# Euroopa Liidu L 179/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 179 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik3. juuli 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 179

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik3. juuli 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1129, 2. juuli 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 79/2012, millega nähakse ette nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 (halduskoostöö ja maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1130, 2. juuli 2019, territooriumide tüpoloogiate ühtlase kohaldamise ühetaoliste tingimuste kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1059/2003 | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1131, 2. juuli 2019, millega luuakse tollimeede Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 14a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 24a rakendamiseks | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1132, 2. juuli 2019, millega antakse ajutine erakorraline kohandamistoetus Iirimaa veise- ja vasikalihasektori põllumajandustootjatele | 20 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1133, 25. juuni 2019, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) raames võetav seisukoht seoses IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamisega 24. maist kuni 31. detsembrini 2019 | 23 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2019/1134, 1. juuli 2019, millega muudetakse otsust 2009/300/EÜ ja otsust (EL) 2015/2099 teatavatele toodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaja osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4626 all)

   (
  1
  ) | 25 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1129, 2. juuli 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 79/2012, millega nähakse ette nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 (halduskoostöö ja maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1130, 2. juuli 2019, territooriumide tüpoloogiate ühtlase kohaldamise ühetaoliste tingimuste kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1059/2003

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1131, 2. juuli 2019, millega luuakse tollimeede Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 14a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 24a rakendamiseks

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1132, 2. juuli 2019, millega antakse ajutine erakorraline kohandamistoetus Iirimaa veise- ja vasikalihasektori põllumajandustootjatele

20

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1133, 25. juuni 2019, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) raames võetav seisukoht seoses IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamisega 24. maist kuni 31. detsembrini 2019

23

*

Komisjoni otsus (EL) 2019/1134, 1. juuli 2019, millega muudetakse otsust 2009/300/EÜ ja otsust (EL) 2015/2099 teatavatele toodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaja osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4626 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4626 all)

1

25

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määruse (EL) 2016/2251 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu) parandus ( ELT L 340, 15.12.2016 ) | 27 |

Parandused

*

Komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määruse (EL) 2016/2251 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu) parandus ( ELT L 340, 15.12.2016 )

( ELT L 340, 15.12.2016 )

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1129,

2. juuli 2019,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 79/2012, millega nähakse ette nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 (halduskoostöö ja maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ja maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas, (1) eriti selle artikli 17 lõikeid 2 ja 3, artikli 21 lõiget 3 ja artikli 21a lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punkti f ja artikli 21 lõike 2a kohaselt peavad liikmesriigid säilitama käibemaksust vabastatud importi käsitleva teabe, mida nad koguvad nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 143 lõike 2 alusel, ning andma teistele liikmesriikidele automaatse juurdepääsu sellele teabele, et aidata liikmesriikidel kindlaks teha lahknevusi käibemaksuaruandluses ja võimalikke käibemaksupettusi. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punkti f ja artikli 21 lõike 2a kohaselt peavad liikmesriigid säilitama käibemaksust vabastatud importi käsitleva teabe, mida nad koguvad nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 143 lõike 2 alusel, ning andma teistele liikmesriikidele automaatse juurdepääsu sellele teabele, et aidata liikmesriikidel kindlaks teha lahknevusi käibemaksuaruandluses ja võimalikke käibemaksupettusi.

| (2) | Liikmesriikide tolliasutused koguvad juba sellist käibemaksust vabastatud importi käsitlevat teavet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (3) alusel ning edastavad seda komisjonile komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (4) artikli 56 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi abil. Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punktiga f ja artikli 21 lõikega 2a ettenähtud käibemaksust vabastatud importi käsitleva teabe säilitamine ja automaatne juurdepääs sellele peaks tõhususe huvides toimuma sama elektroonilise süsteemi abil. Selleks et tagada määruse (EL) nr 904/2010 kõnealuste artiklite ühetaoline rakendamine, on vaja kindlaks määrata määruse (EL) nr 952/2013 alusel kogutava tolliteabe andmeelemendid, mis vastavad määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punktis f osutatud teabele. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikide tolliasutused koguvad juba sellist käibemaksust vabastatud importi käsitlevat teavet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (3) alusel ning edastavad seda komisjonile komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (4) artikli 56 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi abil. Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punktiga f ja artikli 21 lõikega 2a ettenähtud käibemaksust vabastatud importi käsitleva teabe säilitamine ja automaatne juurdepääs sellele peaks tõhususe huvides toimuma sama elektroonilise süsteemi abil. Selleks et tagada määruse (EL) nr 904/2010 kõnealuste artiklite ühetaoline rakendamine, on vaja kindlaks määrata määruse (EL) nr 952/2013 alusel kogutava tolliteabe andmeelemendid, mis vastavad määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punktis f osutatud teabele.

| (3) | Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punktis f osutatud teabe kohta tehtavate automaatsete päringute tehniliste üksikasjade abil peaks tagatama riiklikele maksuhalduritele ja Eurofisci kontaktametnikele automaatne juurdepääs rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 56 lõikes 1 osutatud elektroonilisele süsteemile. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punktis f osutatud teabe kohta tehtavate automaatsete päringute tehniliste üksikasjade abil peaks tagatama riiklikele maksuhalduritele ja Eurofisci kontaktametnikele automaatne juurdepääs rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 56 lõikes 1 osutatud elektroonilisele süsteemile.

| (4) | Määruse (EL) nr 904/2010 artikliga 21a antakse Eurofisci kontaktametnikele automaatne juurdepääs teatavatele sõidukite registreerimisandmetele. Automaatsed päringud kõnealuse teabe kohta tuleks teha Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) sellise versiooni kaudu, mis on loodud spetsiaalselt kõnealuse määruse artikli 21a kohaldamiseks. Käibemaksuga seoses peaks Eurofisci kontaktametnikel olema võimalik küsida sõidukite ning nende omanike ja valdajate kohta täpseid identifitseerimisandmeid. Selleks tuleks kindlaks määrata asjaomased andmed ja süsteemist andmete saamiseks kasutatavad vahendid. Samuti on vaja määrata kindlaks süsteemi kättesaadavus ja usaldusväärsus, andmevahetuse turvalisuse tagamise viis ning kasutatav sidevõrk. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 904/2010 artikliga 21a antakse Eurofisci kontaktametnikele automaatne juurdepääs teatavatele sõidukite registreerimisandmetele. Automaatsed päringud kõnealuse teabe kohta tuleks teha Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) sellise versiooni kaudu, mis on loodud spetsiaalselt kõnealuse määruse artikli 21a kohaldamiseks. Käibemaksuga seoses peaks Eurofisci kontaktametnikel olema võimalik küsida sõidukite ning nende omanike ja valdajate kohta täpseid identifitseerimisandmeid. Selleks tuleks kindlaks määrata asjaomased andmed ja süsteemist andmete saamiseks kasutatavad vahendid. Samuti on vaja määrata kindlaks süsteemi kättesaadavus ja usaldusväärsus, andmevahetuse turvalisuse tagamise viis ning kasutatav sidevõrk.

| (5) | Sissetulevaid taotlusi, mis esitatakse käibemaksuga seoses sõidukite registreerimisandmetele juurdepääsu saamiseks, menetlevad riigi tasandil tavaliselt liikmesriikide riiklikud sõidukite registreerimise asutused. Liikmesriigid peaksid siiski saama ise otsustada anda see ülesanne soovi korral muule asutusele. Seoses väljaminevate taotlustega peaks liikmesriikidel olema taas õigus otsustada, kas anda selliste taotluste menetlemise ülesanne oma riiklikule sõidukite registreerimise asutusele või muule asutusele, näiteks maksuhaldurile. |
| --- | --- |

(5)

Sissetulevaid taotlusi, mis esitatakse käibemaksuga seoses sõidukite registreerimisandmetele juurdepääsu saamiseks, menetlevad riigi tasandil tavaliselt liikmesriikide riiklikud sõidukite registreerimise asutused. Liikmesriigid peaksid siiski saama ise otsustada anda see ülesanne soovi korral muule asutusele. Seoses väljaminevate taotlustega peaks liikmesriikidel olema taas õigus otsustada, kas anda selliste taotluste menetlemise ülesanne oma riiklikule sõidukite registreerimise asutusele või muule asutusele, näiteks maksuhaldurile.

| (6) | Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 21 lõike 2 punktis e ja lõike 2a punktis d ning artikli 21a lõikes 2 on sätestatud tingimused, mille alusel tuleb anda juurdepääs teatavale teabele. Nende tingimuste rakendamiseks peaksid liikmesriigid andma igale oma Eurofisci kontaktametnikule kordumatu kasutajatunnuse ning tegema kasutajatunnuste loetelu teistele liikmesriikidele ja komisjonile kättesaadavaks. Samuti peaksid nad tagama, et iga automaatne väljaminev taotlus, mille nende Eurofisci kontaktametnikud saadavad teabe saamiseks, sisaldab asjaomase Eurofisci kontaktametniku kasutajatunnust. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 21 lõike 2 punktis e ja lõike 2a punktis d ning artikli 21a lõikes 2 on sätestatud tingimused, mille alusel tuleb anda juurdepääs teatavale teabele. Nende tingimuste rakendamiseks peaksid liikmesriigid andma igale oma Eurofisci kontaktametnikule kordumatu kasutajatunnuse ning tegema kasutajatunnuste loetelu teistele liikmesriikidele ja komisjonile kättesaadavaks. Samuti peaksid nad tagama, et iga automaatne väljaminev taotlus, mille nende Eurofisci kontaktametnikud saadavad teabe saamiseks, sisaldab asjaomase Eurofisci kontaktametniku kasutajatunnust.

| (7) | Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punkti f, artikli 21 lõiget 2a ja artiklit 21a kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020 vastavalt nõukogu määruse (EL) 2018/1541 (5) artiklile 3. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmeid tuleks seetõttu kohaldada samuti alates 1. jaanuarist 2020. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punkti f, artikli 21 lõiget 2a ja artiklit 21a kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020 vastavalt nõukogu määruse (EL) 2018/1541 (5) artiklile 3. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmeid tuleks seetõttu kohaldada samuti alates 1. jaanuarist 2020.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas halduskoostöö alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas halduskoostöö alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 79/2012 (6) muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Reguleerimisese
  Käesoleva määrusega nähakse ette määruse (EL) nr 904/2010 artikli 14, artikli 17 lõike 1 punkti f, artikli 21 lõike 2 punkti e, artikli 21 lõike 2a punkti d, artikli 21a lõigete 1 ja 2, artiklite 32, 48 ja 49 ning artikli 51 lõike 1 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega nähakse ette määruse (EL) nr 904/2010 artikli 14, artikli 17 lõike 1 punkti f, artikli 21 lõike 2 punkti e, artikli 21 lõike 2a punkti d, artikli 21a lõigete 1 ja 2, artiklite 32, 48 ja 49 ning artikli 51 lõike 1 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.“

| 2) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 5a
  Tolliteabe vahetamine

  1.   Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punktis f osutatud teabe säilitamine ja pädevate asutuste automaatne juurdepääs sellele teabele toimub komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (*1) artikli 56 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.


  2.   Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 21 lõike 2a kohane automaatne juurdepääs antakse tollideklaratsiooni kaubaartiklite tasandil vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (*2) B lisa I jaotise 2. peatüki 3. jaole ja 3. peatüki 1. jao veerule H1.


  3.   Iga kaubaartikkel identifitseeritakse rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 226 kohaselt nõutava järgmise teabe alusel:






  a) | tolli viitenumber ja |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 5a

Tolliteabe vahetamine

1.   Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punktis f osutatud teabe säilitamine ja pädevate asutuste automaatne juurdepääs sellele teabele toimub komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (*1) artikli 56 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

2.   Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 21 lõike 2a kohane automaatne juurdepääs antakse tollideklaratsiooni kaubaartiklite tasandil vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (*2) B lisa I jaotise 2. peatüki 3. jaole ja 3. peatüki 1. jao veerule H1.

3.   Iga kaubaartikkel identifitseeritakse rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 226 kohaselt nõutava järgmise teabe alusel:

a)

tolli viitenumber ja

| b) | tollideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev. |
| --- | --- |

b)

tollideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev.

4.   Käesoleva määruse VII lisas on näidatud, milline määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punktis f osutatud teave vastab millisele rakendusmääruse (EL) 2015/2447 B lisas määratletud tollisüsteemi andmeelemendile.

Artikkel 5b

Sõidukite registreerimisandmete vahetamine

1.   Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 21a lõikes 1 osutatud teabe („sõidukite registreerimisandmed“) saamiseks tehakse automaatne päring, kasutades Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) tarkvararakenduse versiooni, mis on spetsiaalselt loodud kõnealuse määruse artikli 21a kohaldamiseks, ja selle tarkvara muudetud versioone.

Automaatne päring sõidukite registreerimisandmete saamiseks tehakse detsentraliseeritud struktuuris.

EUCARISe süsteemi kaudu vahetatavad sõidukite registreerimisandmed edastatakse krüpteeritult.

Tarkvararakenduse eriversioon, mille EUCARISe toimimisega seotud teenuste osutamiseks määratud pool on välja töötanud määruse (EL) nr 904/2010 artikli 21a kohaldamise eesmärgil sõidukite registreerimisandmete kohta automaatsete päringute tegemiseks, on eraldiseisev teistest selle tarkvararakenduse versioonidest, mis on EUCARISes kättesaadavad. Automaatsed päringud tehakse kooskõlas nõukogu otsuse 2008/616/JSK (*3) lisa 3. peatüki 2. ja 3. punktis osutatud andmeturbenõuete ja andmevahetust käsitlevate tehniliste tingimustega. Vahetatavate sõiduki registreerimisandmete andmeelemendid ja lubatud päringuliigid peavad vastama käesoleva määruse VIII lisas täpsustatule.

2.   Sõidukite registreerimisandmetele automaatseks juurdepääsuks kasutatakse üleeuroopalise valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteemi (TESTA) sidevõrku ja selle edasisi arendusi.

3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selleks, et sõidukite registreerimisandmete kohta automaatsete päringute tegemise võimalus ja automaatne juurdepääs nendele andmetele on tagatud 24 tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas. Tehnilise rikke korral teavitavad liikmesriikide riiklikud kontaktpunktid viivitamata üksteist ning EUCARISe operatsioonide eest vastutav pool pakub vajaduse korral tuge. Automaatne andmevahetus taastatakse võimalikult kiiresti.

4.   Liikmesriik määrab ühe riikliku asutuse riiklikuks kontaktpunktiks, kes menetleb selles liikmesriigis sissetulevaid taotlusi, mis on esitatud käibemaksuga seoses sõidukite registreerimisandmete saamiseks, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 904/2010 artiklis 21a, ja teise asutuse, kes menetleb väljaminevaid taotlusi. Sama asutus võib menetleda ka mõlemat liiki taotlusi. Liikmesriik teavitab sellest teisi liikmesriike ja komisjoni.

Artikkel 5c

Tolliasutuste kogutud teabele, direktiivi 2006/112/EÜ XI jaotise 6. peatüki kohaselt kogutud koondaruannetele ja sõidukite registreerimisandmetele juurdepääsu kasutavate Eurofisci kontaktametnike tuvastamine

Selleks et liikmesriik saaks tuvastada Eurofisci kontaktametniku, kes kasutab juurdepääsu teabele, mille see liikmesriik on esitanud määruse (EL) nr 904/2010 artikli 21 lõike 2 punktis e või lõike 2a punktis d või artikli 21a lõikes 2 sätestatud tingimustel, rakendatakse järgmist korda:

| a) | liikmesriik annab igale oma Eurofisci kontaktametnikule kordumatu kasutajatunnuse; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik annab igale oma Eurofisci kontaktametnikule kordumatu kasutajatunnuse;

| b) | liikmesriik säilitab ja ajakohastab viivitamata kõigi oma Eurofisci kontaktametnike nimede ja kordumatute kasutajatunnuste loetelu ning teeb ajakohastatud loetelu kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik säilitab ja ajakohastab viivitamata kõigi oma Eurofisci kontaktametnike nimede ja kordumatute kasutajatunnuste loetelu ning teeb ajakohastatud loetelu kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile;

| c) | liikmesriik tagab, et iga automaatne päring, mille ta teeb määruse (EL) nr 904/2010 artikli 21 lõike 2 punktis e või lõike 2a punktis d või artikli 21a lõikes 1 osutatud teabe saamiseks, sisaldab teabele juurdepääsu kasutava Eurofisci kontaktametniku kordumatut kasutajatunnust. |
| --- | --- |

c)

liikmesriik tagab, et iga automaatne päring, mille ta teeb määruse (EL) nr 904/2010 artikli 21 lõike 2 punktis e või lõike 2a punktis d või artikli 21a lõikes 1 osutatud teabe saamiseks, sisaldab teabele juurdepääsu kasutava Eurofisci kontaktametniku kordumatut kasutajatunnust.

(*1)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558)."

*1

(*2)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1)."

*2

(*3)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).“
  "

*3

| 3) | Lisatakse käesoleva määruse lisas esitatud lisad. |
| --- | --- |

3)

Lisatakse käesoleva määruse lisas esitatud lisad.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. juuli 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 12.10.2010, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

4

(5)  Nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1541, millega muudetakse määruseid (EL) nr 904/2010 ja (EL) 2017/2454 seoses meetmetega, millega tõhustatakse halduskoostööd käibemaksu valdkonnas (ELT L 259, 16.10.2018, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 31. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 79/2012, millega nähakse ette nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 (halduskoostöö ja maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 29, 1.2.2012, lk 13).

6

---

LISA

„VII LISA

Ühine andmestu ja tehnilised üksikasjad, mis on seotud tolliteabe säilitamise ja sellele automaatse juurdepääsuga

Tabelis on näidatud, milline määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punktis f osutatud teave vastab millisele rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 56 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu vahetatavale andmeelemendile.

| Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punktis f osutatud teave | Rakendusmäärusega (EL) 2015/2447 ettenähtud andmeelemendi järjekorranumber | Rakendusmäärusega (EL) 2015/2447 ettenähtud andmeelemendi nimetus ja täiendav teave |
| --- | --- | --- |
| Importija käibemaksukohustuslasena registreerimise number impordiriigis | 3/40 FR1 | Täiendavate makseviidete tunnusnumber (isik: importija) |
| Importija maksuesindaja käibemaksukohustuslasena registreerimise number impordiriigis | 3/40 FR3 | Täiendavate makseviidete tunnusnumber (isik: maksuesindaja) |
| Teises liikmesriigis asuva kliendi käibemaksukohustuslasena registreerimise number | 3/40 FR2 | Täiendavate makseviidete tunnusnumber (isik: klient) |
| Päritoluriik | 5/15 või 5/16 | Päritoluriik või sooduspäritoluriik |
| Sihtriik | 5/8 | Sihtriik |
| Kauba kood | 6/14 | Kauba kood – kombineeritud nomenklatuuri kood |
| Kogusumma | 4/4 B00 | Maksustatav väärtus (*1) |
| Kaubaartikli hind | 8/6 | Statistiline väärtus |
| Netokaal | 6/1 | Netomass (kg) |

Määruse (EL) nr 904/2010 artikli 17 lõike 1 punktis f osutatud teave

Rakendusmäärusega (EL) 2015/2447 ettenähtud andmeelemendi järjekorranumber

Rakendusmäärusega (EL) 2015/2447 ettenähtud andmeelemendi nimetus ja täiendav teave

Importija käibemaksukohustuslasena registreerimise number impordiriigis

3/40 FR1

Täiendavate makseviidete tunnusnumber (isik: importija)

Importija maksuesindaja käibemaksukohustuslasena registreerimise number impordiriigis

3/40 FR3

Täiendavate makseviidete tunnusnumber (isik: maksuesindaja)

Teises liikmesriigis asuva kliendi käibemaksukohustuslasena registreerimise number

3/40 FR2

Täiendavate makseviidete tunnusnumber (isik: klient)

Päritoluriik

5/15 või 5/16

Päritoluriik või sooduspäritoluriik

Sihtriik

5/8

Sihtriik

Kauba kood

6/14

Kauba kood – kombineeritud nomenklatuuri kood

Kogusumma

4/4 B00

Maksustatav väärtus (*1)

Kaubaartikli hind

8/6

Statistiline väärtus

Netokaal

6/1

Netomass (kg)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 56 lõikes 1 osutatud elektroonilises süsteemis säilitatud teabe vääring on euro. Impordiliikmesriigi vääringu ja euro vahetuskursi annab süsteem automaatselt.

VIII LISA

Ühine andmestu ja tehnilised üksikasjad sõidukite registreerimisandmete kohta automaatse päringu tegemiseks

1.   KOHUSTUS

Iga käesoleva lisa 4. jao kohaselt esitatav andmeelement edastatakse juhul, kui see teave on kättesaadav liikmesriigi riiklikus sõidukiregistris.

2.   SÕIDUKI/OMANIKU/VALDAJA OTSING

Sõidukite registreerimisandmete otsimiseks on viis erinevat võimalust:

| 1) | tehasetähis (VIN-kood), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (ei ole kohustuslik); |
| --- | --- |

1)

tehasetähis (VIN-kood), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (ei ole kohustuslik);

| 2) | numbrimärk, sõiduki tehasetähis (VIN-kood) (ei ole kohustuslik), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (ei ole kohustuslik); |
| --- | --- |

2)

numbrimärk, sõiduki tehasetähis (VIN-kood) (ei ole kohustuslik), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (ei ole kohustuslik);

| 3) | sõiduki valdaja, sünniaeg (ei ole kohustuslik), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (ei ole kohustuslik); |
| --- | --- |

3)

sõiduki valdaja, sünniaeg (ei ole kohustuslik), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (ei ole kohustuslik);

| 4) | sõiduki omanik, sünniaeg (ei ole kohustuslik), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (ei ole kohustuslik); |
| --- | --- |

4)

sõiduki omanik, sünniaeg (ei ole kohustuslik), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (ei ole kohustuslik);

| 5) | sõiduki valdaja/omaniku käibemaksukohustuslasena registreerimise number, kontrollkuupäev ja -kellaaeg (ei ole kohustuslik). |
| --- | --- |

5)

sõiduki valdaja/omaniku käibemaksukohustuslasena registreerimise number, kontrollkuupäev ja -kellaaeg (ei ole kohustuslik).

Ilma et see piiraks käesoleva lisa 1. jaos kehtestatud kohustuse täitmist, võivad liikmesriigid otsustada, et mõnda neist otsinguvõimalustest ei saa kasutada, kui nad väljaminevate taotluste korral leiavad, et teatav võimalus ei vasta nende Eurofisci kontaktametnike vajadustele, või kui sissetulevate taotluste puhul ei ole soovitav teave asjaomase liikmesriigi riiklikus sõidukiregistris kättesaadav.

3.   PÄRINGULIIGID

Käesoleva lisa 4. jaos kindlaks määratud andmestu ja 2. jaos ettenähtud otsinguliigi põhjal saab teha seitset eri liiki päringuid.

| 1) | Sõiduki omaniku/valdaja andmete päring
  Piiratud hulgal sõidukiandmete ning sõiduki omaniku ja/või valdaja andmete taotlemine riigikoodi ja numbrimärgi või sõiduki tehasetähise (VIN-koodi) ning kontrollkuupäeva/-kellaaja põhjal. Kui päring tehakse sõiduki tehasetähise abil, saab selle taotluse edastada mitmele või kõigile seotud riikidele. |
| --- | --- |

1)

Sõiduki omaniku/valdaja andmete päring

Piiratud hulgal sõidukiandmete ning sõiduki omaniku ja/või valdaja andmete taotlemine riigikoodi ja numbrimärgi või sõiduki tehasetähise (VIN-koodi) ning kontrollkuupäeva/-kellaaja põhjal. Kui päring tehakse sõiduki tehasetähise abil, saab selle taotluse edastada mitmele või kõigile seotud riikidele.

| 2) | Sõiduki omaniku/valdaja andmete laiendatud päring
  Laiendatud tehniliste sõidukiandmete, registreerimisandmete ning sõiduki omaniku ja valdaja andmete taotlemine riigikoodi ja numbrimärgi või sõiduki tehasetähise (VIN-koodi) ning kontrollkuupäeva/-kellaaja põhjal. Kui päring tehakse VIN-koodi abil, saab selle taotluse edastada mitmele või kõigile seotud riikidele. |
| --- | --- |

2)

Sõiduki omaniku/valdaja andmete laiendatud päring

Laiendatud tehniliste sõidukiandmete, registreerimisandmete ning sõiduki omaniku ja valdaja andmete taotlemine riigikoodi ja numbrimärgi või sõiduki tehasetähise (VIN-koodi) ning kontrollkuupäeva/-kellaaja põhjal. Kui päring tehakse VIN-koodi abil, saab selle taotluse edastada mitmele või kõigile seotud riikidele.

| 3) | Sõiduki varasemate omanike/valdajate andmete päring
  Sõiduki kõigi varasemate omanike/valdajate loetelu taotlemine, olenemata sellest, mis riikides sõiduk oli varem registreeritud, sõiduki tehasetähise (VIN-koodi) põhjal ning ilma kontrollkuupäeva ja -kellaajata. Taotluse saab edastada mitmele või kõigile seotud riikidele. |
| --- | --- |

3)

Sõiduki varasemate omanike/valdajate andmete päring

Sõiduki kõigi varasemate omanike/valdajate loetelu taotlemine, olenemata sellest, mis riikides sõiduk oli varem registreeritud, sõiduki tehasetähise (VIN-koodi) põhjal ning ilma kontrollkuupäeva ja -kellaajata. Taotluse saab edastada mitmele või kõigile seotud riikidele.

| 4) | Sõidukiandmete päring omaniku/valdaja kaupa
  Taotlus piiratud hulgal identifitseerimisandmetega teabe saamiseks kõigi sõidukite kohta, mis on registreeritud konkreetse füüsilise isiku nimele, omaniku/valdaja ees- ja perekonnanime, sünniaja (ei ole kohustuslik) või identifitseerimisnumbri (ei ole kohustuslik) põhjal, või konkreetse juriidilise isiku nimele, ettevõtja registrijärgse nime põhjal. |
| --- | --- |

4)

Sõidukiandmete päring omaniku/valdaja kaupa

Taotlus piiratud hulgal identifitseerimisandmetega teabe saamiseks kõigi sõidukite kohta, mis on registreeritud konkreetse füüsilise isiku nimele, omaniku/valdaja ees- ja perekonnanime, sünniaja (ei ole kohustuslik) või identifitseerimisnumbri (ei ole kohustuslik) põhjal, või konkreetse juriidilise isiku nimele, ettevõtja registrijärgse nime põhjal.

| 5) | Sõidukiandmete päring käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri alusel
  Taotlus piiratud hulgal identifitseerimisandmetega teabe saamiseks kõigi sõidukite kohta, mis on registreeritud konkreetse füüsilise või juriidilise isiku nimele, võttes aluseks käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri. |
| --- | --- |

5)

Sõidukiandmete päring käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri alusel

Taotlus piiratud hulgal identifitseerimisandmetega teabe saamiseks kõigi sõidukite kohta, mis on registreeritud konkreetse füüsilise või juriidilise isiku nimele, võttes aluseks käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri.

| 6) | Eespool kirjeldatud päringute 1, 2, 3, 4 ja 5 pakett-versioon, mis sisaldab mitut juhtu. Pakettpäring esitatakse alati ühele konkreetsele riigile. |
| --- | --- |

6)

Eespool kirjeldatud päringute 1, 2, 3, 4 ja 5 pakett-versioon, mis sisaldab mitut juhtu. Pakettpäring esitatakse alati ühele konkreetsele riigile.

| 7) | Mitut sõiduki tehasetähist (VIN-koodi) sisaldav päring, mis esitatakse mitmele riigile kokkulangevuse või kokkulangevuse puudumise kindlakstegemiseks. Teavet taotlenud liikmesriik saab vastuseks tabeliseeria (iga vastav liikmesriik esitab ühe tabeli) ning ära on märgitud, millised VIN-koodid leiti või milliseid ei leitud. Seda funktsiooni saab kasutada üksnes pakettpäringuid tehes. |
| --- | --- |

7)

Mitut sõiduki tehasetähist (VIN-koodi) sisaldav päring, mis esitatakse mitmele riigile kokkulangevuse või kokkulangevuse puudumise kindlakstegemiseks. Teavet taotlenud liikmesriik saab vastuseks tabeliseeria (iga vastav liikmesriik esitab ühe tabeli) ning ära on märgitud, millised VIN-koodid leiti või milliseid ei leitud. Seda funktsiooni saab kasutada üksnes pakettpäringuid tehes.

Üldjuhul kasutatakse päringu tegemisel seda kuupäeva ja kellaaega, mil päring esitatakse, kuid otsingut on võimalik sooritada ka varasemat kontrollkuupäeva ja -kellaaega kasutades. Kui päringu tegemisel kasutatakse varasemat kontrollkuupäeva ja -kellaaega ning asjaomase liikmesriigi registris ei ole varasemat teavet, kuna sellist teavet ei ole üldse sisestatud, siis võib vastuseks saata kehtiva teabe koos vastava märkega.

Ilma et see piiraks käesoleva lisa 1. jaos kehtestatud kohustuse täitmist, võivad liikmesriigid otsustada, et mõnda neist päringuvõimalustest ei saa kasutada, kui nad väljaminevate taotluste korral leiavad, et teatav võimalus ei vasta nende Eurofisci kontaktametnike vajadustele, või kui sissetulevate taotluste puhul ei ole soovitav teave asjaomase liikmesriigi riiklikus sõidukiregistris kättesaadav.

4.   ANDMESTU

| Sõiduki valdajaga seotud andmed |
| --- |
| Registreerimistunnistuse omaniku (ettevõtja) nimi | perekonnanimi, infiksid, tiitlid jms kantakse eraldi väljadele ning nimi esitatakse trükivormingus |
| Eesnimi | eesnimi/eesnimed ja initsiaalid kantakse eraldi väljadele ning nimi esitatakse trükivormingus |
| Aadress | tänav, majanumber, sihtnumber, elu- või asukoht, elu- või asukohariik jms kantakse eraldi väljadele ning aadress esitatakse trükivormingus |
| Sünniaeg | |
| Juriidiline isik | isik, ühendus, ettevõtja, firma jne |
| Identifitseerimisnumber | isiku või ettevõtja ühest tuvastamist võimaldav tunnus |
| Identifitseerimisnumbri liik | identifitseerimisnumbri liik (nt passi number) |
| Käibemaksukohustuslasena registreerimise number | |
| Valdamise alguskuupäev | sõiduki valdamise alguskuupäev; see kuupäev on sageli sama, mis on näidatud sõiduki registreerimistunnistuse jaos I |
| Valdamise lõppkuupäev | sõiduki valdamise lõppkuupäev |
| Sõiduki omanikuga seotud andmed |
| Omaniku (ettevõtja) nimi | perekonnanimi, infiksid, tiitlid jms kantakse eraldi väljadele ning nimi esitatakse trükivormingus |
| Eesnimi | eesnimi/eesnimed ja initsiaalid kantakse eraldi väljadele ning nimi esitatakse trükivormingus |
| Aadress | tänav, majanumber, sihtnumber, elu- või asukoht, elu- või asukohariik jms kantakse eraldi väljadele ning aadress esitatakse trükivormingus |
| Sünniaeg | |
| Juriidiline isik | isik, ühendus, ettevõtja, firma jne |
| Identifitseerimisnumber | isiku või ettevõtja ühest tuvastamist võimaldav tunnus |
| Identifitseerimisnumbri liik | identifitseerimisnumbri liik (nt passi number) |
| Käibemaksukohustuslasena registreerimise number | |
| Omandiõiguse alguskuupäev | sõiduki omandiõiguse alguskuupäev; see kuupäev on sageli sama, mis on näidatud sõiduki registreerimistunnistuse jaos I |
| Omandiõiguse lõppkuupäev | sõiduki omandiõiguse lõppkuupäev |
| Sõidukitega seotud andmed |
| Numbrimärk | |
| Tehasetähis/VIN-kood | |
| Registreerimisriik | |
| Mark | (D.1) nt Ford, Opel, Renault jne |
| Kaubanduslik nimetus | (D.3) nt Focus, Astra, Megane |
| Sõiduki kategooria/ELi kategooria kood | nt mopeed, mootorratas, auto jne |
| Sõiduki värv | |
| Läbisõit | |
| Mass | Kasutuseloleva sõiduki mass |
| Esmase registreerimise kuupäev | kuupäev, mil sõiduk esimest korda mis tahes riigis registreeriti |
| (Tegeliku) registreerimise alguskuupäev | sellise registreerimise kuupäev, mille kohta konkreetne sõiduki registreerimistunnistus on väljastatud |
| Registreerimise lõppkuupäev | sellise registreerimise lõppkuupäev, mille kohta konkreetne sõiduki registreerimistunnistus on väljastatud; on võimalik, et see kuupäev tähistab dokumendil näidatud kehtivusaega, kui see ei ole piiramatu (lühend dokumendil – H) |
| Seisund | vanametalliks lammutatud, varastatud, eksporditud jne |
| Seisundi alguskuupäev | |
| Seisundi lõppkuupäev | |

Sõiduki valdajaga seotud andmed

Registreerimistunnistuse omaniku (ettevõtja) nimi

perekonnanimi, infiksid, tiitlid jms kantakse eraldi väljadele ning nimi esitatakse trükivormingus

Eesnimi

eesnimi/eesnimed ja initsiaalid kantakse eraldi väljadele ning nimi esitatakse trükivormingus

Aadress

tänav, majanumber, sihtnumber, elu- või asukoht, elu- või asukohariik jms kantakse eraldi väljadele ning aadress esitatakse trükivormingus

Sünniaeg

Juriidiline isik

isik, ühendus, ettevõtja, firma jne

Identifitseerimisnumber

isiku või ettevõtja ühest tuvastamist võimaldav tunnus

Identifitseerimisnumbri liik

identifitseerimisnumbri liik (nt passi number)

Käibemaksukohustuslasena registreerimise number

Valdamise alguskuupäev

sõiduki valdamise alguskuupäev; see kuupäev on sageli sama, mis on näidatud sõiduki registreerimistunnistuse jaos I

Valdamise lõppkuupäev

sõiduki valdamise lõppkuupäev

Sõiduki omanikuga seotud andmed

Omaniku (ettevõtja) nimi

perekonnanimi, infiksid, tiitlid jms kantakse eraldi väljadele ning nimi esitatakse trükivormingus

Eesnimi

eesnimi/eesnimed ja initsiaalid kantakse eraldi väljadele ning nimi esitatakse trükivormingus

Aadress

tänav, majanumber, sihtnumber, elu- või asukoht, elu- või asukohariik jms kantakse eraldi väljadele ning aadress esitatakse trükivormingus

Sünniaeg

Juriidiline isik

isik, ühendus, ettevõtja, firma jne

Identifitseerimisnumber

isiku või ettevõtja ühest tuvastamist võimaldav tunnus

Identifitseerimisnumbri liik

identifitseerimisnumbri liik (nt passi number)

Käibemaksukohustuslasena registreerimise number

Omandiõiguse alguskuupäev

sõiduki omandiõiguse alguskuupäev; see kuupäev on sageli sama, mis on näidatud sõiduki registreerimistunnistuse jaos I

Omandiõiguse lõppkuupäev

sõiduki omandiõiguse lõppkuupäev

Sõidukitega seotud andmed

Numbrimärk

Tehasetähis/VIN-kood

Registreerimisriik

Mark

(D.1) nt Ford, Opel, Renault jne

Kaubanduslik nimetus

(D.3) nt Focus, Astra, Megane

Sõiduki kategooria/ELi kategooria kood

nt mopeed, mootorratas, auto jne

Sõiduki värv

Läbisõit

Mass

Kasutuseloleva sõiduki mass

Esmase registreerimise kuupäev

kuupäev, mil sõiduk esimest korda mis tahes riigis registreeriti

(Tegeliku) registreerimise alguskuupäev

sellise registreerimise kuupäev, mille kohta konkreetne sõiduki registreerimistunnistus on väljastatud

Registreerimise lõppkuupäev

sellise registreerimise lõppkuupäev, mille kohta konkreetne sõiduki registreerimistunnistus on väljastatud; on võimalik, et see kuupäev tähistab dokumendil näidatud kehtivusaega, kui see ei ole piiramatu (lühend dokumendil – H)

Seisund

vanametalliks lammutatud, varastatud, eksporditud jne

Seisundi alguskuupäev

Seisundi lõppkuupäev

---

(*1)  Kui andmeelemendi nr 4/3 (Maksude arvutamine – maksuliik) puhul sisestatud liidu kood on B00.

*1

---

| 3.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1130,

2. juuli 2019,

territooriumide tüpoloogiate ühtlase kohaldamise ühetaoliste tingimuste kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1059/2003

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (1), eriti selle artikli 4b lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1059/2003 on loodud liidu piirkondade liigituse õiguslik raamistik, et võimaldada koguda, koostada ja levitada ühtlustatud piirkondlikku statistikat. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1059/2003 on loodud liidu piirkondade liigituse õiguslik raamistik, et võimaldada koguda, koostada ja levitada ühtlustatud piirkondlikku statistikat.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1059/2003 artikliga 4b volitatakse komisjoni kehtestama liidu tasandil ühetaolised tingimused nimetatud artiklis nimetatud territooriumide tüpoloogiate ühtlaseks kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1059/2003 artikliga 4b volitatakse komisjoni kehtestama liidu tasandil ühetaolised tingimused nimetatud artiklis nimetatud territooriumide tüpoloogiate ühtlaseks kohaldamiseks.

| (3) | Need tingimused peaksid kirjeldama tüpoloogiate määramise meetodit konkreetsetele haldusüksustele ja ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) 3. tasandi piirkondadele. |
| --- | --- |

(3)

Need tingimused peaksid kirjeldama tüpoloogiate määramise meetodit konkreetsetele haldusüksustele ja ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) 3. tasandi piirkondadele.

| (4) | Ühetaoliste tingimuste kohaldamisel on oluline võtta arvesse geograafilisi, sotsiaal-majanduslikke, ajaloolisi, kultuurilisi ja keskkonnaolusid. |
| --- | --- |

(4)

Ühetaoliste tingimuste kohaldamisel on oluline võtta arvesse geograafilisi, sotsiaal-majanduslikke, ajaloolisi, kultuurilisi ja keskkonnaolusid.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ruutvõrkudel põhineva tüpoloogia ning haldusüksuste tasandi ja NUTS 3. tasandi tüpoloogiate ühtlase kohaldamise ühetaolised tingimused on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. juuli 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.

1

---

LISA

1.

| Määruses (EÜ) nr 1059/2003 kehtestatud element | Pealkirjad | Tingimused |
| --- | --- | --- |
| Ruutvõrkudel põhinev tüpoloogia | „Maapiirkondade võrguruudud“ või „madala tihedusega võrguruudud“ | 1 km2 võrguruudud asustustihedusega alla 300 elaniku/km2 ja muud linnaklastrite välised võrguruudud. |
| „Linnaklastrid“ või „mõõduka asustustihedusega klastrid“ | | Omavahel piirnevad (k.a diagonaalis) 1 km2 võrguruudud asustustihedusega vähemalt 300 elanikku/km2 ja vähemalt 5 000 elanikuga klastris. |
| „Linnakeskused“ või „suure asustustihedusega klastrid“ | Omavahel piirnevad (v.a diagonaalis) 1 km2 võrguruudud „linnaklastris“ asustustihedusega vähemalt 1 500 elanikku/km2 ja vähemalt 50 000 elanikuga klastris pärast andmelünkade täitmist (gap filling). |

Määruses (EÜ) nr 1059/2003 kehtestatud element

Pealkirjad

Tingimused

Ruutvõrkudel põhinev tüpoloogia

„Maapiirkondade võrguruudud“ või „madala tihedusega võrguruudud“

1 km2 võrguruudud asustustihedusega alla 300 elaniku/km2 ja muud linnaklastrite välised võrguruudud.

„Linnaklastrid“ või „mõõduka asustustihedusega klastrid“

Omavahel piirnevad (k.a diagonaalis) 1 km2 võrguruudud asustustihedusega vähemalt 300 elanikku/km2 ja vähemalt 5 000 elanikuga klastris.

„Linnakeskused“ või „suure asustustihedusega klastrid“

Omavahel piirnevad (v.a diagonaalis) 1 km2 võrguruudud „linnaklastris“ asustustihedusega vähemalt 1 500 elanikku/km2 ja vähemalt 50 000 elanikuga klastris pärast andmelünkade täitmist (gap filling).

2.

| Määruses (EÜ) nr 1059/2003 kehtestatud element | Pealkirjad | Tingimused |
| --- | --- | --- |
| Linnastumise määr (DEGURBA) | „Linnapiirkonnad“ | „Linnad“ või „tiheasustusega alad“ | Haldusüksuste tasandi territooriumiüksused, kus vähemalt 50 % elanikkonnast elab linnakeskustes. |
| „Väiksemad linnad ja eeslinnad“ või „keskmise asustustihedusega alad“ | Haldusüksuste tasandi territooriumiüksused, kus alla 50 % elanikkonnast elab maapiirkondade võrguruutudes ja alla 50 % elab linnakeskustes. |
| „Maapiirkonnad“ või „hõreasustusega alad“ | Haldusüksuste tasandi territooriumiüksused, kus vähemalt 50 % elanikkonnast elab maapiirkondade võrguruutudes. |
| Funktsionaalsed linnapiirkonnad | „Funktsionaalsed linnapiirkonnad“ | „Linnad“ | „Linnade“ või „tiheasustusega aladena“ määratletud haldusüksuste tasandi territooriumiüksused. |
| „Töörände ala“ | Haldusüksuste tasandi territooriumiüksused, kust vähemalt 15 % töötavast elanikkonnast pendeldab linna vahet, kusjuures enklaavid on kaasa arvatud ja eksklaavid välja arvatud. |
| Rannikualad | „Rannikualad“ | Haldusüksuste tasandi territooriumiüksused, mis piirnevad merega või mille territooriumist vähemalt 50 % ei ole merest kaugemal kui 10 km. Lisatud on enklaavid (muud kui mereäärsed haldusüksused, mis piirnevad mereäärsete haldusüksustega). |
| „Muud kui rannikualad“ | Haldusüksuste tasandi territooriumiüksused, mis ei ole rannikualad, s.o ei piirne merega ja mille pinnast alla 50 % ei ole merest kaugemal kui 10 km. |

Määruses (EÜ) nr 1059/2003 kehtestatud element

Pealkirjad

Tingimused

Linnastumise määr (DEGURBA)

„Linnapiirkonnad“

„Linnad“ või „tiheasustusega alad“

Haldusüksuste tasandi territooriumiüksused, kus vähemalt 50 % elanikkonnast elab linnakeskustes.

„Väiksemad linnad ja eeslinnad“ või „keskmise asustustihedusega alad“

Haldusüksuste tasandi territooriumiüksused, kus alla 50 % elanikkonnast elab maapiirkondade võrguruutudes ja alla 50 % elab linnakeskustes.

„Maapiirkonnad“ või „hõreasustusega alad“

Haldusüksuste tasandi territooriumiüksused, kus vähemalt 50 % elanikkonnast elab maapiirkondade võrguruutudes.

Funktsionaalsed linnapiirkonnad

„Funktsionaalsed linnapiirkonnad“

„Linnad“

„Linnade“ või „tiheasustusega aladena“ määratletud haldusüksuste tasandi territooriumiüksused.

„Töörände ala“

Haldusüksuste tasandi territooriumiüksused, kust vähemalt 15 % töötavast elanikkonnast pendeldab linna vahet, kusjuures enklaavid on kaasa arvatud ja eksklaavid välja arvatud.

Rannikualad

„Rannikualad“

Haldusüksuste tasandi territooriumiüksused, mis piirnevad merega või mille territooriumist vähemalt 50 % ei ole merest kaugemal kui 10 km. Lisatud on enklaavid (muud kui mereäärsed haldusüksused, mis piirnevad mereäärsete haldusüksustega).

„Muud kui rannikualad“

Haldusüksuste tasandi territooriumiüksused, mis ei ole rannikualad, s.o ei piirne merega ja mille pinnast alla 50 % ei ole merest kaugemal kui 10 km.

3.

| Määruses (EÜ) nr 1059/2003 kehtestatud element | Pealkirjad | Tingimused |
| --- | --- | --- |
| Linna-maa tüpoloogia | „Peamiselt linnapiirkonnad“ | NUTS 3. tasandi piirkonnad, kus vähemalt 80 % elanikkonnast elab linnakeskustes. |
| „Vahepealsed piirkonnad“ | NUTS 3. tasandi piirkonnad, kus rohkem kui 50 %, kuid vähem kui 80 % elanikkonnast elab linnakeskustes. |
| „Peamiselt maapiirkonnad“ | NUTS 3. tasandi piirkonnad, kus vähemalt 50 % elanikkonnast elab maapiirkondade võrguruutudes. |
| Suurlinnatüpoloogia | „Suurlinnapiirkonnad“ | Üksik NUTS 3. tasandi piirkond või nende kogum, kus vähemalt 50 % elanikkonnast elab vähemalt 250 000 elanikuga funktsionaalsetel linna-aladel. |
| „Muud kui suurlinnapiirkonnad“ | NUTS 3. tasandi piirkonnad, mis ei ole suurlinnapiirkonnad. |
| Rannikupiirkondade tüpoloogia | „Rannikupiirkonnad“ | Merega piirnevad NUTS 3. tasandi piirkonnad või need, kus vähemalt 50 % elanikkonnast ei ela rannikust kaugemal kui 50 km, samuti Hamburgi (Saksamaa) NUTS 3. tasandi piirkond. |
| „Muud kui rannikupiirkonnad“ | NUTS 3. tasandi piirkonnad, mis ei ole rannikupiirkonnad. |

Määruses (EÜ) nr 1059/2003 kehtestatud element

Pealkirjad

Tingimused

Linna-maa tüpoloogia

„Peamiselt linnapiirkonnad“

NUTS 3. tasandi piirkonnad, kus vähemalt 80 % elanikkonnast elab linnakeskustes.

„Vahepealsed piirkonnad“

NUTS 3. tasandi piirkonnad, kus rohkem kui 50 %, kuid vähem kui 80 % elanikkonnast elab linnakeskustes.

„Peamiselt maapiirkonnad“

NUTS 3. tasandi piirkonnad, kus vähemalt 50 % elanikkonnast elab maapiirkondade võrguruutudes.

Suurlinnatüpoloogia

„Suurlinnapiirkonnad“

Üksik NUTS 3. tasandi piirkond või nende kogum, kus vähemalt 50 % elanikkonnast elab vähemalt 250 000 elanikuga funktsionaalsetel linna-aladel.

„Muud kui suurlinnapiirkonnad“

NUTS 3. tasandi piirkonnad, mis ei ole suurlinnapiirkonnad.

Rannikupiirkondade tüpoloogia

„Rannikupiirkonnad“

Merega piirnevad NUTS 3. tasandi piirkonnad või need, kus vähemalt 50 % elanikkonnast ei ela rannikust kaugemal kui 50 km, samuti Hamburgi (Saksamaa) NUTS 3. tasandi piirkond.

„Muud kui rannikupiirkonnad“

NUTS 3. tasandi piirkonnad, mis ei ole rannikupiirkonnad.

---

| 3.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1131,

2. juuli 2019,

millega luuakse tollimeede Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 14a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 24a rakendamiseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 14a lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (2) eriti selle artikli 24a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EL) 2016/1036 ja määrus (EL) 2016/1037 võimaldavad teatavate kaupade suhtes kohaldada dumpinguvastast ja/või tasakaalustavat tollimaksu liikmesriigi mandrilaval või liikmesriigi poolt ÜRO mereõiguse konventsiooni kohaselt deklareeritud majandusvööndis (3). |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EL) 2016/1036 ja määrus (EL) 2016/1037 võimaldavad teatavate kaupade suhtes kohaldada dumpinguvastast ja/või tasakaalustavat tollimaksu liikmesriigi mandrilaval või liikmesriigi poolt ÜRO mereõiguse konventsiooni kohaselt deklareeritud majandusvööndis (3).

| (2) | Kui asjaomane toode tuuakse liidu liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuvale tehissaarele, paiksele või ujuvale rajatisele või mis tahes muule struktuurile, nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 952/2013, (4) et sellisel juhul kasutataks sellise toote deklareerimiseks enne selle väljavedu reekspordi deklaratsiooni, reekspordi teatist või väljumise ülddeklaratsiooni. Selleks et tagada vajalik teave, et teha kindlaks, kas tolliasutusel on võimalik dumpinguvastane ja/või tasakaalustav tollimaks kätte saada või et täita määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõigetes 5, 5a ja 6 ning määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõigetes 5, 5a ja 6 sätestatud registreerimis- ja aruandluskohustust, tuleks saajalt nõuda vastuvõtudeklaratsiooni esitamist selle liikmesriigi pädevale tolliasutusele, kus reekspordi deklaratsioon aktsepteeriti, või kus reekspordi teatis või väljumise ülddeklaratsioon registreeriti 30 päeva jooksul pärast asjaomase toote vastuvõtmist mandrilaval või majandusvööndis asuval tehissaarel, paiksel või ujuval rajatisel või muul struktuuril. |
| --- | --- |

(2)

Kui asjaomane toode tuuakse liidu liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuvale tehissaarele, paiksele või ujuvale rajatisele või mis tahes muule struktuurile, nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 952/2013, (4) et sellisel juhul kasutataks sellise toote deklareerimiseks enne selle väljavedu reekspordi deklaratsiooni, reekspordi teatist või väljumise ülddeklaratsiooni. Selleks et tagada vajalik teave, et teha kindlaks, kas tolliasutusel on võimalik dumpinguvastane ja/või tasakaalustav tollimaks kätte saada või et täita määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõigetes 5, 5a ja 6 ning määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõigetes 5, 5a ja 6 sätestatud registreerimis- ja aruandluskohustust, tuleks saajalt nõuda vastuvõtudeklaratsiooni esitamist selle liikmesriigi pädevale tolliasutusele, kus reekspordi deklaratsioon aktsepteeriti, või kus reekspordi teatis või väljumise ülddeklaratsioon registreeriti 30 päeva jooksul pärast asjaomase toote vastuvõtmist mandrilaval või majandusvööndis asuval tehissaarel, paiksel või ujuval rajatisel või muul struktuuril.

| (3) | Kui asjaomane toode tuuakse liidu liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuvale tehissaarele, paiksele või ujuvale rajatisele või mis tahes muule struktuurile otse väljastpoolt liidu tolliterritooriumi, ei ole võimalik kasutada määrusega (EL) nr 952/2013 ette nähtud vahendeid. Selleks et tagada vajalik teave, et teha kindlaks, kas tolliasutusel on võimalik dumpinguvastane ja/või tasakaalustav tollimaks kätte saada või et täita määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõigetes 5, 5a ja 6 ning määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõigetes 5, 5a ja 6 sätestatud registreerimis- ja aruandluskohustust, tuleks asjaomane toode deklareerida vastuvõtudeklaratsiooniga, mille saaja esitab 30 päeva jooksul pärast asjaomase toote vastuvõtmist mandrilaval või majandusvööndis asuval tehissaarel, paiksel või ujuval rajatisel või muul struktuuril. Kuna liikmesriik, kellele mandrilava või majandusvöönd kuulub, on kõige sobivam kontrolli teostamiseks, tuleb deklaratsioon esitada selle liikmesriigi pädevale tolliasutusele. |
| --- | --- |

(3)

Kui asjaomane toode tuuakse liidu liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuvale tehissaarele, paiksele või ujuvale rajatisele või mis tahes muule struktuurile otse väljastpoolt liidu tolliterritooriumi, ei ole võimalik kasutada määrusega (EL) nr 952/2013 ette nähtud vahendeid. Selleks et tagada vajalik teave, et teha kindlaks, kas tolliasutusel on võimalik dumpinguvastane ja/või tasakaalustav tollimaks kätte saada või et täita määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõigetes 5, 5a ja 6 ning määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõigetes 5, 5a ja 6 sätestatud registreerimis- ja aruandluskohustust, tuleks asjaomane toode deklareerida vastuvõtudeklaratsiooniga, mille saaja esitab 30 päeva jooksul pärast asjaomase toote vastuvõtmist mandrilaval või majandusvööndis asuval tehissaarel, paiksel või ujuval rajatisel või muul struktuuril. Kuna liikmesriik, kellele mandrilava või majandusvöönd kuulub, on kõige sobivam kontrolli teostamiseks, tuleb deklaratsioon esitada selle liikmesriigi pädevale tolliasutusele.

| (4) | Selleks et lihtsustada kontrolli, mida tolliasutused teevad käesoleva määruse alusel, peaks võlgniku mõiste üldreeglina piirduma nende litsentside omajatega, mis lubavad äritegevust nende liikmesriikide mandrilaval ja majandusvööndis, kes võtavad asjaomased tooted vastu kõnealusel mandrilaval või majandusvööndis asuval tehissaarel, paiksel või ujuval rajatisel või muul struktuuril, olenemata kohast, kust asjaomane toode tuuakse. Erijuhtudel võivad isikud, kes ei ole litsentsi omajad, olla samuti võlgnikud. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et lihtsustada kontrolli, mida tolliasutused teevad käesoleva määruse alusel, peaks võlgniku mõiste üldreeglina piirduma nende litsentside omajatega, mis lubavad äritegevust nende liikmesriikide mandrilaval ja majandusvööndis, kes võtavad asjaomased tooted vastu kõnealusel mandrilaval või majandusvööndis asuval tehissaarel, paiksel või ujuval rajatisel või muul struktuuril, olenemata kohast, kust asjaomane toode tuuakse. Erijuhtudel võivad isikud, kes ei ole litsentsi omajad, olla samuti võlgnikud.

| (5) | Juhtudeks, kui asjaomane toode suunatakse seestöötlemise protseduurile enne, kui see tarnitakse liidu liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuvale tehissaarele, paiksele või ujuvale rajatisele või mis tahes muule struktuurile, tuleb kehtestada erieeskiri, et vältida võimalikku dumpinguvastasest ja/või tasakaalustavast tollimaksust kõrvalehoidmist. |
| --- | --- |

(5)

Juhtudeks, kui asjaomane toode suunatakse seestöötlemise protseduurile enne, kui see tarnitakse liidu liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuvale tehissaarele, paiksele või ujuvale rajatisele või mis tahes muule struktuurile, tuleb kehtestada erieeskiri, et vältida võimalikku dumpinguvastasest ja/või tasakaalustavast tollimaksust kõrvalehoidmist.

| (6) | Selleks et võimaldada käesolevas määruses sätestatud raamistiku tõhusat toimimist, tuleks kohaldada määruses (EL) nr 952/2013 juba sätestatud asjakohaseid protseduure seoses tollivõla arvutamise, tollivõlast teatamise, tollivõla sissenõudmise, tagasimaksmise, vähendamise ja kustutamisega ning tagatise andmist tuleks kohaldada niivõrd, kui need on käesoleva määruse seisukohast asjakohased. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et võimaldada käesolevas määruses sätestatud raamistiku tõhusat toimimist, tuleks kohaldada määruses (EL) nr 952/2013 juba sätestatud asjakohaseid protseduure seoses tollivõla arvutamise, tollivõlast teatamise, tollivõla sissenõudmise, tagasimaksmise, vähendamise ja kustutamisega ning tagatise andmist tuleks kohaldada niivõrd, kui need on käesoleva määruse seisukohast asjakohased.

| (7) | Kuna määruses (EL) nr 952/2013 sisalduvaid tollikontrolli käsitlevaid sätteid ei kohaldata väljaspool liidu tolliterritooriumi, tuleb käesoleva määrusega kehtestada konkreetsed tollikontrolli eeskirjad. |
| --- | --- |

(7)

Kuna määruses (EL) nr 952/2013 sisalduvaid tollikontrolli käsitlevaid sätteid ei kohaldata väljaspool liidu tolliterritooriumi, tuleb käesoleva määrusega kehtestada konkreetsed tollikontrolli eeskirjad.

| (8) | Selleks et anda tolliasutustele piisavalt aega vastuvõtudeklaratsioonide töötlemise ettevalmistamiseks, tuleks käesoleva määruse sätete kohaldamist edasi lükata. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et anda tolliasutustele piisavalt aega vastuvõtudeklaratsioonide töötlemise ettevalmistamiseks, tuleks käesoleva määruse sätete kohaldamist edasi lükata.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõikes 1 ja määruse (EL) 2016/1037 artikli 25 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõikes 1 ja määruse (EL) 2016/1037 artikli 25 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse dumpinguvastase ja/või tasakaalustava tollimaksu sissenõudmise tingimused toodete puhul, mis tuuakse liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuvale tehissaarele, paiksele või ujuvale rajatisele või mis tahes muule struktuurile, samuti sellistest toodetest teavitamise ja nende deklareerimise ning tollimaksu tasumise protseduurid, kui kõnealuste toodete suhtes kohaldatakse vähemalt üht järgmisest:

| a) | teade dumpinguvastase või subsiidiumivastase uurimise algatamise kohta; |
| --- | --- |

a)

teade dumpinguvastase või subsiidiumivastase uurimise algatamise kohta;

| b) | komisjoni rakendusmäärus, millega kehtestatakse impordi suhtes registreerimisnõue; |
| --- | --- |

b)

komisjoni rakendusmäärus, millega kehtestatakse impordi suhtes registreerimisnõue;

| c) | komisjoni rakendusmäärus, millega kehtestatakse ajutine või lõplik dumpinguvastane või tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

c)

komisjoni rakendusmäärus, millega kehtestatakse ajutine või lõplik dumpinguvastane või tasakaalustav tollimaks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „tolliasutused“– liikmesriikide tolliasutused, kes vastutavad käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 lõikes 2 määratletud tollialaste õigusaktide kohaldamise eest;

„tolliasutused“

2)   „mandrilava“– Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis määratletud mandrilava;

„mandrilava“

3)   „majandusvöönd“– Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis määratletud majandusvöönd, mille liikmesriik on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni kohaselt kuulutanud majandustsooniks;

„majandusvöönd“

4)   „asjaomane toode“– toode, mille suhtes kohaldatakse vähemalt üht järgmisest:

„asjaomane toode“

| a) | teade dumpinguvastase või subsiidiumivastase uurimise algatamise kohta; |
| --- | --- |

a)

teade dumpinguvastase või subsiidiumivastase uurimise algatamise kohta;

| b) | komisjoni rakendusmäärus, millega kehtestatakse impordi suhtes registreerimisnõue; |
| --- | --- |

b)

komisjoni rakendusmäärus, millega kehtestatakse impordi suhtes registreerimisnõue;

| c) | komisjoni rakendusmäärus, millega kehtestatakse ajutine või lõplik dumpinguvastane või tasakaalustav tollimaks; |
| --- | --- |

c)

komisjoni rakendusmäärus, millega kehtestatakse ajutine või lõplik dumpinguvastane või tasakaalustav tollimaks;

5)   „vastuvõtudeklaratsioon“– dokument, millega vastuvõtja näitab ettenähtud vormis ja viisil asjaomaste toodete vastuvõtmist liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuval tehissaarel, paiksel või ujuval rajatisel või mis tahes muul struktuuril, ning mis sisaldab andmeid, mida on vaja tasumisele kuuluva dumpinguvastase tollimaksu ja/või tasakaalustava tollimaksu kogumiseks või artikli 1 punktis a või b osutatud akti kohaseks aruandluseks ja/või registreerimiseks;

„vastuvõtudeklaratsioon“

6)   „võlg“– isiku kohustus tasuda asjaomase toote suhtes kohaldatava dumpinguvastase ja/või tasakaalustava tollimaksu summa;

„võlg“

7)   „vastuvõtja“– isik, kellel on liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis äritegevuseks litsents või luba ja kes võtab vastu asjaomase toote või on korraldanud selle vastuvõtmise kõnealusel mandrilaval või kõnealuses majandustsoonis asuval tehissaarel, paiksel või ujuval rajatisel või mis tahes muul struktuuril;

„vastuvõtja“

8)   „võlgnik“– võla tasumise eest vastutav isik.

„võlgnik“

Artikkel 3

Vastuvõtudeklaratsiooni esitamine

1.   Vastuvõtja deklareerib vastuvõtudeklaratsiooniga asjaomase toote vastuvõtmise liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuval tehissaarel, paiksel või ujuval rajatisel või mis tahes muul struktuuril.

2.   Vastuvõtudeklaratsioon esitatakse viivitamata ja hiljemalt 30 päeva jooksul alates asjaomase toote vastuvõtmisest elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil järgmistele tolliasutustele:

| a) | kui asjaomane toode tuuakse liidu tolliterritooriumilt, selle liikmesriigi tolliasutusele, kus reekspordi deklaratsioon on aktsepteeritud või reekspordi teatis või väljumise ülddeklaratsiooni on registreeritud; |
| --- | --- |

a)

kui asjaomane toode tuuakse liidu tolliterritooriumilt, selle liikmesriigi tolliasutusele, kus reekspordi deklaratsioon on aktsepteeritud või reekspordi teatis või väljumise ülddeklaratsiooni on registreeritud;

| b) | kui asjaomast toodet ei tooda liidu tolliterritooriumilt, selle liikmesriigi tolliasutusele, kellele mandrilava või majandusvöönd kuulub. |
| --- | --- |

b)

kui asjaomast toodet ei tooda liidu tolliterritooriumilt, selle liikmesriigi tolliasutusele, kellele mandrilava või majandusvöönd kuulub.

3.   Vastuvõtudeklaratsioon sisaldab lisa I osas loetletud andmeelemente ja sellele tuleb lisada dokumendid, mis neid andmeelemente toetavad.

4.   Tolliasutus võib lubada deklaratsiooni esitamist muude kui elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil. Sel juhul esitab vastuvõtja lisa II osas sätestatud pabervormi originaaleksemplari ja ühe koopia koos dokumentidega, mis tõendavad vormil esitatud andmeelemente. Tolliasutus säilitab originaaleksemplari. Tolliasutus tagastab koopia vastuvõtjale pärast seda, kui ta on vastuvõtudeklaratsiooni registreerinud ja selle kättesaamist kinnitanud.

5.   Liikmesriigid kasutavad vastuvõtudeklaratsioonides esitatud teavet määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõiget 5 ja 5a ning määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõigete 5 ja 5a kohaste registreerimiskohustuste täitmiseks ning nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõike 6 ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõike 6 kohaste komisjonile aruannete esitamise kohustuste täitmiseks.

Artikkel 4

Võlg

1.   Võlg tekib järgmisest:

| a) | reekspordi deklaratsiooni, reekspordi teatise või väljumise ülddeklaratsiooni esitamine asjaomase toote kohta, sealhulgas määruses (EL) nr 952/2013 osutatud seestöötlemise protseduuri alusel saadud töödeldud toote kohta, mis tuuakse liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuvale tehissaarele, paiksele või ujuvale rajatisele või mis tahes muule struktuurile liidu tolliterritooriumilt; |
| --- | --- |

a)

reekspordi deklaratsiooni, reekspordi teatise või väljumise ülddeklaratsiooni esitamine asjaomase toote kohta, sealhulgas määruses (EL) nr 952/2013 osutatud seestöötlemise protseduuri alusel saadud töödeldud toote kohta, mis tuuakse liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuvale tehissaarele, paiksele või ujuvale rajatisele või mis tahes muule struktuurile liidu tolliterritooriumilt;

| b) | asjaomase toote vastuvõtmine, kui see tuuakse liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuvale tehissaarele, paiksele või ujuvale rajatisele või mis tahes muule struktuurile väljastpoolt liidu tolliterritooriumi. |
| --- | --- |

b)

asjaomase toote vastuvõtmine, kui see tuuakse liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuvale tehissaarele, paiksele või ujuvale rajatisele või mis tahes muule struktuurile väljastpoolt liidu tolliterritooriumi.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud juhtudel tekib võlg reekspordi deklaratsiooni aktsepteerimise või reekspordi teatise või väljumise ülddeklaratsiooni registreerimise ajal.

Lõike 1 punktis b osutatud juhtudel tekib võlg asjaomaste toodete vastuvõtmise ajal.

3.   Võlgnik on vastuvõtja.

Kui reekspordi deklaratsioon, reekspordi teatis, lõike 1 punktis a osutatud väljumise ülddeklaratsioon või lõikes 4 osutatud vastuvõtudeklaratsioon koostatakse sellise teabe põhjal, mille alusel dumpinguvastast ja/või tasakaalustavat tollimaksu täielikult või osaliselt ei koguta, on võlgnik ka isik, kes esitas deklaratsiooni või teatise koostamiseks vajaliku teabe ja kes teadis või oleks pidanud teadma, et selline teave oli vale.

Kui ühele võlale vastava dumpinguvastase ja/või tasakaalustava tollimaksu summa tasumise eest vastutab mitu isikut, vastutavad nad kõnealuse summa maksmise eest solidaarselt.

4.   Vastuvõtja esitab vastuvõtudeklaratsiooni viivitamata ja hiljemalt 30 päeva jooksul pärast asjaomase toote vastuvõtmist. Rakendatakse artikli 3 lõikeid 2, 3 ja 4.

5.   Lõike 1 punkti a kohaldamiseks esitatakse reekspordi deklaratsioonis, reekspordi teatises või väljumise ülddeklaratsioonis teave selle liikmesriigi mandrilava või majandusvööndi kohta, kuhu asjaomane toode tuuakse, kasutades asjakohast täiendavat viidet, nagu on määratletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (5) B lisa II jaotise punkti 2 andmeelemendis 2/3.

6.   Võlg tekib vastuvõtudeklaratsiooni esitamise kohas või kui seda ei ole esitatud artikli 3 lõike 2 või artikli 4 lõike 4 kohaselt, siis kohas, kus see oleks tulnud esitada.

Artikkel 5

Dumpinguvastase ja/või tasakaalustava tollimaksu summa arvutamine

1.   Tasumisele kuuluva dumpinguvastase ja/või tasakaalustava tollimaksu summa määratakse mutatis mutandis kindlaks nende määruse (EL) nr 952/2013 imporditollimaksu arvutamise eeskirjade alusel, mida kohaldati vaatlusaluse toote suhtes ajal, mil võlg seoses asjaomase tootega tekkis.

2.   Kui asjaomane toode on suunatud määruses (EL) nr 952/2013 osutatud seestöötlemise protseduurile, arvutatakse võlg seoses asjaomasest tootest saadud töödeldud toodetega, mis reeksporditakse liikmesriigi mandrilaval või majandusvööndis asuvasse sihtkohta, selle asjaomase toote tariifse klassifikatsiooni, tolliväärtuse, koguse, laadi ja päritolu alusel, mis suunati seestöötlemise protseduurile asjaomase tootega seotud tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajal.

Artikkel 6

Võla teatamine, sissenõudmine, maksmine, tagasimaksmine, vähendamine ja kustutamine ning tagatise andmine

Võla teatamise, sissenõudmise, maksmise, tagasimaksmise, vähendamise ja kustutamise ning tagatise andmisega seoses kohaldatakse määruse (EL) nr 952/2013 III jaotise 2., 3. ja 4. peatüki asjakohaseid sätteid mutatis mutandis.

mutatis mutandis

Artikkel 7

Tollikontroll

1.   Tolliasutused võivad uurida asjaomast toodet ja/või võtta proove, kui neil on veel võimalik seda teha, kontrollida reekspordi deklaratsioonis, reekspordi teatises, väljumise ülddeklaratsioonis või vastuvõtudeklaratsioonis esitatud andmete õigsust ja täielikkust ning kontrollida tõendavate dokumentide olemasolu, autentsust, täpsust ja kehtivust.

2.   Tolliasutused võivad kontrollida võlgniku raamatupidamisdokumente ja muid dokumente, mis on seotud asjaomase tootega tehtud toimingute või seda toodet hõlmavate eelnevate või edasiste äritoimingutega.

3.   Kui on tõendeid, et isik ei täitnud mõnda käesolevas määruses sätestatud kohustusest, võivad tolliasutused kontrollida kõnealuse isiku raamatupidamisdokumente ja muid dokumente, mis on seotud asjaomase tootega tehtud toimingute või seda toodet hõlmavate eelnevate või edasiste äritoimingutega.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud kontrolle ja läbivaatusi võib teha kauba valdaja või tema esindaja ruumides või mis tahes muu isiku ruumides, kes on otseselt või kaudselt äriliselt seotud nendes toimingutes osalemisega, või mis tahes muu isiku ruumides, kelle valduses on need dokumendid ja andmed ärilisel eesmärgil.

Artikkel 8

Dokumentide ja muu teabe säilitamine ning tasud ja kulud

Määruse (EL) nr 952/2013 artiklit 51 kohaldatakse mutatis mutandis dokumentide ja muu teabe säilitamise suhtes.

mutatis mutandis

Määruse (EL) nr 952/2013 artiklit 52 kohaldatakse mutatis mutandis tasude ja kulude suhtes.

mutatis mutandis

Artikkel 9

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates neljandast kuust pärast avaldamise kuupäeva.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. juuli 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

2

(3)  
  EÜT L 179, 23.6.1998, lk 3.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

5

---

LISA

VASTUVÕTUDEKLARATSIOON

I OSA

Andmeelemendid

Vastuvõtja esitab elektrooniliselt vastuvõtudeklaratsiooni, mis sisaldab järgmisi andmeid.

| 1) | Vastuvõtja nimi, aadress ja EORI-number |
| --- | --- |

1)

Vastuvõtja nimi, aadress ja EORI-number

| 2) | Deklareeritud asjaomase toote kirjeldus, kauba kood – TARICi kood ja TARICi lisakood (vajaduse korral), bruto- ja netomass, lisaühikus väljendatud kogus (vajaduse korral), päritoluriigi kood ja/või vajaduse korral lähteriigi kood (1) |
| --- | --- |

2)

Deklareeritud asjaomase toote kirjeldus, kauba kood – TARICi kood ja TARICi lisakood (vajaduse korral), bruto- ja netomass, lisaühikus väljendatud kogus (vajaduse korral), päritoluriigi kood ja/või vajaduse korral lähteriigi kood (1)

| 3) | Pädev liikmesriik (vt artikli 3 lõige 2 ja artikli 4 lõige 4) |
| --- | --- |

3)

Pädev liikmesriik (vt artikli 3 lõige 2 ja artikli 4 lõige 4)

| 4) | Käesoleva deklaratsiooni suhtes kohaldatavate määruste või menetluse algatamise teadete arv
  Kohaldatav meede:






  — | Statistika dumpinguvastaste/tasakaalustavate meetmete kohta |
| --- | --- | --- |

4)

Käesoleva deklaratsiooni suhtes kohaldatavate määruste või menetluse algatamise teadete arv

Kohaldatav meede:

—

Statistika dumpinguvastaste/tasakaalustavate meetmete kohta

| — | Algatamisteade |
| --- | --- |

—

Algatamisteade

| — | Registreerimine |
| --- | --- |

—

Registreerimine

| — | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- |

—

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

| — | Ajutine tasakaalustav tollimaks |
| --- | --- |

—

Ajutine tasakaalustav tollimaks

| — | Lõplik dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- |

—

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

| — | Lõplik tasakaalustav tollimaks |
| --- | --- |

—

Lõplik tasakaalustav tollimaks

| 5) | Neto, vaba hind mandrilaval või majandusvööndis |
| --- | --- |

5)

Neto, vaba hind mandrilaval või majandusvööndis

| 6) | Ajutise ja/või lõpliku dumpinguvastase ja/või tasakaalustava tollimaksu summa arvutamine, vajaduse korral |
| --- | --- |

6)

Ajutise ja/või lõpliku dumpinguvastase ja/või tasakaalustava tollimaksu summa arvutamine, vajaduse korral

| 7) | Asjaomase toote kättesaamise kuupäev ja vajaduse korral MRN |
| --- | --- |

7)

Asjaomase toote kättesaamise kuupäev ja vajaduse korral MRN

| 8) | Esitatud dokumendid, sertifikaadid ja load, täiendavad viited (arve lisatakse asjaomase toote müügi korral) |
| --- | --- |

8)

Esitatud dokumendid, sertifikaadid ja load, täiendavad viited (arve lisatakse asjaomase toote müügi korral)

| 9) | Kuupäev, vastuvõtja nimi ja allkiri |
| --- | --- |

9)

Kuupäev, vastuvõtja nimi ja allkiri

Toll võib lubada nende andmete esitamist elektroonilisi andmetöötlusvahendeid kasutamata. Sellisel juhul peab vastuvõtja kasutama järgmist pabervormi „Vastuvõtudeklaratsioon“.

II OSA

Vorm

EUROOPA LIIT

Vastuvõtudeklaratsioon

(Komisjoni 2. juuli 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/1131 (millega luuakse tollimeede nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 14a ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 24a rakendamiseks) artiklid 3 ja 4)

Originaal

Pädevatele tolliasutustele

1. Vastuvõtja identifitseerimisnumber (vastuvõtja nimi, aadress ja EORI-number)

2. Deklareeritud asjaomane toode

Kauba kood – TARICi kood (ja vajaduse korral TARICi lisakood)

Päritoluriigi kood ja/või vajaduse korral (1) lähteriigi kood

Bruto- ja netomass

Lisaühikus väljendatud kogus (vajaduse korral)

Asjaomase toote kirjeldus

3. Pädev liikmesriik (vt artikli 3 lõige 2 ja artikli 4 lõige 4)

4. Käesoleva deklaratsiooni suhtes kohaldatavate määruste või menetluse algatamise teadete arv

Kohaldatav meede (märkige lahter):

Statistika dumpinguvastaste/tasakaalustavate meetmete kohta

Algatamisteade

Registreerimine

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Ajutine tasakaalustav tollimaks

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

Lõplik tasakaalustav tollimaks

5. Neto, vaba hind mandrilaval või majandusvööndis.

ORIGINAAL

6. Makstava dumpinguvastase ja/või tasakaalustava tollimaksu summa arvutamine, vajaduse korral

7. Asjaomase toote kättesaamise kuupäev ja vajaduse korral MRN

8. Esitatud dokumendid, sertifikaadid ja load, täiendavad viited (arve lisatakse asjaomase toote müügi korral)

9. Kuupäev Vastuvõtja nimi Vastuvõtja allkiri

(1) Juhul, kui dumpingu- või subsiidiumivastaseid meetmeid laiendatakse toodetele, mis on lähetatud muust riigist kui riik, kust pärit impordi suhtes on kehtestatud dumpingu- või subsiidiumivastased meetmed pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist.

KASUTAMISEKS AINULT TOLLILE

Liikmesriikide pädevate tolliasutuste märkused

Vastuvõtudeklaratsiooni saamise kuupäev ja registreerimisnumber

Arve vähendatud tollimaksumäära kohaldamiseks või ettevõtja (märkige lahter)

Vastab minimaalsele impordihinnale (MIP), mis on määratletud dumpinguvastase/tasakaalustava tollimaksu vähendamise/vabastamise künnisena (märkige lahter)

Muud märkused

Kuupäev Nimi Allkiri Pitser/aadress

Märkus

Märkus

Vastuvõtudeklaratsiooni koopial olev tekst on järgmine:

„Koopia

vastuvõtjale“.

---

(1)  Juhul, kui dumpingu- või subsiidiumivastaseid meetmeid laiendatakse toodetele, mis on lähetatud muust riigist kui riik, kust pärit impordi suhtes on kehtestatud dumpingu- või subsiidiumivastased meetmed pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist.

1

---

| 3.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1132,

2. juuli 2019,

millega antakse ajutine erakorraline kohandamistoetus Iirimaa veise- ja vasikalihasektori põllumajandustootjatele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, (1) millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, eriti selle artikli 221 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Veise- ja vasikalihasektor on traditsiooniliselt olnud kõige haavatavam põllumajanduslik toidusektor mitme teguri tõttu, milleks on eelkõige piiratud juurdepääs kolmandate riikide turgudele ja vähenev sisetarbimine. Lisaks tekivad uued probleemid, mis tulenevad sektori panusest kasvuhoonegaaside heite tekkesse. |
| --- | --- |

(1)

Veise- ja vasikalihasektor on traditsiooniliselt olnud kõige haavatavam põllumajanduslik toidusektor mitme teguri tõttu, milleks on eelkõige piiratud juurdepääs kolmandate riikide turgudele ja vähenev sisetarbimine. Lisaks tekivad uued probleemid, mis tulenevad sektori panusest kasvuhoonegaaside heite tekkesse.

| (2) | Veise- ja vasikalihatööstuse struktuur muudab selle haavatavaks peamiselt pika olelusringi ja ekstensiivse karjakasvatusega seotud suurte kulude tõttu. Neid tegureid on veelgi võimendanud Ühendkuningriigi liidust lahkumise väljavaade ja ebakindlus, mis on seotud Ühendkuningriigi tulevase tollitariifistikuga pärast seda, kui ta on liidust välja astunud. Ühendkuningriik on kvaliteetse veise- ja vasikaliha turg, mis on kogu liidu veise- ja vasikaliha sektori jätkusuutlikkuse seisukohast otsustava tähtsusega. Samal ajal seisab sektor silmitsi kaubanduspartnerite nõudmisega suurendada juurdepääsu liidu turule. |
| --- | --- |

(2)

Veise- ja vasikalihatööstuse struktuur muudab selle haavatavaks peamiselt pika olelusringi ja ekstensiivse karjakasvatusega seotud suurte kulude tõttu. Neid tegureid on veelgi võimendanud Ühendkuningriigi liidust lahkumise väljavaade ja ebakindlus, mis on seotud Ühendkuningriigi tulevase tollitariifistikuga pärast seda, kui ta on liidust välja astunud. Ühendkuningriik on kvaliteetse veise- ja vasikaliha turg, mis on kogu liidu veise- ja vasikaliha sektori jätkusuutlikkuse seisukohast otsustava tähtsusega. Samal ajal seisab sektor silmitsi kaubanduspartnerite nõudmisega suurendada juurdepääsu liidu turule.

| (3) | Iiri veise- ja vasikalihasektori puhul on nimetatud probleemid teravamad. Kõnealune sektor on koondunud väikestesse põllumajandusettevõtetesse riigi vaesemates piirkondades, kus alternatiivsed tootmisviisid on piiratud. Pärast seda, kui veiseliha hinnad on püsinud Iirimaal aastaid muutumatuna, on brutomarginaalid viimase aasta jooksul langenud 11–19 %, kusjuures suurimat kahju kannatasid ammlehmafarmid. |
| --- | --- |

(3)

Iiri veise- ja vasikalihasektori puhul on nimetatud probleemid teravamad. Kõnealune sektor on koondunud väikestesse põllumajandusettevõtetesse riigi vaesemates piirkondades, kus alternatiivsed tootmisviisid on piiratud. Pärast seda, kui veiseliha hinnad on püsinud Iirimaal aastaid muutumatuna, on brutomarginaalid viimase aasta jooksul langenud 11–19 %, kusjuures suurimat kahju kannatasid ammlehmafarmid.

| (4) | Iirimaa veise- ja vasikalihasektor on ühtlasi suur ja sõltub suurel määral ekspordist. Igast kuuest toodetud veiseliha tonnist eksporditakse viis tonni ja sellest peaaegu 50 % eksporditakse Ühendkuningriiki. Ühendkuningriigi väljaastumisega seotud ebakindlus avaldab survet hindade alandamiseks, halvendades veelgi veiselihatootjate olukorda Iirimaal. See juhtus juba Ühendkuningriigi varem välja kuulutatud väljaastumiskuupäevadele eelnenud kuudel. |
| --- | --- |

(4)

Iirimaa veise- ja vasikalihasektor on ühtlasi suur ja sõltub suurel määral ekspordist. Igast kuuest toodetud veiseliha tonnist eksporditakse viis tonni ja sellest peaaegu 50 % eksporditakse Ühendkuningriiki. Ühendkuningriigi väljaastumisega seotud ebakindlus avaldab survet hindade alandamiseks, halvendades veelgi veiselihatootjate olukorda Iirimaal. See juhtus juba Ühendkuningriigi varem välja kuulutatud väljaastumiskuupäevadele eelnenud kuudel.

| (5) | Turu kohandamine on eriti aeglane Iirimaa ekstensiivse veiseliha tootmise süsteemis, kus loomad tapetakse tavaliselt hilisemas eas, 18–30 kuu vanuselt. Selline konkreetne tootmissüsteem sobib Ühendkuningriigi veiselihaturu vajadustega. Jõupingutusi uute turgude avamiseks takistavad jätkuvalt kolmandate riikide piirangud, mis on seotud eelkõige aegunud loomatervisenõuetega. |
| --- | --- |

(5)

Turu kohandamine on eriti aeglane Iirimaa ekstensiivse veiseliha tootmise süsteemis, kus loomad tapetakse tavaliselt hilisemas eas, 18–30 kuu vanuselt. Selline konkreetne tootmissüsteem sobib Ühendkuningriigi veiselihaturu vajadustega. Jõupingutusi uute turgude avamiseks takistavad jätkuvalt kolmandate riikide piirangud, mis on seotud eelkõige aegunud loomatervisenõuetega.

| (6) | Pidades silmas Iirimaa tootjate eespool nimetatud spetsiifilisi probleeme, on liidu veise- ja vasikalihasektori turu stabiilsuse huvides võtta meetmeid, mis tugevdavad Iiri veiselihasektori vastupanuvõimet. Üheaegselt vajadusega vältida olukorda, kus surve langetada Iiri veiseliha hindu kanduks üle teistele liikmesriikidele, kujutavad need probleemid endast konkreetseid probleeme määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Neid konkreetseid probleeme ei saa lahendada eespool nimetatud määruse artikli 219 või 220 kohaselt võetud meetmetega. Ühest küljest ei ole need otseselt seotud tõsiste turuhäiretega või nende ohuga. Teisest küljest ei võeta käesolevas määruses sätestatud meetmeid taudi leviku vastu võitlemise kontekstis. |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas Iirimaa tootjate eespool nimetatud spetsiifilisi probleeme, on liidu veise- ja vasikalihasektori turu stabiilsuse huvides võtta meetmeid, mis tugevdavad Iiri veiselihasektori vastupanuvõimet. Üheaegselt vajadusega vältida olukorda, kus surve langetada Iiri veiseliha hindu kanduks üle teistele liikmesriikidele, kujutavad need probleemid endast konkreetseid probleeme määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Neid konkreetseid probleeme ei saa lahendada eespool nimetatud määruse artikli 219 või 220 kohaselt võetud meetmetega. Ühest küljest ei ole need otseselt seotud tõsiste turuhäiretega või nende ohuga. Teisest küljest ei võeta käesolevas määruses sätestatud meetmeid taudi leviku vastu võitlemise kontekstis.

| (7) | Lisaks ei ole ühise põllumajanduspoliitika raames kättesaadavad vahendid, nagu riiklik sekkumine ja eraladustustoetus, asjakohased meetmed Iiri veise- ja vasikalihasektori vajaduste rahuldamiseks. Seepärast on asjakohane anda Iirimaale rahalist abi selliste kõnealuse sektori põllumajandustootjate toetamiseks, kes võtavad meetmeid oma vastupanuvõime ja jätkusuutlikkuse tugevdamiseks, sealhulgas kohandavad tootmist muude kui Ühendkuningriigi nõuetega. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks ei ole ühise põllumajanduspoliitika raames kättesaadavad vahendid, nagu riiklik sekkumine ja eraladustustoetus, asjakohased meetmed Iiri veise- ja vasikalihasektori vajaduste rahuldamiseks. Seepärast on asjakohane anda Iirimaale rahalist abi selliste kõnealuse sektori põllumajandustootjate toetamiseks, kes võtavad meetmeid oma vastupanuvõime ja jätkusuutlikkuse tugevdamiseks, sealhulgas kohandavad tootmist muude kui Ühendkuningriigi nõuetega.

| (8) | Iirimaale kättesaadava liidu abi puhul tuleks võtta arvesse Iiri veise- ja vasikalihasektori põhiomadusi, sealhulgas spetsialiseerunud veisekasvatajate osakaalu ja sektori haavatavust ekspordi katkemise suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Iirimaale kättesaadava liidu abi puhul tuleks võtta arvesse Iiri veise- ja vasikalihasektori põhiomadusi, sealhulgas spetsialiseerunud veisekasvatajate osakaalu ja sektori haavatavust ekspordi katkemise suhtes.

| (9) | Iirimaa peaks kavandama meetmed oma veise- ja vasikalihasektori tootmise vähendamiseks ja ümberkorraldamiseks, et kaitsta selle elujõulisust pikema aja jooksul ühe või mitme järgmise tegevuse alusel: keskkonnaalase ja majandusliku jätkusuutlikkuse edendamine, uute turgude arendamine ning veise- ja vasikaliha kvaliteedi parandamine. |
| --- | --- |

(9)

Iirimaa peaks kavandama meetmed oma veise- ja vasikalihasektori tootmise vähendamiseks ja ümberkorraldamiseks, et kaitsta selle elujõulisust pikema aja jooksul ühe või mitme järgmise tegevuse alusel: keskkonnaalase ja majandusliku jätkusuutlikkuse edendamine, uute turgude arendamine ning veise- ja vasikaliha kvaliteedi parandamine.

| (10) | Iirimaa peaks jaotama toetust meetmete abil ning objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, tagades samas, et lõplikud toetusesaajad on veise- ja vasikalihasektori põllumajandustootjad, ning vältides turu- ja konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(10)

Iirimaa peaks jaotama toetust meetmete abil ning objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, tagades samas, et lõplikud toetusesaajad on veise- ja vasikalihasektori põllumajandustootjad, ning vältides turu- ja konkurentsimoonutusi.

| (11) | Kuna Iirimaale eraldatud summa hüvitaks ainult osa veise- ja vasikalihasektori põllumajandustootjate tegelikest kuludest, peaks Iirimaal olema lubatud anda kõnealustele põllumajandustootjatele täiendavat toetust, lähtudes samadest objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsimoonutusest hoidumise kriteeriumidest. |
| --- | --- |

(11)

Kuna Iirimaale eraldatud summa hüvitaks ainult osa veise- ja vasikalihasektori põllumajandustootjate tegelikest kuludest, peaks Iirimaal olema lubatud anda kõnealustele põllumajandustootjatele täiendavat toetust, lähtudes samadest objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsimoonutusest hoidumise kriteeriumidest.

| (12) | Selleks et võimaldada Iirimaale paindlikkust jaotada toetust vastavalt vajadusele, peaks tal olema lubatud kumuleerida seda muu toetusega, mida rahastavad Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et võimaldada Iirimaale paindlikkust jaotada toetust vastavalt vajadusele, peaks tal olema lubatud kumuleerida seda muu toetusega, mida rahastavad Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond.

| (13) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 221 peaks käesoleva määrus kehtima kuni 12 kuud alates selle jõustumise kuupäevast. Maksed, mida Iirimaa teeb toetusesaajatele pärast eespool nimetatud ajavahemikku, ei peaks olema liidu vahenditest rahastamiskõlblikud. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 221 peaks käesoleva määrus kehtima kuni 12 kuud alates selle jõustumise kuupäevast. Maksed, mida Iirimaa teeb toetusesaajatele pärast eespool nimetatud ajavahemikku, ei peaks olema liidu vahenditest rahastamiskõlblikud.

| (14) | Et tagada läbipaistvus, järelevalve ja olemasolevate summade nõuetekohane haldamine, peaks Iirimaa esitama komisjonile teatava teabe, sealhulgas eelkõige teabe konkreetsete võetavate meetmete, abi jaotamiseks kasutatavate kriteeriumide ning asjaomasel turul konkurentsi moonutamise vältimiseks võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(14)

Et tagada läbipaistvus, järelevalve ja olemasolevate summade nõuetekohane haldamine, peaks Iirimaa esitama komisjonile teatava teabe, sealhulgas eelkõige teabe konkreetsete võetavate meetmete, abi jaotamiseks kasutatavate kriteeriumide ning asjaomasel turul konkurentsi moonutamise vältimiseks võetud meetmete kohta.

| (15) | Abi võimalikult kiireks tagamiseks põllumajandustootjatele peaks Iirimaal olema võimalus rakendada käesolevat määrust viivitamata. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates selle avaldamisele järgnevast päevast. |
| --- | --- |

(15)

Abi võimalikult kiireks tagamiseks põllumajandustootjatele peaks Iirimaal olema võimalus rakendada käesolevat määrust viivitamata. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates selle avaldamisele järgnevast päevast.

| (16) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iirimaale eraldatakse liidu toetust kogusummas 50 000 000 eurot, et anda veise- ja vasikalihasektori põllumajandustootjatele erakorralist kohandamistoetust vastavalt lõigetes 2–5 sätestatud tingimustele.

2.   Iirimaa kasutab saadaolevat summat lõikes 3 osutatud meetmete rakendamiseks. Meetmed võetakse objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, tingimusel et nendest tulenevad maksed ei moonuta konkurentsi.

3.   Iirimaa võetud meetmed on suunatud veise- ja vasikalihasektori tootmise vähendamisele või ümberkorraldamisele ning ühe või mitme järgmise eesmärgi saavutamisele:

| a) | veise- ja vasikalihasektori kvaliteedikavade või kvaliteedi ja lisandväärtuse edendamisele suunatud projektide rakendamine; |
| --- | --- |

a)

veise- ja vasikalihasektori kvaliteedikavade või kvaliteedi ja lisandväärtuse edendamisele suunatud projektide rakendamine;

| b) | turu mitmekesistamise hoogustamine; |
| --- | --- |

b)

turu mitmekesistamise hoogustamine;

| c) | põllumajandustootjate keskkonna- ja kliimaalase ning majandusliku jätkusuutlikkuse kaitsmine ja tõhustamine. |
| --- | --- |

c)

põllumajandustootjate keskkonna- ja kliimaalase ning majandusliku jätkusuutlikkuse kaitsmine ja tõhustamine.

4.   Iirimaa tagab, et juhul, kui veise- ja vasikalihasektori põllumajandustootjad ei ole liidu toetuse otsesed saajad, jõuab liidu toetusest tulenev majanduslik kasu täies ulatuses nendeni.

5.   Iirimaa kulud seoses lõikes 3 osutatud meetmete maksetega on liidu toetuse tingimustele vastavad üksnes siis, kui maksed on tehtud hiljemalt 31. maiks 2020.

6.   Käesoleva määruse kohaseid meetmeid võib kumuleerida Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist rahastatava muu toetusega.

Artikkel 2

Iirimaa võib objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel anda täiendavat riiklikku toetust artikli 1 alusel võetud meetmetele kuni 100 % ulatuses artiklis 1 sätestatud summast, tingimusel et sellest tulenevad maksed ei moonuta konkurentsi.

Iirimaa maksab täiendavat toetust hiljemalt 31. maiks 2020.

Artikkel 3

Iirimaa esitab komisjonile järgmise teabe:

| a) | viivitamata ja hiljemalt 31. juuliks 2019:






  i) | võetavate meetmete kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

a)

viivitamata ja hiljemalt 31. juuliks 2019:

i)

võetavate meetmete kirjeldus;

| ii) | abi andmise meetodite kindlaksmääramise kriteeriumid; |
| --- | --- |

ii)

abi andmise meetodite kindlaksmääramise kriteeriumid;

| iii) | meetmete soovitud mõju; |
| --- | --- |

iii)

meetmete soovitud mõju;

| iv) | soovitud mõju saavutamise kontrollimiseks võetavad meetmed; |
| --- | --- |

iv)

soovitud mõju saavutamise kontrollimiseks võetavad meetmed;

| v) | konkurentsimoonutuste vältimiseks võetavad meetmed; |
| --- | --- |

v)

konkurentsimoonutuste vältimiseks võetavad meetmed;

| vi) | artikli 2 kohaselt antava täiendava toetuse tase; |
| --- | --- |

vi)

artikli 2 kohaselt antava täiendava toetuse tase;

| b) | hiljemalt 31. juuliks 2020: makstud kogusummad meetme kohta (tuues vajaduse korral eraldi välja liidu toetuse ja lisatoetuse), toetusesaajate arv ja liik ning meetme tõhususe hinnang. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. juuliks 2020: makstud kogusummad meetme kohta (tuues vajaduse korral eraldi välja liidu toetuse ja lisatoetuse), toetusesaajate arv ja liik ning meetme tõhususe hinnang.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. juuli 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

---

OTSUSED

| 3.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/23

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1133,

25. juuni 2019,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) raames võetav seisukoht seoses IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamisega 24. maist kuni 31. detsembrini 2019

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 194 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistiku (edaspidi „leping“) allkirjastasid Roomas 24. mail 2009 12 riiki, sealhulgas neli Euroopa Ühenduse liikmesriiki, ja see sõlmiti Euroopa Ühenduse poolt nõukogu otsusega 2009/954/EÜ (1). |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistiku (edaspidi „leping“) allkirjastasid Roomas 24. mail 2009 12 riiki, sealhulgas neli Euroopa Ühenduse liikmesriiki, ja see sõlmiti Euroopa Ühenduse poolt nõukogu otsusega 2009/954/EÜ (1).

| (2) | Vastavalt lepingu punktile 7.1 võivad IPEECi liikmed otsustada lepingu kehtivusaega pikendada. Poliitikakomitee, mis on IPEECi plenaarorgan, kuhu kuuluvad kõigi IPEECi liikmete kõrgetasemelised esindajad ning millele on usaldatud IPEECi üldise raamistiku ja poliitika juhtimine, on asjakohane organ, mille raames IPEECi liikmed saavad otsustada lepingu kehtivusaja pikendamise üle. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt lepingu punktile 7.1 võivad IPEECi liikmed otsustada lepingu kehtivusaega pikendada. Poliitikakomitee, mis on IPEECi plenaarorgan, kuhu kuuluvad kõigi IPEECi liikmete kõrgetasemelised esindajad ning millele on usaldatud IPEECi üldise raamistiku ja poliitika juhtimine, on asjakohane organ, mille raames IPEECi liikmed saavad otsustada lepingu kehtivusaja pikendamise üle.

| (3) | IPEECi liikmed, välja arvatud liit, kiitsid poliitikakomitee 21. veebruari 2019. aasta koosolekul heaks IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamise 24. maist kuni 31. detsembrini 2019. |
| --- | --- |

(3)

IPEECi liikmed, välja arvatud liit, kiitsid poliitikakomitee 21. veebruari 2019. aasta koosolekul heaks IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamise 24. maist kuni 31. detsembrini 2019.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamise kohta, sest pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamine oleks liidule siduv. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamise kohta, sest pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamine oleks liidule siduv.

| (5) | IPEECi liikmed kaaluvad võimalust ühendada IPEECi praegune tegevus ja Rahvusvahelise Energiaagentuuri energiatõhususalane tegevus energiatõhususkeskuse alla, et luua kõnealuses valdkonnas sünergiat. IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja lühiajalise pikendamise eesmärk on anda ajutise meetmena aega energiatõhususkeskuse loomiseks, tagades samal ajal, et IPEECi tegevus jätkub ja antakse ilma katkestuseta üle uuele energiatõhususkeskusele. |
| --- | --- |

(5)

IPEECi liikmed kaaluvad võimalust ühendada IPEECi praegune tegevus ja Rahvusvahelise Energiaagentuuri energiatõhususalane tegevus energiatõhususkeskuse alla, et luua kõnealuses valdkonnas sünergiat. IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja lühiajalise pikendamise eesmärk on anda ajutise meetmena aega energiatõhususkeskuse loomiseks, tagades samal ajal, et IPEECi tegevus jätkub ja antakse ilma katkestuseta üle uuele energiatõhususkeskusele.

| (6) | Tegevuslikult võetakse pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamisega kuni 31. detsembrini 2019 arvesse IPEECi tööprogrammi jätkuvat rakendamist ja IPEECi liikmetele põhiteenuste osutamise jätkumist. See hõlmab G20 raames energiatõhususe valdkonnas tehtavat tööd, mis käesoleval aastal hõlmab ka üritusi pärast IPEECi praeguste volituste lõppemist 24. mail 2019. Samuti võetakse arvesse rahaliste vahendite kättesaadavust tegevuse katmiseks pikendusperioodil, kuna IPEECi sekretariaat saab praegu panuseid kogu 2019. kalendriaasta jaoks ning tegevused, olemasolevad töötajad ja võimalikud vahendid saaks üle anda uuele energiatõhususkeskusele. |
| --- | --- |

(6)

Tegevuslikult võetakse pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamisega kuni 31. detsembrini 2019 arvesse IPEECi tööprogrammi jätkuvat rakendamist ja IPEECi liikmetele põhiteenuste osutamise jätkumist. See hõlmab G20 raames energiatõhususe valdkonnas tehtavat tööd, mis käesoleval aastal hõlmab ka üritusi pärast IPEECi praeguste volituste lõppemist 24. mail 2019. Samuti võetakse arvesse rahaliste vahendite kättesaadavust tegevuse katmiseks pikendusperioodil, kuna IPEECi sekretariaat saab praegu panuseid kogu 2019. kalendriaasta jaoks ning tegevused, olemasolevad töötajad ja võimalikud vahendid saaks üle anda uuele energiatõhususkeskusele.

| (7) | Selleks et vältida IPEECi tegevuse järsku lõpetamist 24. mail 2019, on oluline IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja lühiajaline pikendamine. Vastavalt IPEECi pädevusraamistiku punktile 3.4 tuleb pikendamise lõplik otsus vastu võtta IPEECi liikmete konsensuse alusel ning tulenevalt poliitikakomitee 21. veebruari 2019. aasta koosolekust on vajalik liidu seisukohta käsitlev nõukogu otsus, |
| --- | --- |

(7)

Selleks et vältida IPEECi tegevuse järsku lõpetamist 24. mail 2019, on oluline IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja lühiajaline pikendamine. Vastavalt IPEECi pädevusraamistiku punktile 3.4 tuleb pikendamise lõplik otsus vastu võtta IPEECi liikmete konsensuse alusel ning tulenevalt poliitikakomitee 21. veebruari 2019. aasta koosolekust on vajalik liidu seisukohta käsitlev nõukogu otsus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) raames seoses IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamisega 24. maist kuni 31. detsembrini 2019, on järgmine:

| a) | kiita heaks IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamine 24. maist kuni 31. detsembrini 2019; |
| --- | --- |

a)

kiita heaks IPEECi pädevusraamistiku kehtivusaja pikendamine 24. maist kuni 31. detsembrini 2019;

| b) | nõustuda Rahvusvahelise Energiaagentuuri haldusnõukogu otsusega, et IPEECi sekretariaadi asukoht jääb Rahvusvahelise Energiaagentuuri juurde kuni 31. detsembrini 2019 vastavalt memorandumile IPEECi sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelist Energiaagentuuri juures; |
| --- | --- |

b)

nõustuda Rahvusvahelise Energiaagentuuri haldusnõukogu otsusega, et IPEECi sekretariaadi asukoht jääb Rahvusvahelise Energiaagentuuri juurde kuni 31. detsembrini 2019 vastavalt memorandumile IPEECi sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelist Energiaagentuuri juures;

| c) | kiita heaks IPEECi tegevuse halduslik üleviimine uude energiatõhususkeskusesse, eelkõige seoses töörühmade, rahaliste vahendite ja IPEECi sekretariaadi töötajatega. |
| --- | --- |

c)

kiita heaks IPEECi tegevuse halduslik üleviimine uude energiatõhususkeskusesse, eelkõige seoses töörühmade, rahaliste vahendite ja IPEECi sekretariaadi töötajatega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. juuni 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ANTON

---

(1)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/954/EÜ dokumentide „Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik“ ja „Memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures“ allakirjutamise ja sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (ELT L 330, 16.12.2009, lk 37).

1

---

| 3.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/25

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/1134,

1. juuli 2019,

millega muudetakse otsust 2009/300/EÜ ja otsust (EL) 2015/2099 teatavatele toodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaja osas

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4626 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles konsulteerinud Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teleritele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning komisjoni otsuses 2009/300/EÜ (2) sätestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2019. |
| --- | --- |

(1)

Teleritele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning komisjoni otsuses 2009/300/EÜ (2) sätestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2019.

| (2) | Kasvusubstraatidele, mullaparandusainetele ja multšile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning komisjoni otsuses (EL) 2015/2099 (3) sätestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kaotavad kehtivuse 18. novembril 2019. |
| --- | --- |

(2)

Kasvusubstraatidele, mullaparandusainetele ja multšile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning komisjoni otsuses (EL) 2015/2099 (3) sätestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kaotavad kehtivuse 18. novembril 2019.

| (3) | Otsusega 2009/300/EÜ teleritele kehtestatud ELi ökomärgise andmise kriteeriumid käsitlevad energiasäästu osas teleritele ette nähtud energiamärgistuse ja ökodisaini nõudeid, mis on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 642/2009 (4) ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1062/2010 (5); mõlemaid määruseid vaadatakse praegu tehnika arengut silmas pidades läbi. |
| --- | --- |

(3)

Otsusega 2009/300/EÜ teleritele kehtestatud ELi ökomärgise andmise kriteeriumid käsitlevad energiasäästu osas teleritele ette nähtud energiamärgistuse ja ökodisaini nõudeid, mis on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 642/2009 (4) ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1062/2010 (5); mõlemaid määruseid vaadatakse praegu tehnika arengut silmas pidades läbi.

| (4) | Kooskõlas ELi ökomärgise 30. juuni 2017. aasta toimivuskontrolli (REFIT) järeldustega (6) on komisjon koos ELi ökomärgise komisjoniga hinnanud iga tooterühma asjakohasust enne ettepaneku tegemist selle pikendamiseks, pakkudes välja lahendusi, kuidas parandada sünergiat eri tooterühmade vahel ja suurendada ELi ökomärgise kasutuselevõttu, ning tagades, et läbivaatamise käigus pööratakse vajalikku tähelepanu asjaomaste ELi poliitikameetmete, õigusaktide ja teaduslike tõendite sidususele. Toimunud on ka täiendavad avalikud konsultatsioonid sidusrühmadega. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas ELi ökomärgise 30. juuni 2017. aasta toimivuskontrolli (REFIT) järeldustega (6) on komisjon koos ELi ökomärgise komisjoniga hinnanud iga tooterühma asjakohasust enne ettepaneku tegemist selle pikendamiseks, pakkudes välja lahendusi, kuidas parandada sünergiat eri tooterühmade vahel ja suurendada ELi ökomärgise kasutuselevõttu, ning tagades, et läbivaatamise käigus pööratakse vajalikku tähelepanu asjaomaste ELi poliitikameetmete, õigusaktide ja teaduslike tõendite sidususele. Toimunud on ka täiendavad avalikud konsultatsioonid sidusrühmadega.

| (5) | Seoses otsusega (EL) 2015/2099 kinnitas hinnang, et praegused ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded on asjakohased ja sobivad. |
| --- | --- |

(5)

Seoses otsusega (EL) 2015/2099 kinnitas hinnang, et praegused ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded on asjakohased ja sobivad.

| (6) | Otsuse 2009/300/EÜ puhul tuleks selles hinnangus kriteeriumide asjakohasust ja sobivust täiendavalt kaaluda, kuni võetakse vastu kavandatud uued energiamärgistuse ja ökodisaini nõuded teleritele, sealhulgas ettepanekud täiendavate nõuete kohta, millega toetatakse elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivi ja laiemaid ringmajanduse eesmärke. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse 2009/300/EÜ puhul tuleks selles hinnangus kriteeriumide asjakohasust ja sobivust täiendavalt kaaluda, kuni võetakse vastu kavandatud uued energiamärgistuse ja ökodisaini nõuded teleritele, sealhulgas ettepanekud täiendavate nõuete kohta, millega toetatakse elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivi ja laiemaid ringmajanduse eesmärke.

| (7) | Nii tuleks selleks, et anda telerite suhtes praegu kehtivate ökoloogiliste kriteeriumide hindamise ja võimaliku läbivaatamise või kehtivusaja lõpetamiseks piisavalt aega, pikendada telerite suhtes kehtivate kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(7)

Nii tuleks selleks, et anda telerite suhtes praegu kehtivate ökoloogiliste kriteeriumide hindamise ja võimaliku läbivaatamise või kehtivusaja lõpetamiseks piisavalt aega, pikendada telerite suhtes kehtivate kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega kuni 31. detsembrini 2020.

| (8) | Selleks et tagada turu stabiilsus, suurendada ELi ökomärgise kasutuselevõttu ja võimaldada praegustel ökomärgise omanikel säilitada ELi ökomärgise saanud toodetele sellest tulenevaid eeliseid, tuleks kasvusubstraatidele, mullaparandusainetele ja multšile ELi ökomärgise andmise kehtivate ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega pikendada kuni 30. juunini 2022. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada turu stabiilsus, suurendada ELi ökomärgise kasutuselevõttu ja võimaldada praegustel ökomärgise omanikel säilitada ELi ökomärgise saanud toodetele sellest tulenevaid eeliseid, tuleks kasvusubstraatidele, mullaparandusainetele ja multšile ELi ökomärgise andmise kehtivate ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega pikendada kuni 30. juunini 2022.

| (9) | Seetõttu on asjakohane pikendada tooterühmade „Telerid“ ja „Kasvusubstraadid, mullaparandusained ja multš“ ökoloogiliste kriteeriumide ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu on asjakohane pikendada tooterühmade „Telerid“ ja „Kasvusubstraadid, mullaparandusained ja multš“ ökoloogiliste kriteeriumide ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega.

| (10) | Otsust 2009/300/EÜ ja otsust (EL) 2015/2099 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Otsust 2009/300/EÜ ja otsust (EL) 2015/2099 tuleks vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2009/300/EÜ artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Tooterühma „Telerid“ ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. detsembrini 2020.“

Artikkel 2

Otsuse (EL) 2015/2099 artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tooterühma „Kasvusubstraadid, mullaparandusained ja multš“ ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 30. juunini 2022.“

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. juuli 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  
  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 12. märtsi 2009. aasta otsus 2009/300/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise muudetud ökoloogilised kriteeriumid teleritele (ELT L 82, 28.3.2009, lk 3).

2

(3)  Komisjoni 18. novembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2099, millega kehtestatakse kasvusubstraatidele, mullaparandusainetele ja multšile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 303, 20.11.2015, lk 75).

3

(4)  Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 642/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses televiisorite ökodisaini nõuetega (ELT L 191, 23.7.2009, lk 42).

4

(5)  Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses televiisorite energiamärgistusega (ELT L 314, 30.11.2010, lk 64).

5

(6)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) ning parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 66/2010 (ELi ökomärgise kohta) kohaldamise läbivaatamise kohta.

6

---

Parandused

| 3.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/27

---

Komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määruse (EL) 2016/2251 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 340, 15. detsember 2016
  )

Leheküljel 19 artikli 4 lõike 1 punktis b

asendatakse

| „b) | kuld standardiseeritud hoiu- ja üleandmiskõlbulikes kullakangides;“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | kuld, mis on tunnustatud standardile (Good Delivery) vastava isikule määratud (allocated) puhta kullakangi vormis;“. |
| --- | --- |

„b)

---