557 450,46

0,00

14 557 450,46

0,00

14 557 450,46

14 557 451,27

– 0,81

ES

2014ES06RDRP007

113 236 476,41

0,00

113 236 476,41

0,00

113 236 476,41

113 221 366,35

15 110,06

ES

2014ES06RDRP008

97 338 070,90

0,00

97 338 070,90

0,00

97 338 070,90

97 335 793,72

2 277,18

ES

2014ES06RDRP009

43 693 511,34

0,00

43 693 511,34

0,00

43 693 511,34

43 693 511,02

0,32

ES

2014ES06RDRP010

89 910 498,20

0,00

89 910 498,20

0,00

89 910 498,20

89 910 463,71

34,49

ES

2014ES06RDRP011

131 571 942,91

0,00

131 571 942,91

0,00

131 571 942,91

131 571 922,68

20,23

ES

2014ES06RDRP012

4 328 278,65

0,00

4 328 278,65

0,00

4 328 278,65

4 328 277,55

1,10

ES

2014ES06RDRP013

31 330 225,16

0,00

31 330 225,16

0,00

31 330 225,16

31 330 220,23

4,93

ES

2014ES06RDRP015

17 357 722,06

0,00

17 357 722,06

0,00

17 357 722,06

17 357 732,12

– 10,06

ES

2014ES06RDRP016

9 152 786,14

0,00

9 152 786,14

0,00

9 152 786,14

9 152 782,54

3,60

ES

2014ES06RDRP017

23 179 771,16

0,00

23 179 771,16

0,00

23 179 771,16

23 179 771,15

0,01

FI

2014FI06RDRP001

348 074 461,43

0,00

348 074 461,43

0,00

348 074 461,43

348 076 443,41

– 1 981,98

FI

2014FI06RDRP002

3 711 545,03

0,00

3 711 545,03

0,00

3 711 545,03

3 711 545,03

0,00

FR

2014FR06RDNP001

197 685 587,50

0,00

197 685 587,50

0,00

197 685 587,50

197 685 587,50

0,00

FR

2014FR06RDRN001

1 833 799,23

0,00

1 833 799,23

0,00

1 833 799,23

1 833 799,23

0,00

FR

2014FR06RDRP001

24 153 447,95

0,00

24 153 447,95

0,00

24 153 447,95

24 153 456,07

– 8,12

FR

2014FR06RDRP002

6 561 044,21

0,00

6 561 044,21

0,00

6 561 044,21

6 561 044,19

0,02

FR

2014FR06RDRP003

5 760 322,88

0,00

5 760 322,88

0,00

5 760 322,88

5 760 322,88

0,00

FR

2014FR06RDRP004

37 876 388,14

0,00

37 876 388,14

0,00

37 876 388,14

37 876 380,02

8,12

FR

2014FR06RDRP006

4 879 050,25

0,00

4 879 050,25

0,00

4 879 050,25

4 879 050,25

0,00

FR

2014FR06RDRP011

7 620 346,22

0,00

7 620 346,22

0,00

7 620 346,22

7 620 346,23

– 0,01

FR

2014FR06RDRP021

22 926 000,33

0,00

22 926 000,33

0,00

22 926 000,33

22 926 000,32

0,01

FR

2014FR06RDRP022

8 204 484,56

0,00

8 204 484,56

0,00

8 204 484,56

8 204 484,58

– 0,02

FR

2014FR06RDRP023

8 862 307,25

0,00

8 862 307,25

0,00

8 862 307,25

8 862 307,25

0,00

FR

2014FR06RDRP024

48 604 047,72

0,00

48 604 047,72

0,00

48 604 047,72

48 604 047,72

0,00

FR

2014FR06RDRP025

44 564 654,55

0,00

44 564 654,55

0,00

44 564 654,55

44 564 654,56

– 0,01

FR

2014FR06RDRP026

79 594 052,61

0,00

79 594 052,61

0,00

79 594 052,61

79 594 052,60

0,01

FR

2014FR06RDRP031

12 002 300,22

0,00

12 002 300,22

0,00

12 002 300,22

12 002 300,22

0,00

FR

2014FR06RDRP041

41 062 964,63

0,00

41 062 964,63

0,00

41 062 964,63

41 062 964,64

– 0,01

FR

2014FR06RDRP042

12 973 287,27

0,00

12 973 287,27

0,00

12 973 287,27

12 973 287,25

0,02

FR

2014FR06RDRP043

60 350 115,32

0,00

60 350 115,32

0,00

60 350 115,32

60 350 115,31

0,01

FR

2014FR06RDRP052

65 791 635,41

0,00

65 791 635,41

0,00

65 791 635,41

65 791 635,39

0,02

FR

2014FR06RDRP053

59 541 153,53

0,00

59 541 153,53

0,00

59 541 153,53

59 541 153,54

– 0,01

FR

2014FR06RDRP054

60 363 799,95

0,00

60 363 799,95

0,00

60 363 799,95

60 363 799,96

– 0,01

FR

2014FR06RDRP072

84 473 332,28

0,00

84 473 332,28

0,00

84 473 332,28

84 473 332,28

0,00

FR

2014FR06RDRP073

213 889 042,17

0,00

213 889 042,17

0,00

213 889 042,17

213 889 042,15

0,02

FR

2014FR06RDRP074

88 417 755,10

0,00

88 417 755,10

0,00

88 417 755,10

88 417 755,09

0,01

FR

2014FR06RDRP082

150 503 849,61

0,00

150 503 849,61

0,00

150 503 849,61

150 503 849,60

0,01

FR

2014FR06RDRP083

174 012 973,41

0,00

174 012 973,41

0,00

174 012 973,41

174 012 973,41

0,00

FR

2014FR06RDRP091

89 559 508,54

0,00

89 559 508,54

0,00

89 559 508,54

89 559 508,48

0,06

FR

2014FR06RDRP093

78 272 207,24

0,00

78 272 207,24

0,00

78 272 207,24

78 272 207,23

0,01

EL

2014GR06RDNP001

579 944 680,26

0,00

579 944 680,26

0,00

579 944 680,26

579 944 679,97

0,29

HR

2014HR06RDNP001

206 317 522,64

0,00

206 317 522,64

0,00

206 317 522,64

206 367 510,78

– 49 988,14

HU

2014HU06RDNP001

385 929 543,71

0,00

385 929 543,71

0,00

385 929 543,71

385 929 564,57

– 20,86

IE

2014IE06RDNP001

318 665 239,75

0,00

318 665 239,75

0,00

318 665 239,75

318 693 515,27

– 28 275,52

IT

2014IT06RDNP001

112 491 724,71

0,00

112 491 724,71

0,00

112 491 724,71

112 491 671,79

52,92

IT

2014IT06RDRN001

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

IT

2014IT06RDRP001

10 085 080,90

0,00

10 085 080,90

0,00

10 085 080,90

10 086 920,19

– 1 839,29

IT

2014IT06RDRP002

31 172 695,15

0,00

31 172 695,15

0,00

31 172 695,15

31 173 334,82

– 639,67

IT

2014IT06RDRP003

55 799 478,01

0,00

55 799 478,01

0,00

55 799 478,01

55 716 038,08

83 439,93

IT

2014IT06RDRP004

14 395 930,94

0,00

14 395 930,94

0,00

14 395 930,94

14 395 931,16

– 0,22

IT

2014IT06RDRP005

37 431 739,83

0,00

37 431 739,83

0,00

37 431 739,83

37 432 438,25

– 698,42

IT

2014IT06RDRP006

7 876 005,89

0,00

7 876 005,89

0,00

7 876 005,89

7 876 005,97

– 0,08

IT

2014IT06RDRP007

41 819 104,69

0,00

41 819 104,69

0,00

41 819 104,69

41 823 648,02

– 4 543,33

IT

2014IT06RDRP008

16 380 168,96

0,00

16 380 168,96

0,00

16 380 168,96

16 380 168,83

0,13

IT

2014IT06RDRP009

63 175 360,10

0,00

63 175 360,10

0,00

63 175 360,10

63 175 359,91

0,19

IT

2014IT06RDRP010

39 645 804,71

0,00

39 645 804,71

0,00

39 645 804,71

39 645 804,22

0,49

IT

2014IT06RDRP011

16 604 563,71

0,00

16 604 563,71

0,00

16 604 563,71

16 604 563,76

– 0,05

IT

2014IT06RDRP012

35 345 143,27

0,00

35 345 143,27

0,00

35 345 143,27

35 354 956,27

– 9 813,00

IT

2014IT06RDRP013

9 687 512,97

0,00

9 687 512,97

0,00

9 687 512,97

9 687 512,88

0,09

IT

2014IT06RDRP014

63 566 185,57

0,00

63 566 185,57

0,00

63 566 185,57

63 566 205,10

– 19,53

IT

2014IT06RDRP015

14 815 565,50

0,00

14 815 565,50

0,00

14 815 565,50

14 815 565,50

0,00

IT

2014IT06RDRP016

64 784 415,43

0,00

64 784 415,43

0,00

64 784 415,43

64 785 375,84

– 960,41

IT

2014IT06RDRP017

29 206 933,27

0,00

29 206 933,27

0,00

29 206 933,27

29 206 933,08

0,19

IT

2014IT06RDRP018

91 232 709,95

0,00

91 232 709,95

0,00

91 232 709,95

91 232 707,48

2,47

IT

2014IT06RDRP019

127 792 613,65

0,00

127 792 613,65

0,00

127 792 613,65

127 792 612,64

1,01

IT

2014IT06RDRP020

61 337 381,19

0,00

61 337 381,19

0,00

61 337 381,19

61 420 145,93

– 82 764,74

IT

2014IT06RDRP021

101 184 836,76

0,00

101 184 836,76

0,00

101 184 836,76

101 185 876,24

– 1 039,48

LT

2014LT06RDNP001

217 968 916,81

0,00

217 968 916,81

0,00

217 968 916,81

217 968 915,16

1,65

LU

2014LU06RDNP001

14 421 021,16

0,00

14 421 021,16

0,00

14 421 021,16

14 423 917,80

– 2 896,64

LV

2014LV06RDNP001

192 664 100,71

0,00

192 664 100,71

0,00

192 664 100,71

192 664 100,71

0,00

MT

2014MT06RDNP001

9 391 258,52

0,00

9 391 258,52

0,00

9 391 258,52

9 391 233,59

24,93

NL

2014NL06RDNP001

78 454 999,06

0,00

78 454 999,06

0,00

78 454 999,06

78 872 015,79

– 417 016,73

PL

2014PL06RDNP001

944 566 130,00

0,00

944 566 130,00

0,00

944 566 130,00

944 571 175,78

– 5 045,78

PT

2014PT06RDRP001

42 549 866,78

0,00

42 549 866,78

0,00

42 549 866,78

42 549 858,14

8,64

PT

2014PT06RDRP002

440 013 783,91

0,00

440 013 783,91

0,00

440 013 783,91

440 007 910,96

5 872,95

PT

2014PT06RDRP003

20 033 947,26

0,00

20 033 947,26

0,00

20 033 947,26

20 033 941,68

5,58

RO

2014RO06RDNP001

1 151 317 715,84

– 5 183 398,75

1 146 134 317,09

0,00

1 146 134 317,09

1 146 256 355,04

– 122 037,95

SE

2014SE06RDNP001

195 643 074,19

0,00

195 643 074,19

0,00

195 643 074,19

195 664 681,71

– 21 607,52

SI

2014SI06RDNP001

111 078 221,00

0,00

111 078 221,00

0,00

111 078 221,00

111 078 257,04

– 36,04

SK

2014SK06RDNP001

200 198 632,37

0,00

200 198 632,37

0,00

200 198 632,37

200 196 935,13

1 697,24

---

II. MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA

2018-AS PÉNZÜGYI ÉV – EMVA

Azon kifizető ügynökségek és programok jegyzéke, amelyek számlái elkülönítésre kerülnek és későbbi elszámolási határozat tárgyát képezik

| Tagállam | Kifizető ügynökség | Program |
| --- | --- | --- |
| ES | Departamento de Desarrollo Rural, Medio Ambiente y Administración Local del Gobierno de Navarra | 2014ES06RDRP014 |
| FR | Office du Développement Agricole et Rural de Corse | 2014FR06RDRP094 |

Tagállam

Kifizető ügynökség

Program

ES

Departamento de Desarrollo Rural, Medio Ambiente y Administración Local del Gobierno de Navarra

2014ES06RDRP014

FR

Office du Développement Agricole et Rural de Corse

2014FR06RDRP094

---

III. MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA

2018-AS PÉNZÜGYI ÉV – EMVA

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerinti korrekciók
   (*1)

| | | A 2014–2020-as programozási időszakhoz kapcsolódó korrekciók | A 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódó korrekciók |
| --- | --- | --- | --- |
| Tagállam | Pénznem | Hazai pénznemben | EUR-ban | Hazai pénznemben | EUR-ban |
| AT | EUR | — | — | — | — |
| BE | EUR | — | — | — | 651,26 |
| BG | BGN | — | — | 443 050,55 | — |
| CY | EUR | — | — | — | — |
| CZ | CZK | — | — | 838 197,75 | — |
| DE | EUR | — | — | — | 287 200,70 |
| DK | DKK | — | — | 721 265,67 | — |
| EE | EUR | — | — | — | 148 651,02 |
| ES (*1) | EUR | — | — | — | 992 954,85 |
| FI | EUR | — | — | — | 34 956,43 |
| FR (*1) | EUR | — | 728,90 | — | 1 877 775,76 |
| EL | EUR | — | — | — | 480 848,59 |
| HR | HRK | — | — | — | — |
| HU | HUF | — | — | 582 882 245,00 | — |
| IE | EUR | — | 364,95 | — | 409 240,92 |
| IT | EUR | — | — | — | 422 224,89 |
| LT | EUR | — | — | — | 56 868,65 |
| LU | EUR | — | — | — | — |
| LV | EUR | — | — | — | 34 361,54 |
| MT | EUR | — | — | — | 14 557,28 |
| NL | EUR | — | — | — | 6 180,20 |
| PL | PLN | — | — | 1 961 962,42 | — |
| PT | EUR | — | — | — | 1 226 109,23 |
| RO | RON | — | — | 664 129,21 | — |
| SE | SEK | — | — | 151 557,03 | — |
| SI | EUR | — | — | — | 25 660,59 |
| SK | EUR | — | — | — | 309 851,55 |

A 2014–2020-as programozási időszakhoz kapcsolódó korrekciók

A 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódó korrekciók

Tagállam

Pénznem

Hazai pénznemben

EUR-ban

Hazai pénznemben

EUR-ban

AT

EUR

—

—

—

—

BE

EUR

—

—

—

651,26

BG

BGN

—

—

443 050,55

—

CY

EUR

—

—

—

—

CZ

CZK

—

—

838 197,75

—

DE

EUR

—

—

—

287 200,70

DK

DKK

—

—

721 265,67

—

EE

EUR

—

—

—

148 651,02

ES (*1)

EUR

—

—

—

992 954,85

FI

EUR

—

—

—

34 956,43

FR (*1)

EUR

—

728,90

—

1 877 775,76

EL

EUR

—

—

—

480 848,59

HR

HRK

—

—

—

—

HU

HUF

—

—

582 882 245,00

—

IE

EUR

—

364,95

—

409 240,92

IT

EUR

—

—

—

422 224,89

LT

EUR

—

—

—

56 868,65

LU

EUR

—

—

—

—

LV

EUR

—

—

—

34 361,54

MT

EUR

—

—

—

14 557,28

NL

EUR

—

—

—

6 180,20

PL

PLN

—

—

1 961 962,42

—

PT

EUR

—

—

—

1 226 109,23

RO

RON

—

—

664 129,21

—

SE

SEK

—

—

151 557,03

—

SI

EUR

—

—

—

25 660,59

SK

EUR

—

—

—

309 851,55

---

(*1)  Azon kifizető ügynökségek esetében, amelyeknek a számlái elkülönítésre kerültek, az 54. cikk (2) bekezdése szerinti csökkentést a számlák elszámolására vonatkozó javaslat előterjesztésekor kell alkalmazni.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/115 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/115

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/874 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. május 22.)

a tagállami kifizető ügynökségek által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról

(az értesítés a C(2019) 3820. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 51. cikkére,

a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikke értelmében a Bizottságnak a tagállamok által benyújtott – a záróelszámoláshoz szükséges információkat és a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára vonatkozó ellenőri véleményt is magukban foglaló – éves elszámolások, valamint a tanúsító szervek által elkészített jelentések alapján az adott költségvetési évet követő év május 31-ig el kell számolnia az ugyanazon rendelet 7. cikkében említett kifizető ügynökségek számláit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikke értelmében a Bizottságnak a tagállamok által benyújtott – a záróelszámoláshoz szükséges információkat és a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára vonatkozó ellenőri véleményt is magukban foglaló – éves elszámolások, valamint a tanúsító szervek által elkészített jelentések alapján az adott költségvetési évet követő év május 31-ig el kell számolnia az ugyanazon rendelet 7. cikkében említett kifizető ügynökségek számláit.

| (2) | Az 1306/2013/EU rendelet 39. cikke értelmében a mezőgazdasági pénzügyi év az n–1. év október 16-án veszi kezdetét és az n. év október 15-én ér véget. A 2018-as pénzügyi évre vonatkozó számlák elszámolásakor a tagállamoknál 2017. október 16. és 2018. október 15. között felmerült kiadásokat kell figyelembe venni, a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

(2)

Az 1306/2013/EU rendelet 39. cikke értelmében a mezőgazdasági pénzügyi év az n–1. év október 16-án veszi kezdetét és az n. év október 15-én ér véget. A 2018-as pénzügyi évre vonatkozó számlák elszámolásakor a tagállamoknál 2017. október 16. és 2018. október 15. között felmerült kiadásokat kell figyelembe venni, a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően.

| (3) | A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 33. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében az ugyanazon cikk (1) bekezdése szerinti záróelszámolási határozat alapján az egyes tagállamok által visszafizetendő vagy részükre folyósítandó összegeket úgy kell meghatározni, hogy az érintett pénzügyi évhez kapcsolódó havi kifizetéseket ki kell vonni az adott év tekintetében a 33. cikk (1) bekezdése szerint elismert kiadásokból. Az így kapott összeget a Bizottság a záróelszámolási határozat elfogadásának hónapját követő második hónapban felmerülő kiadásokhoz kapcsolódó havi kifizetésből levonja, illetve ahhoz hozzáadja. |
| --- | --- |

(3)

A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 33. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében az ugyanazon cikk (1) bekezdése szerinti záróelszámolási határozat alapján az egyes tagállamok által visszafizetendő vagy részükre folyósítandó összegeket úgy kell meghatározni, hogy az érintett pénzügyi évhez kapcsolódó havi kifizetéseket ki kell vonni az adott év tekintetében a 33. cikk (1) bekezdése szerint elismert kiadásokból. Az így kapott összeget a Bizottság a záróelszámolási határozat elfogadásának hónapját követő második hónapban felmerülő kiadásokhoz kapcsolódó havi kifizetésből levonja, illetve ahhoz hozzáadja.

| (4) | A Bizottság megvizsgálta a tagállamok által benyújtott információkat, és 2019. április 30. előtt tájékoztatta a tagállamokat az általa végzett ellenőrzések eredményeiről, valamint a szükséges módosításokról. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság megvizsgálta a tagállamok által benyújtott információkat, és 2019. április 30. előtt tájékoztatta a tagállamokat az általa végzett ellenőrzések eredményeiről, valamint a szükséges módosításokról.

| (5) | Az éves elszámolások és a kísérő dokumentumok az összes érintett kifizető ügynökség vonatkozásában lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy határozatot hozzon a benyújtott éves elszámolások teljességéről, pontosságáról és valódiságáról. |
| --- | --- |

(5)

Az éves elszámolások és a kísérő dokumentumok az összes érintett kifizető ügynökség vonatkozásában lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy határozatot hozzon a benyújtott éves elszámolások teljességéről, pontosságáról és valódiságáról.

| (6) | A 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 5. cikkének (5) bekezdése alapján az augusztus, szeptember és október folyamán bekövetkezett esetleges határidő-túllépéseket a záróelszámolási határozatban kell figyelembe venni. A bizonyos tagállamok által a 2018. év említett hónapjaiban bejelentett kiadások egy részét a vonatkozó határidők lejárta után teljesítették. E határozatban ezért meg kell állapítani a megfelelő csökkentéseket. |
| --- | --- |

(6)

A 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 5. cikkének (5) bekezdése alapján az augusztus, szeptember és október folyamán bekövetkezett esetleges határidő-túllépéseket a záróelszámolási határozatban kell figyelembe venni. A bizonyos tagállamok által a 2018. év említett hónapjaiban bejelentett kiadások egy részét a vonatkozó határidők lejárta után teljesítették. E határozatban ezért meg kell állapítani a megfelelő csökkentéseket.

| (7) | A Bizottság az 1306/2013/EU rendelet 41. cikkének megfelelően a felső összeghatárok túllépése vagy a kifizetési határidők be nem tartása, illetve a kontrollrendszerek hiányosságai miatt már több esetben csökkentett vagy felfüggesztett egyes havi kifizetéseket a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan. E határozatban a Bizottságnak figyelembe kell vennie ezeket a csökkentett vagy felfüggesztett összegeket annak érdekében, hogy elkerülje a megalapozatlan vagy nem időszerű kifizetések, illetve olyan visszatérítések teljesítését, amelyek kapcsán később pénzügyi korrekcióra lehet szükség. A szóban forgó összegek adott esetben megvizsgálhatók az 1306/2013/EU rendelet 52. cikke szerinti szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az 1306/2013/EU rendelet 41. cikkének megfelelően a felső összeghatárok túllépése vagy a kifizetési határidők be nem tartása, illetve a kontrollrendszerek hiányosságai miatt már több esetben csökkentett vagy felfüggesztett egyes havi kifizetéseket a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan. E határozatban a Bizottságnak figyelembe kell vennie ezeket a csökkentett vagy felfüggesztett összegeket annak érdekében, hogy elkerülje a megalapozatlan vagy nem időszerű kifizetések, illetve olyan visszatérítések teljesítését, amelyek kapcsán később pénzügyi korrekcióra lehet szükség. A szóban forgó összegek adott esetben megvizsgálhatók az 1306/2013/EU rendelet 52. cikke szerinti szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében.

| (8) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése értelmében a szabálytalanságok miatti visszafizettetés elmaradásának pénzügyi következményeit 50 %-ban az érintett tagállam viseli, amennyiben a visszafizettetés nem történik meg a visszafizetésre való felhívást követő négy, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 29. cikke értelmében a Bizottsághoz benyújtandó éves elszámolásukhoz csatoljanak egy, az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése alapján általuk viselendő összegeket feltüntető, tanúsított táblázatot. A visszafizettetendő összegek bejelentésére vonatkozó tagállami kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos szabályokat a 908/2014/EU végrehajtási rendelet állapítja meg. A visszafizettetendő összegekre vonatkozó adatszolgáltatást a tagállamok a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében található táblázatminta alapján kötelesek teljesíteni. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottságnak határozatot kell hoznia a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti visszafizettetések elmaradásának pénzügyi következményeiről. |
| --- | --- |

(8)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése értelmében a szabálytalanságok miatti visszafizettetés elmaradásának pénzügyi következményeit 50 %-ban az érintett tagállam viseli, amennyiben a visszafizettetés nem történik meg a visszafizetésre való felhívást követő négy, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 29. cikke értelmében a Bizottsághoz benyújtandó éves elszámolásukhoz csatoljanak egy, az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése alapján általuk viselendő összegeket feltüntető, tanúsított táblázatot. A visszafizettetendő összegek bejelentésére vonatkozó tagállami kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos szabályokat a 908/2014/EU végrehajtási rendelet állapítja meg. A visszafizettetendő összegekre vonatkozó adatszolgáltatást a tagállamok a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében található táblázatminta alapján kötelesek teljesíteni. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottságnak határozatot kell hoznia a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti visszafizettetések elmaradásának pénzügyi következményeiről.

| (9) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok megfelelően indokolt esetben dönthetnek úgy, hogy nem hajtják végre a visszafizettetést. Ilyen határozatot csak abban az esetben hozhatnak, ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget, vagy ha nincs lehetőség visszafizettetésre, mert a nemzeti joggal összhangban megállapítást nyert és elfogadásra került az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége. Ha a határozatot a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bíróság előtti eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a visszafizettetés elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át az európai uniós költségvetésből kell finanszírozni. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének az ugyanazon rendelet 102. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának iv. alpontjával összefüggésben értelmezett (4) bekezdése szerinti összefoglaló jelentésben a tagállamnak fel kell tüntetnie azokat a pénzösszegeket, amelyek esetében úgy döntött, hogy nem hajtja végre a visszafizettetési eljárást, továbbá meg kell indokolnia döntését. Az ilyen összegek ennélfogva nem az érintett tagállamot terhelik, következésképpen azokat az uniós költségvetésből kell fedezni. |
| --- | --- |

(9)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok megfelelően indokolt esetben dönthetnek úgy, hogy nem hajtják végre a visszafizettetést. Ilyen határozatot csak abban az esetben hozhatnak, ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget, vagy ha nincs lehetőség visszafizettetésre, mert a nemzeti joggal összhangban megállapítást nyert és elfogadásra került az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége. Ha a határozatot a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bíróság előtti eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a visszafizettetés elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át az európai uniós költségvetésből kell finanszírozni. Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének az ugyanazon rendelet 102. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának iv. alpontjával összefüggésben értelmezett (4) bekezdése szerinti összefoglaló jelentésben a tagállamnak fel kell tüntetnie azokat a pénzösszegeket, amelyek esetében úgy döntött, hogy nem hajtja végre a visszafizettetési eljárást, továbbá meg kell indokolnia döntését. Az ilyen összegek ennélfogva nem az érintett tagállamot terhelik, következésképpen azokat az uniós költségvetésből kell fedezni.

| (10) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerinti, az I. mellékletben (az „e” oszlopban) feltüntetett csökkentések az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra (EMGA) vonatkoznak. A II. melléklet ismerteti azokat a tagállamokra terhelendő összegeket, amelyek az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) finanszírozott Átmeneti Vidékfejlesztési Eszköz (4) tekintetében történő alkalmazásából erednek. |
| --- | --- |

(10)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerinti, az I. mellékletben (az „e” oszlopban) feltüntetett csökkentések az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra (EMGA) vonatkoznak. A II. melléklet ismerteti azokat a tagállamokra terhelendő összegeket, amelyek az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) finanszírozott Átmeneti Vidékfejlesztési Eszköz (4) tekintetében történő alkalmazásából erednek.

| (11) | Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikkével összhangban indokolt úgy rendelkezni, hogy e határozat nem érintheti a Bizottság által elfogadandó későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból, |
| --- | --- |

(11)

Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikkével összhangban indokolt úgy rendelkezni, hogy e határozat nem érintheti a Bizottság által elfogadandó későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállami kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) finanszírozott kiadásokat érintő számlái a 2018-as pénzügyi év tekintetében elszámolásra kerülnek.

E határozat I. és II. melléklete állapítja meg az e határozat alapján az egyes tagállamok által visszafizetendő vagy részükre kifizetendő pénzösszegeket, amelyek magukban foglalják az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének alkalmazásából eredő összegeket is.

2. cikk

E határozat nem érinti azokat a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 52. cikke alapján elfogadott, szabályszerűségi záróelszámolással kapcsolatos esetleges későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 22-én.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság 908/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 6.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.).

2

(3)  A Bizottság 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euro használata tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 255., 2014.8.28., 18. o.).

3

(4)  A Bizottság 27/2004/EK rendelete (2004. január 5.) az 1257/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó átmeneti részletes szabályoknak a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában és Szlovákiában a vidékfejlesztési intézkedéseknek az EMOGA Garanciarészlegéből való finanszírozása tekintetében történő megállapításáról (HL L 5., 2004.1.9., 36. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA

2018-AS PÉNZÜGYI ÉV

A tagállam által visszafizetendő vagy részére kifizetendő összeg

| Tagállam | | 2018 – A kifizető ügynökségek kiadásai / címzett bevételei, amelyek esetében a számlák | a + b összesen | A teljes pénzügyi évre vonatkozó csökkentések és felfüggesztések (1) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerint felszámítandó összeg | Összesen, a csökkentésekkel és a felfüggesztésekkel együtt | A tagállam részére a pénzügyi évre kifizetett összegek | A tagállam által visszafizetendő (–) vagy részére kifizetendő (+) összeg (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| elszámolásra kerülnek | elkülönítésre kerülnek |
| = az éves nyilatkozatban bejelentett kiadás / címzett bevétel | = a havi nyilatkozatokban szereplő összes kiadás / címzett bevétel |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g |
| AT | EUR | 716 420 978,95 | 0,00 | 716 420 978,95 | – 37 170,38 | 0,00 | 716 383 808,57 | 715 609 830,36 | 773 978,21 |
| BE | EUR | 601 303 115,40 | 0,00 | 601 303 115,40 | – 114 596,75 | – 1 626,78 | 601 186 891,87 | 601 394 318,15 | – 207 426,28 |
| BG | BGN | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 1 063 919,18 | – 1 063 919,18 | 0,00 | – 1 063 919,18 |
| BG | EUR | 807 146 800,18 | 0,00 | 807 146 800,18 | – 334 145,99 | 0,00 | 806 812 654,19 | 807 673 988,10 | – 861 333,91 |
| CY | EUR | 56 393 523,10 | 0,00 | 56 393 523,10 | 0,00 | 0,00 | 56 393 523,10 | 56 387 865,72 | 5 657,38 |
| CZ | CZK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| CZ | EUR | 838 161 503,79 | 0,00 | 838 161 503,79 | 0,00 | 0,00 | 838 161 503,79 | 838 147 041,76 | 14 462,03 |
| DE | EUR | 4 985 090 101,50 | 0,00 | 4 985 090 101,50 | 0,00 | – 33 688,08 | 4 985 056 413,42 | 4 985 034 668,19 | 21 745,23 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 125 077,44 | – 125 077,44 | 0,00 | – 125 077,44 |
| DK | EUR | 840 515 032,68 | 0,00 | 840 515 032,68 | – 26 565,01 | 0,00 | 840 488 467,67 | 840 392 409,55 | 96 058,12 |
| EE | EUR | 125 125 241,18 | 0,00 | 125 125 241,18 | 0,00 | 0,00 | 125 125 241,18 | 125 117 498,73 | 7 742,45 |
| ES | EUR | 5 470 755 305,48 | 0,00 | 5 470 755 305,48 | – 2 766 915,88 | – 621 928,73 | 5 467 366 460,87 | 5 466 953 232,06 | 413 228,81 |
| FI | EUR | 528 528 562,98 | 0,00 | 528 528 562,98 | – 161 352,27 | – 28 687,91 | 528 338 522,80 | 528 456 887,44 | – 118 364,64 |
| FR | EUR | 7 648 093 429,39 | 0,00 | 7 648 093 429,39 | – 6 120 649,32 | – 460 572,15 | 7 641 512 207,92 | 7 656 033 220,25 | – 14 521 012,33 |
| EL | EUR | 2 011 103 975,47 | 0,00 | 2 011 103 975,47 | – 3 028 436,21 | – 1 638 086,99 | 2 006 437 452,27 | 2 008 075 711,50 | – 1 638 259,23 |
| HR | HRK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| HR | EUR | 247 188 806,71 | 0,00 | 247 188 806,71 | – 6 040,18 | 0,00 | 247 182 766,53 | 247 212 246,42 | – 29 479,89 |
| HU | HUF | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 135 165 891,00 | – 135 165 891,00 | 0,00 | – 135 165 891,00 |
| HU | EUR | 1 295 635 431,84 | 0,00 | 1 295 635 431,84 | – 6 020 231,35 | 0,00 | 1 289 615 200,49 | 1 289 615 200,46 | 0,03 |
| IE | EUR | 1 223 596 530,54 | 0,00 | 1 223 596 530,54 | – 62 608,10 | – 21 661,81 | 1 223 512 260,63 | 1 222 580 002,15 | 932 258,48 |
| IT | EUR | 4 103 975 978,84 | 0,00 | 4 103 975 978,84 | – 28 260 620,76 | – 2 680 831,62 | 4 073 034 526,46 | 4 073 733 454,03 | – 698 927,57 |
| LT | EUR | 486 858 049,12 | 0,00 | 486 858 049,12 | – 15 736,20 | – 360,43 | 486 841 952,49 | 486 843 109,25 | – 1 156,76 |
| LU | EUR | 33 289 659,49 | 0,00 | 33 289 659,49 | 0,00 | – 3 565,63 | 33 286 093,86 | 33 238 794,75 | 47 299,11 |
| LV | EUR | 236 722 594,21 | 0,00 | 236 722 594,21 | – 25,73 | – 5 168,56 | 236 717 399,92 | 236 722 568,48 | – 5 168,56 |
| MT | EUR | 5 242 305,77 | 0,00 | 5 242 305,77 | 0,00 | – 188,03 | 5 242 117,74 | 5 242 197,66 | – 79,92 |
| NL | EUR | 771 773 154,17 | 0,00 | 771 773 154,17 | – 598 043,02 | – 30 577,93 | 771 144 533,22 | 771 207 737,79 | – 63 204,57 |
| PL | PLN | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 404 820,57 | – 404 820,57 | 0,00 | – 404 820,57 |
| PL | EUR | 3 307 605 902,16 | 0,00 | 3 307 605 902,16 | – 1 032 358,05 | 0,00 | 3 306 573 544,11 | 3 306 631 578,16 | – 58 034,05 |
| PT | EUR | 741 596 343,22 | 0,00 | 741 596 343,22 | – 357 889,15 | – 1 149 963,88 | 740 088 490,19 | 740 070 095,58 | 18 394,61 |
| RO | RON | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 1 046 041,22 | – 1 046 041,22 | 0,00 | – 1 046 041,22 |
| RO | EUR | 1 766 218 852,60 | 0,00 | 1 766 218 852,60 | – 10 850 789,64 | 0,00 | 1 755 368 062,96 | 1 768 957 065,95 | – 13 589 002,99 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 142 754,87 | – 142 754,87 | 0,00 | – 142 754,87 |
| SE | EUR | 697 300 129,50 | 0,00 | 697 300 129,50 | – 339 025,48 | 0,00 | 696 961 104,02 | 696 962 292,44 | – 1 188,42 |
| SI | EUR | 141 823 320,05 | 0,00 | 141 823 320,05 | 0,00 | 0,00 | 141 823 320,05 | 141 823 320,05 | 0,00 |
| SK | EUR | 445 619 721,44 | 0,00 | 445 619 721,44 | – 2 527 026,73 | 0,00 | 443 092 694,71 | 443 092 226,31 | 468,40 |
| | | | | | | | | | |
| Tagállam | | Kiadás (3) | Címzett bevétel (3) | 54. cikk, (2) bekezdés (= e) | Összesen (= h) | |
| 05 07 01 06 | 6701 | 6702 |
| i | j | k | l = i + j + k |
| AT | EUR | 773 978,21 | 0,00 | 0,00 | 773 978,21 |
| BE | EUR | 0,00 | – 205 799,50 | – 1 626,78 | – 207 426,28 |
| BG | BGN | 0,00 | 0,00 | – 1 063 919,18 | – 1 063 919,18 |
| BG | EUR | 0,00 | – 861 333,91 | 0,00 | – 861 333,91 |
| CY | EUR | 17 353,45 | – 11 696,07 | 0,00 | 5 657,38 |
| CZ | CZK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| CZ | EUR | 14 462,03 | 0,00 | 0,00 | 14 462,03 |
| DE | EUR | 57 166,41 | – 1 733,10 | – 33 688,08 | 21 745,23 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | – 125 077,44 | – 125 077,44 |
| DK | EUR | 96 058,12 | 0,00 | 0,00 | 96 058,12 |
| EE | EUR | 7 742,45 | 0,00 | 0,00 | 7 742,45 |
| ES | EUR | 1 035 157,54 | 0,00 | – 621 928,73 | 413 228,81 |
| FI | EUR | 0,00 | – 89 676,73 | – 28 687,91 | – 118 364,64 |
| FR | EUR | 0,00 | – 14 060 440,18 | – 460 572,15 | – 14 521 012,33 |
| EL | EUR | 0,00 | – 172,24 | – 1 638 086,99 | – 1 638 259,23 |
| HR | HRK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| HR | EUR | 0,00 | – 29 479,89 | 0,00 | – 29 479,89 |
| HU | HUF | 0,00 | 0,00 | – 135 165 891,00 | – 135 165 891,00 |
| HU | EUR | 0,03 | 0,00 | 0,00 | 0,03 |
| IE | EUR | 953 920,29 | 0,00 | – 21 661,81 | 932 258,48 |
| IT | EUR | 1 981 904,05 | 0,00 | – 2 680 831,62 | – 698 927,57 |
| LT | EUR | 0,00 | – 796,33 | – 360,43 | – 1 156,76 |
| LU | EUR | 50 864,74 | 0,00 | – 3 565,63 | 47 299,11 |
| LV | EUR | 0,00 | 0,00 | – 5 168,56 | – 5 168,56 |
| MT | EUR | 108,13 | – 0,02 | – 188,03 | – 79,92 |
| NL | EUR | 0,00 | – 32 626,64 | – 30 577,93 | – 63 204,57 |
| PL | PLN | 0,00 | 0,00 | – 404 820,57 | – 404 820,57 |
| PL | EUR | 0,00 | – 58 034,05 | 0,00 | – 58 034,05 |
| PT | EUR | 1 168 358,49 | 0,00 | – 1 149 963,88 | 18 394,61 |
| RO | RON | 0,00 | 0,00 | – 1 046 041,22 | – 1 046 041,22 |
| RO | EUR | 0,00 | – 13 589 002,99 | 0,00 | – 13 589 002,99 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | – 142 754,87 | – 142 754,87 |
| SE | EUR | 0,00 | – 1 188,42 | 0,00 | – 1 188,42 |
| SI | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| SK | EUR | 468,40 | 0,00 | 0,00 | 468,40 |
| Megjegyzés: | 2019. évi nómenklatúra: 05 07 01 06, 6701, 6702 |

Tagállam

2018 – A kifizető ügynökségek kiadásai / címzett bevételei, amelyek esetében a számlák

a + b összesen

A teljes pénzügyi évre vonatkozó csökkentések és felfüggesztések (1)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerint felszámítandó összeg

Összesen, a csökkentésekkel és a felfüggesztésekkel együtt

A tagállam részére a pénzügyi évre kifizetett összegek

A tagállam által visszafizetendő (–) vagy részére kifizetendő (+) összeg (2)

elszámolásra kerülnek

elkülönítésre kerülnek

= az éves nyilatkozatban bejelentett kiadás / címzett bevétel

= a havi nyilatkozatokban szereplő összes kiadás / címzett bevétel

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

AT

EUR

716 420 978,95

0,00

716 420 978,95

– 37 170,38

0,00

716 383 808,57

715 609 830,36

773 978,21

BE

EUR

601 303 115,40

0,00

601 303 115,40

– 114 596,75

– 1 626,78

601 186 891,87

601 394 318,15

– 207 426,28

BG

BGN

0,00

0,00

0,00

0,00

– 1 063 919,18

– 1 063 919,18

0,00

– 1 063 919,18

BG

EUR

807 146 800,18

0,00

807 146 800,18

– 334 145,99

0,00

806 812 654,19

807 673 988,10

– 861 333,91

CY

EUR

56 393 523,10

0,00

56 393 523,10

0,00

0,00

56 393 523,10

56 387 865,72

5 657,38

CZ

CZK

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

CZ

EUR

838 161 503,79

0,00

838 161 503,79

0,00

0,00

838 161 503,79

838 147 041,76

14 462,03

DE

EUR

4 985 090 101,50

0,00

4 985 090 101,50

0,00

– 33 688,08

4 985 056 413,42

4 985 034 668,19

21 745,23

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 125 077,44

– 125 077,44

0,00

– 125 077,44

DK

EUR

840 515 032,68

0,00

840 515 032,68

– 26 565,01

0,00

840 488 467,67

840 392 409,55

96 058,12

EE

EUR

125 125 241,18

0,00

125 125 241,18

0,00

0,00

125 125 241,18

125 117 498,73

7 742,45

ES

EUR

5 470 755 305,48

0,00

5 470 755 305,48

– 2 766 915,88

– 621 928,73

5 467 366 460,87

5 466 953 232,06

413 228,81

FI

EUR

528 528 562,98

0,00

528 528 562,98

– 161 352,27

– 28 687,91

528 338 522,80

528 456 887,44

– 118 364,64

FR

EUR

7 648 093 429,39

0,00

7 648 093 429,39

– 6 120 649,32

– 460 572,15

7 641 512 207,92

7 656 033 220,25

– 14 521 012,33

EL

EUR

2 011 103 975,47

0,00

2 011 103 975,47

– 3 028 436,21

– 1 638 086,99

2 006 437 452,27

2 008 075 711,50

– 1 638 259,23

HR

HRK

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

HR

EUR

247 188 806,71

0,00

247 188 806,71

– 6 040,18

0,00

247 182 766,53

247 212 246,42

– 29 479,89

HU

HUF

0,00

0,00

0,00

0,00

– 135 165 891,00

– 135 165 891,00

0,00

– 135 165 891,00

HU

EUR

1 295 635 431,84

0,00

1 295 635 431,84

– 6 020 231,35

0,00

1 289 615 200,49

1 289 615 200,46

0,03

IE

EUR

1 223 596 530,54

0,00

1 223 596 530,54

– 62 608,10

– 21 661,81

1 223 512 260,63

1 222 580 002,15

932 258,48

IT

EUR

4 103 975 978,84

0,00

4 103 975 978,84

– 28 260 620,76

– 2 680 831,62

4 073 034 526,46

4 073 733 454,03

– 698 927,57

LT

EUR

486 858 049,12

0,00

486 858 049,12

– 15 736,20

– 360,43

486 841 952,49

486 843 109,25

– 1 156,76

LU

EUR

33 289 659,49

0,00

33 289 659,49

0,00

– 3 565,63

33 286 093,86

33 238 794,75

47 299,11

LV

EUR

236 722 594,21

0,00

236 722 594,21

– 25,73

– 5 168,56

236 717 399,92

236 722 568,48

– 5 168,56

MT

EUR

5 242 305,77

0,00

5 242 305,77

0,00

– 188,03

5 242 117,74

5 242 197,66

– 79,92

NL

EUR

771 773 154,17

0,00

771 773 154,17

– 598 043,02

– 30 577,93

771 144 533,22

771 207 737,79

– 63 204,57

PL

PLN

0,00

0,00

0,00

0,00

– 404 820,57

– 404 820,57

0,00

– 404 820,57

PL

EUR

3 307 605 902,16

0,00

3 307 605 902,16

– 1 032 358,05

0,00

3 306 573 544,11

3 306 631 578,16

– 58 034,05

PT

EUR

741 596 343,22

0,00

741 596 343,22

– 357 889,15

– 1 149 963,88

740 088 490,19

740 070 095,58

18 394,61

RO

RON

0,00

0,00

0,00

0,00

– 1 046 041,22

– 1 046 041,22

0,00

– 1 046 041,22

RO

EUR

1 766 218 852,60

0,00

1 766 218 852,60

– 10 850 789,64

0,00

1 755 368 062,96

1 768 957 065,95

– 13 589 002,99

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 142 754,87

– 142 754,87

0,00

– 142 754,87

SE

EUR

697 300 129,50

0,00

697 300 129,50

– 339 025,48

0,00

696 961 104,02

696 962 292,44

– 1 188,42

SI

EUR

141 823 320,05

0,00

141 823 320,05

0,00

0,00

141 823 320,05

141 823 320,05

0,00

SK

EUR

445 619 721,44

0,00

445 619 721,44

– 2 527 026,73

0,00

443 092 694,71

443 092 226,31

468,40

Tagállam

Kiadás (3)

Címzett bevétel (3)

54. cikk, (2) bekezdés (= e)

Összesen (= h)

05 07 01 06

6701

6702

i

j

k

l = i + j + k

AT

EUR

773 978,21

0,00

0,00

773 978,21

BE

EUR

0,00

– 205 799,50

– 1 626,78

– 207 426,28

BG

BGN

0,00

0,00

– 1 063 919,18

– 1 063 919,18

BG

EUR

0,00

– 861 333,91

0,00

– 861 333,91

CY

EUR

17 353,45

– 11 696,07

0,00

5 657,38

CZ

CZK

0,00

0,00

0,00

0,00

CZ

EUR

14 462,03

0,00

0,00

14 462,03

DE

EUR

57 166,41

– 1 733,10

– 33 688,08

21 745,23

DK

DKK

0,00

0,00

– 125 077,44

– 125 077,44

DK

EUR

96 058,12

0,00

0,00

96 058,12

EE

EUR

7 742,45

0,00

0,00

7 742,45

ES

EUR

1 035 157,54

0,00

– 621 928,73

413 228,81

FI

EUR

0,00

– 89 676,73

– 28 687,91

– 118 364,64

FR

EUR

0,00

– 14 060 440,18

– 460 572,15

– 14 521 012,33

EL

EUR

0,00

– 172,24

– 1 638 086,99

– 1 638 259,23

HR

HRK

0,00

0,00

0,00

0,00

HR

EUR

0,00

– 29 479,89

0,00

– 29 479,89

HU

HUF

0,00

0,00

– 135 165 891,00

– 135 165 891,00

HU

EUR

0,03

0,00

0,00

0,03

IE

EUR

953 920,29

0,00

– 21 661,81

932 258,48

IT

EUR

1 981 904,05

0,00

– 2 680 831,62

– 698 927,57

LT

EUR

0,00

– 796,33

– 360,43

– 1 156,76

LU

EUR

50 864,74

0,00

– 3 565,63

47 299,11

LV

EUR

0,00

0,00

– 5 168,56

– 5 168,56

MT

EUR

108,13

– 0,02

– 188,03

– 79,92

NL

EUR

0,00

– 32 626,64

– 30 577,93

– 63 204,57

PL

PLN

0,00

0,00

– 404 820,57

– 404 820,57

PL

EUR

0,00

– 58 034,05

0,00

– 58 034,05

PT

EUR

1 168 358,49

0,00

– 1 149 963,88

18 394,61

RO

RON

0,00

0,00

– 1 046 041,22

– 1 046 041,22

RO

EUR

0,00

– 13 589 002,99

0,00

– 13 589 002,99

SE

SEK

0,00

0,00

– 142 754,87

– 142 754,87

SE

EUR

0,00

– 1 188,42

0,00

– 1 188,42

SI

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

SK

EUR

468,40

0,00

0,00

468,40

Megjegyzés:

2019. évi nómenklatúra: 05 07 01 06, 6701, 6702

---

(1)  Ezek a kifizetési rendszerben figyelembe vett csökkentések és felfüggesztések, amelyekhez hozzáadódnak többek között a 2018. augusztusi, szeptemberi és októberi fizetési határidők elmulasztásából adódó korrekciók és az 1306/2013/EU rendelet 41. cikkével összefüggésben alkalmazott egyéb csökkentések.

(2)  A tagállam által visszafizetendő vagy a tagállam részére kifizetendő összegek kiszámításánál az elszámolt kiadások esetében az éves nyilatkozat összegét („a” oszlop), az elkülönített kiadások esetében pedig a havi nyilatkozatok összegét („b” oszlop) kell figyelembe venni.

Alkalmazandó átváltási árfolyam: lásd a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 11. cikke (1) bekezdése első albekezdésének második mondatát.

(3)  Az 1306/2013/EU rendelet 43. cikkének megfelelően a 05 07 01 06 költségvetési sort meg kell osztani a 67 01 költségvetési sorban címzett bevételként szereplő negatív korrekciók, valamint a tagállamnál bevételként jelentkező pozitív korrekciók között, amelyeket már a kiadási oldalon, a 05 07 01 06 sorban kell szerepeltetni.

---

II. MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA

2018-AS PÉNZÜGYI ÉV – EMGA

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerinti korrekciók
   (1)

| Tagállam | Pénznem | Hazai pénznemben | EUR-ban |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | EUR | | |
| BE | EUR | | |
| BG | BGN | | |
| CY | EUR | — | — |
| CZ | CZK | 3 149 709,47 | — |
| DE | EUR | | |
| DK | DKK | | |
| EE | EUR | — | — |
| ES | EUR | | |
| FI | EUR | | |
| FR | EUR | | |
| EL | EUR | | |
| HR | HRK | | |
| HU | HUF | 11 329 127,00 | — |
| IE | EUR | | |
| IT | EUR | | |
| LT | EUR | — | 79 900,38 |
| LU | EUR | | |
| LV | EUR | — | 64 214,94 |
| MT | EUR | — | — |
| NL | EUR | | |
| PL | PLN | 614 231,29 | — |
| PT | EUR | | |
| RO | RON | | |
| SE | SEK | | |
| SI | EUR | — | — |
| SK | EUR | — | 164 867,37 |

Tagállam

Pénznem

Hazai pénznemben

EUR-ban

AT

EUR

BE

EUR

BG

BGN

CY

EUR

—

—

CZ

CZK

3 149 709,47

—

DE

EUR

DK

DKK

EE

EUR

—

—

ES

EUR

FI

EUR

FR

EUR

EL

EUR

HR

HRK

HU

HUF

11 329 127,00

—

IE

EUR

IT

EUR

LT

EUR

—

79 900,38

LU

EUR

LV

EUR

—

64 214,94

MT

EUR

—

—

NL

EUR

PL

PLN

614 231,29

—

PT

EUR

RO

RON

SE

SEK

SI

EUR

—

—

SK

EUR

—

164 867,37

---

(1)  E mellékletben kizárólag az Átmeneti Vidékfejlesztési Eszközhöz kapcsolódó korrekciók szerepelnek.

---

| 2019.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/123 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/123

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/875 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. május 27.)

az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2019) 4045. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házisertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának eseteit igazolták. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2019/793 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az afrikai sertéspestis Magyarországon és Lengyelországban észlelt előfordulásait követően. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házisertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának eseteit igazolták. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2019/793 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az afrikai sertéspestis Magyarországon és Lengyelországban észlelt előfordulásait követően.

| (2) | Az (EU) 2019/793 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Lengyelországban is fény derült az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának további eseteire, amelyeket szintén fel kell tüntetni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletében. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/793 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Lengyelországban is fény derült az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának további eseteire, amelyeket szintén fel kell tüntetni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletében.

| (3) | 2019 májusában egy afrikaisertéspestis-kitörést észleltek házi sertésekben a lengyelországi giżycki megyében, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak az afrikai sertéspestis által érintett e területét a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének nem a II., hanem a III. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(3)

2019 májusában egy afrikaisertéspestis-kitörést észleltek házi sertésekben a lengyelországi giżycki megyében, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak az afrikai sertéspestis által érintett e területét a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének nem a II., hanem a III. részében kell feltüntetni.

| (4) | Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország esetében egy új, megfelelő méretű, magas kockázatú területet kell kijelölni, amelyet fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében szereplő jegyzékbe. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország esetében egy új, megfelelő méretű, magas kockázatú területet kell kijelölni, amelyet fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében szereplő jegyzékbe. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 27-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  
  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

3

(4)  A Bizottság 2014/709/EU végrehajtási határozata (2014. október 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2014.10.11., 63. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2019/793 végrehajtási határozata (2019. május 16.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 129., 2019.5.17., 5. o.).

5

---

MELLÉKLET

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

I. RÉSZ

1.   Belgium

Belgiumban a következő területek:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy,Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy,Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II; |
| --- |

in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II;

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whithinmunicipality of Dulovo:





  Boil, |
| --- |

whithinmunicipality of Dulovo:

Boil,

| Vokil, |
| --- |

Vokil,

| Grancharovo, |
| --- |

Grancharovo,

| Doletz, |
| --- |

Doletz,

| Oven, |
| --- |

Oven,

| Okorsh, |
| --- |

Okorsh,

| Oreshene, |
| --- |

Oreshene,

| Paisievo, |
| --- |

Paisievo,

| Pravda, |
| --- |

Pravda,

| Prohlada, |
| --- |

Prohlada,

| Ruyno, |
| --- |

Ruyno,

| Sekulovo, |
| --- |

Sekulovo,

| Skala, |
| --- |

Skala,

| Yarebitsa, |
| --- |

Yarebitsa,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| within municipality of Silistra:





  Vetren, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Vetren,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| wholemunicipality of General Toshevo, |
| --- |

wholemunicipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskiego Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskiego Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski; |
| --- |

powiat zambrowski;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Sułów, część gminy Szczebrzeszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Szczebrzesyzn i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Sułów, część gminy Szczebrzeszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Szczebrzesyzn i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| miasto Świdnik w powiecie świdnickim; |
| --- |

miasto Świdnik w powiecie świdnickim;

| gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  powiat lubaczowski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat lubaczowski,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II. RÉSZ

1.   Belgium

Belgiumban a következő területek:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| in Varna region:





  within municipality of Beloslav:





  Razdelna, |
| --- |

in Varna region:

within municipality of Beloslav:

Razdelna,

| within municipalty of Devnya:





  Devnya, |
| --- |

within municipalty of Devnya:

Devnya,

| Povelyanovo, |
| --- |

Povelyanovo,

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa, |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa,

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821 és 552360 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821 és 552360 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gmina Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno, w kierunku południowym od granicy miasta Giżycko i od południa ograniczona drogą nr 59 w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno, w kierunku południowym od granicy miasta Giżycko i od południa ograniczona drogą nr 59 w powiecie giżyckim,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| powiat lidzbarski, |
| --- |

powiat lidzbarski,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr 92, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr 92, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| powiat garwoliński, |
| --- |

powiat garwoliński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gminy Grabowiec, Skierbieszów i Stary Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Grabowiec, Skierbieszów i Stary Zamość w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

8.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

III. RÉSZ

1.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos.

3.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Pozezdrze w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze w powiecie węgorzewskim,

| gmina Kruklanki, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od fragmentu drogi nr 63 biegnącej od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do granicy gminy Giżycko, miasto Giżycko, |
| --- |

gmina Kruklanki, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od fragmentu drogi nr 63 biegnącej od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do granicy gminy Giżycko, miasto Giżycko,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

4.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

IV. RÉSZ

Olaszország

Olaszországban a következő területek:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---