# Europos Sąjungos L 168/2019

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 168 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 62 metai2019m. birželio 25d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 168

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

62 metai2019m. birželio 25d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1036, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas Zagorski mlinci (SGN) | 1 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2016 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/1037 dėl priemonių SA.32184-2013/C (ex 2013/NN) ir SA.32669-2013/C (ex 2013/NN), kurias Danija taikė kogeneracinėms jėgainėms bei elektros energijos tiekėjui ir kuriomis daromas poveikis reguliuojamai elektros energijos rinkai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 3003)

   (
  1
  ) | 3 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2019 m. birželio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1036, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas Zagorski mlinci (SGN)

1

SPRENDIMAI

*

2016 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/1037 dėl priemonių SA.32184-2013/C (ex 2013/NN) ir SA.32669-2013/C (ex 2013/NN), kurias Danija taikė kogeneracinėms jėgainėms bei elektros energijos tiekėjui ir kuriomis daromas poveikis reguliuojamai elektros energijos rinkai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 3003)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 3003)

1

3

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2019 m. kovo 8 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/981, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/35, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II), klaidų ištaisymas ( OL L 161, 2019 6 18 ) | 16 |

Klaidų ištaisymas

*

2019 m. kovo 8 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/981, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/35, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II), klaidų ištaisymas ( OL L 161, 2019 6 18 )

( OL L 161, 2019 6 18 )

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2019 6 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 6 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/1036

2019 m. birželio 18 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas „Zagorski mlinci“ (SGN)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Kroatijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Zagorski mlinci“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Kroatijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Zagorski mlinci“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Zagorski mlinci“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Zagorski mlinci“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pavadinimas „Zagorski mlinci“ (SGN) yra įregistruojamas.

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priedo 2.3 klasei „Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 464, 2018 12 27, p. 7.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

SPRENDIMAI

| 2019 6 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 6 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/3

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1037

2016 m. gegužės 23 d.

dėl priemonių SA.32184-2013/C (ex 2013/NN) ir SA.32669-2013/C (ex 2013/NN), kurias Danija taikė kogeneracinėms jėgainėms bei elektros energijos tiekėjui ir kuriomis daromas poveikis reguliuojamai elektros energijos rinkai

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 3003)

(Tekstas autentiškas tik danų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytą (-as) nuostatą (-as) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2011 m. sausio 29 d. elektroniniu pranešimu Komisija gavo įmonės „Smørum Kraftvarme“ skundą dėl tariamai neteisėtos valstybės pagalbos, suteiktos įmonei „DONG Energy“. Šis skundas buvo užregistruotas numeriu SA.32184. |
| --- | --- |

(1)

2011 m. sausio 29 d. elektroniniu pranešimu Komisija gavo įmonės „Smørum Kraftvarme“ skundą dėl tariamai neteisėtos valstybės pagalbos, suteiktos įmonei „DONG Energy“. Šis skundas buvo užregistruotas numeriu SA.32184.

| (2) | 2011 m. vasario 23 d. raštu Komisija gavo Danijos elektros energijos reguliavimo asociacijos (dan. Brancheforeningen for Regulerkraft I Danmark, toliau – BRD) skundą dėl tariamai neteisėtos valstybės pagalbos, suteiktos decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms ir įmonei „DONG Energy“. Šis skundas buvo užregistruotas numeriu SA.32669. |
| --- | --- |

(2)

2011 m. vasario 23 d. raštu Komisija gavo Danijos elektros energijos reguliavimo asociacijos (dan. Brancheforeningen for Regulerkraft I Danmark, toliau – BRD) skundą dėl tariamai neteisėtos valstybės pagalbos, suteiktos decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms ir įmonei „DONG Energy“. Šis skundas buvo užregistruotas numeriu SA.32669.

Brancheforeningen for Regulerkraft I Danmark

| (3) | Po tolesnio susirašinėjimo ir skundų pateikėjų iškeltų klausimų vertinimo Komisija 2013 m. birželio 5 d. raštu Danijai pranešė nusprendusi dėl kelių abiejuose skunduose pateiktų įtarimų pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti tyrimo procedūrą). |
| --- | --- |

(3)

Po tolesnio susirašinėjimo ir skundų pateikėjų iškeltų klausimų vertinimo Komisija 2013 m. birželio 5 d. raštu Danijai pranešė nusprendusi dėl kelių abiejuose skunduose pateiktų įtarimų pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti tyrimo procedūrą).

| (4) | Danija 2013 m. liepos 8 d. pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(4)

Danija 2013 m. liepos 8 d. pateikė savo pastabas.

| (5) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą 2013 m. rugpjūčio 8 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis teikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(5)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą 2013 m. rugpjūčio 8 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis teikti savo pastabas.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (6) | Komisija 2013 m. rugsėjo 5 d. ir 2014 m. kovo 10 d. gavo pastabas iš BRD, o 2013 m. rugsėjo 9 d. – iš įmonės „DONG Energy“. Iš įmonės „Smørum Kraftvarme“ pastabų negauta. Komisija persiuntė pastabas Danijai ir suteikė jai galimybę pareikšti savo nuomonę dėl jų. Danija 2014 m. kovo 17 d. ir gruodžio 9 d. atsiuntė savo pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2013 m. rugsėjo 5 d. ir 2014 m. kovo 10 d. gavo pastabas iš BRD, o 2013 m. rugsėjo 9 d. – iš įmonės „DONG Energy“. Iš įmonės „Smørum Kraftvarme“ pastabų negauta. Komisija persiuntė pastabas Danijai ir suteikė jai galimybę pareikšti savo nuomonę dėl jų. Danija 2014 m. kovo 17 d. ir gruodžio 9 d. atsiuntė savo pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų.

| (7) | Danija 2015 m. vasario 5 d., birželio 10 d. ir gruodžio 7 d. taip pat pateikė atsakymus į papildomus Komisijos klausimus. |
| --- | --- |

(7)

Danija 2015 m. vasario 5 d., birželio 10 d. ir gruodžio 7 d. taip pat pateikė atsakymus į papildomus Komisijos klausimus.

2.   IŠSAMUS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

IŠSAMUS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

2.1.   Pagrindiniai faktai

Pagrindiniai faktai

2.1.1.   Danijos elektros energijos perdavimo sistemos operatorius (įmonė „Energinet.dk“)

Danijos elektros energijos perdavimo sistemos operatorius (įmonė „Energinet.dk“)

| (8) | Danijos perdavimo sistemos operatorius yra įmonė „Energinet.dk“. Įstatyme dėl įmonės „Energinet.dk“ reikalaujama, kad įmonė „Energinet.dk“ imtųsi sistemos valdymo veiklos ir elektros energijos perdavimo veiklos, taip pat kad ji veiktų kaip nepriklausomas perdavimo sistemos operatorius. Įmonė „Energinet.dk“ yra atsakinga už energijos tiekimo saugumo užtikrinimą ir vykdydama šią užduotį privalo išlaikyti techninę kokybę ir pusiausvyrą sujungtoje energijos tiekimo sistemoje bei užtikrinti, kad sistemoje būtų pakankami gamybos pajėgumai. |
| --- | --- |

(8)

Danijos perdavimo sistemos operatorius yra įmonė „Energinet.dk“. Įstatyme dėl įmonės „Energinet.dk“ reikalaujama, kad įmonė „Energinet.dk“ imtųsi sistemos valdymo veiklos ir elektros energijos perdavimo veiklos, taip pat kad ji veiktų kaip nepriklausomas perdavimo sistemos operatorius. Įmonė „Energinet.dk“ yra atsakinga už energijos tiekimo saugumo užtikrinimą ir vykdydama šią užduotį privalo išlaikyti techninę kokybę ir pusiausvyrą sujungtoje energijos tiekimo sistemoje bei užtikrinti, kad sistemoje būtų pakankami gamybos pajėgumai.

| (9) | Įstatymu dėl įmonės „Energinet.dk“ įmonė „Energinet.dk“ yra įsteigta kaip nepriklausoma valstybinė įmonė. Ji yra atskiras juridinis asmuo, valdomas stebėtojų tarybos. Danijos klimato, energetikos ir statybos ministras skiria aštuonis iš vienuolikos stebėtojų tarybos narių, įskaitant pirmininką. Ministras kas ketvirtį rengia posėdžius su stebėtojų taryba, tačiau gali šaukti ir papildomus ad hoc posėdžius. Iš stebėtojų tarybos narių reikalaujama sudaryti kvalifikuotą vykdomąją valdybą, kuri valdytų kasdienę įmonės „Energinet.dk“ veiklą. Įmonė „Energinet.dk“ kontroliuoja savo investicijas ir veiklos lėšas. |
| --- | --- |

(9)

Įstatymu dėl įmonės „Energinet.dk“ įmonė „Energinet.dk“ yra įsteigta kaip nepriklausoma valstybinė įmonė. Ji yra atskiras juridinis asmuo, valdomas stebėtojų tarybos. Danijos klimato, energetikos ir statybos ministras skiria aštuonis iš vienuolikos stebėtojų tarybos narių, įskaitant pirmininką. Ministras kas ketvirtį rengia posėdžius su stebėtojų taryba, tačiau gali šaukti ir papildomus ad hoc posėdžius. Iš stebėtojų tarybos narių reikalaujama sudaryti kvalifikuotą vykdomąją valdybą, kuri valdytų kasdienę įmonės „Energinet.dk“ veiklą. Įmonė „Energinet.dk“ kontroliuoja savo investicijas ir veiklos lėšas.

ad hoc

2.1.2.   Danijos elektros energijos ir papildomų paslaugų rinkos

Danijos elektros energijos ir papildomų paslaugų rinkos

| (10) | Elektros energijos rinkose rinkos dalyviai gali laisvai prekiauti kitos paros, kai elektros energija privalo būti pagaminta arba suvartota (tikrasis laikas), elektros energija. Kitos paros rinka yra rinka, kurioje elektros energija prekiaujama viena para anksčiau, nei parduodama elektros energija turi būti tiekiama arba vartojama. Einamosios paros rinka yra rinka, kurioje elektros energija prekiaujama nuo vienos dienos iki vienos valandos anksčiau, nei parduodama elektros energija turi būti tiekiama arba vartojama. Baigiantis einamosios paros prekybai – tai vadinama einamosios paros prekybos pabaiga (Danijoje tai yra viena valanda anksčiau nei tikrasis laikas), – perdavimo sistemos operatorius perima rinkos kontrolę, siekiant užtikrinti pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą elektros energijos rinkoje ir išlaikyti sistemos stabilumą. Danijoje šis laikas po einamosios paros prekybos pabaigos vadinamas reguliuojama elektros energijos rinka. |
| --- | --- |

(10)

Elektros energijos rinkose rinkos dalyviai gali laisvai prekiauti kitos paros, kai elektros energija privalo būti pagaminta arba suvartota (tikrasis laikas), elektros energija. Kitos paros rinka yra rinka, kurioje elektros energija prekiaujama viena para anksčiau, nei parduodama elektros energija turi būti tiekiama arba vartojama. Einamosios paros rinka yra rinka, kurioje elektros energija prekiaujama nuo vienos dienos iki vienos valandos anksčiau, nei parduodama elektros energija turi būti tiekiama arba vartojama. Baigiantis einamosios paros prekybai – tai vadinama einamosios paros prekybos pabaiga (Danijoje tai yra viena valanda anksčiau nei tikrasis laikas), – perdavimo sistemos operatorius perima rinkos kontrolę, siekiant užtikrinti pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą elektros energijos rinkoje ir išlaikyti sistemos stabilumą. Danijoje šis laikas po einamosios paros prekybos pabaigos vadinamas reguliuojama elektros energijos rinka.

| (11) | Kad padėtų reguliuojamoje elektros energijos rinkoje palaikyti sistemos pusiausvyrą, perdavimo sistemos operatoriai perka papildomas paslaugas. Danijoje įmonė „Energinet.dk“ perka šias paslaugas iš anksto pagal sutartis, dėl kurių individualiai susitariama, ir vadinamojoje rezervo rinkoje per aukcionus. Papildomas paslaugas ji taip pat perka reguliuojamoje elektros energijos rinkoje. |
| --- | --- |

(11)

Kad padėtų reguliuojamoje elektros energijos rinkoje palaikyti sistemos pusiausvyrą, perdavimo sistemos operatoriai perka papildomas paslaugas. Danijoje įmonė „Energinet.dk“ perka šias paslaugas iš anksto pagal sutartis, dėl kurių individualiai susitariama, ir vadinamojoje rezervo rinkoje per aukcionus. Papildomas paslaugas ji taip pat perka reguliuojamoje elektros energijos rinkoje.

| (12) | Rezervo rinkoje įmonė „Energinet.dk“ sudaro rezervo sutartis, ir jose nustatomas mokestis operatoriams už tai, kad jie yra pasirengę tiekti energiją pagal nurodymą. Operatoriams, esantiems tokių sutarčių šalimis, taip pat nustatyta pareiga teikti pasiūlymus reguliuojamoje elektros energijos rinkoje. |
| --- | --- |

(12)

Rezervo rinkoje įmonė „Energinet.dk“ sudaro rezervo sutartis, ir jose nustatomas mokestis operatoriams už tai, kad jie yra pasirengę tiekti energiją pagal nurodymą. Operatoriams, esantiems tokių sutarčių šalimis, taip pat nustatyta pareiga teikti pasiūlymus reguliuojamoje elektros energijos rinkoje.

| (13) | Reguliuojamoje elektros energijos rinkoje įmonė „Energinet.dk“ gali kreiptis ir į operatorius, jau pasirašiusius rezervo sutartis, ir į kitus dalyvius, kurie savanoriškai teikia pasiūlymus padidinti arba sumažinti savo elektros energijos gamybą. |
| --- | --- |

(13)

Reguliuojamoje elektros energijos rinkoje įmonė „Energinet.dk“ gali kreiptis ir į operatorius, jau pasirašiusius rezervo sutartis, ir į kitus dalyvius, kurie savanoriškai teikia pasiūlymus padidinti arba sumažinti savo elektros energijos gamybą.

| (14) | Danijos elektros energijos perdavimo tinklas padalytas į dvi zonas: vakarinę Danijos zoną (toliau – DK1 zona) ir rytinę Danijos zoną (toliau – DK2 zona). DK1 zonos perdavimo tinklas yra sujungtas su Vokietijos, Norvegijos ir Švedijos perdavimo tinklais. DK2 zonos perdavimo tinklas yra sujungtas su Vokietijos ir Švedijos perdavimo tinklais. Perdavimo jungtis tarp DK1 ir DK2 zonų pirmą kartą atsirado 2010 m., tai buvo 600 MW Didžiojo Belto perdavimo jungtis. |
| --- | --- |

(14)

Danijos elektros energijos perdavimo tinklas padalytas į dvi zonas: vakarinę Danijos zoną (toliau – DK1 zona) ir rytinę Danijos zoną (toliau – DK2 zona). DK1 zonos perdavimo tinklas yra sujungtas su Vokietijos, Norvegijos ir Švedijos perdavimo tinklais. DK2 zonos perdavimo tinklas yra sujungtas su Vokietijos ir Švedijos perdavimo tinklais. Perdavimo jungtis tarp DK1 ir DK2 zonų pirmą kartą atsirado 2010 m., tai buvo 600 MW Didžiojo Belto perdavimo jungtis.

2.1.3.   Įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ rezervinės galios sutartis

Įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ rezervinės galios sutartis

| (15) | 2010 m. gruodžio 21 d. įmonė „Energinet.dk“ su įmone „DONG Energy“ pasirašė penkerių metų sutartį dėl papildomų paslaugų, kurias įmonė „DONG Energy“ turėjo teikti DK2 zonoje. Sutartis galiojo nuo 2011 m. sausio mėn. iki 2015 m. pabaigos ir apėmė 300 MW greitojo rezervo (įmonės „Energinet.dk“ pareikalavimu šis rezervas turi būti suteiktas per 15 minučių nuo jo pareikalavimo) bei 375 MW lėtojo rezervo (jis turi būti suteiktas per dvi valandas nuo pareikalavimo) – tą rezervą turėjo tiekti įmonės „DONG Energy“ elektrinės „Kyndby“ ir „Masnedø“. |
| --- | --- |

(15)

2010 m. gruodžio 21 d. įmonė „Energinet.dk“ su įmone „DONG Energy“ pasirašė penkerių metų sutartį dėl papildomų paslaugų, kurias įmonė „DONG Energy“ turėjo teikti DK2 zonoje. Sutartis galiojo nuo 2011 m. sausio mėn. iki 2015 m. pabaigos ir apėmė 300 MW greitojo rezervo (įmonės „Energinet.dk“ pareikalavimu šis rezervas turi būti suteiktas per 15 minučių nuo jo pareikalavimo) bei 375 MW lėtojo rezervo (jis turi būti suteiktas per dvi valandas nuo pareikalavimo) – tą rezervą turėjo tiekti įmonės „DONG Energy“ elektrinės „Kyndby“ ir „Masnedø“.

| (16) | Sutartimi buvo nustatytos pastoviųjų išlaidų dalys, kuriomis užtikrinta, kad įmonė „Energinet.dk“ galėtų gauti paslaugas, kuriomis galėtų pasinaudoti reguliuojamoje elektros energijos rinkoje, ir naudojimo mokestis už bet kurias paslaugas, kurių faktiškai paprašyta ir kurios faktiškai suteiktos. Didžiausia metinė kaina, mokėtina įmonei „DONG Energy“, buvo 191 mln. Danijos kronų (DKK), ir tai sudarė 955 mln. DKK (apie 128 mln. EUR) už 5 metų trukmės sutartį. |
| --- | --- |

(16)

Sutartimi buvo nustatytos pastoviųjų išlaidų dalys, kuriomis užtikrinta, kad įmonė „Energinet.dk“ galėtų gauti paslaugas, kuriomis galėtų pasinaudoti reguliuojamoje elektros energijos rinkoje, ir naudojimo mokestis už bet kurias paslaugas, kurių faktiškai paprašyta ir kurios faktiškai suteiktos. Didžiausia metinė kaina, mokėtina įmonei „DONG Energy“, buvo 191 mln. Danijos kronų (DKK), ir tai sudarė 955 mln. DKK (apie 128 mln. EUR) už 5 metų trukmės sutartį.

| (17) | 2013 m. vasario 8 d. sutartis buvo iš dalies pakeista siekiant įmonei „DONG Energy“ kompensuoti tai, kad dėl Danijoje pasikeitusių azoto oksido (NOx) mokesčių padidėjo įmonės sąnaudos, patiriamos teikiant sutartimi nustatytas paslaugas. Atsižvelgiant į to meto mokestį, sutartis buvo iš dalies pakeista: pastoviųjų išlaidų dalis sutartyje nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d. buvo padidinta 827 000 DKK per metus. Tai reiškė, kad bendros papildomos įmonės „Energinet.dk“ išlaidos buvo apie 332 000 EUR. |
| --- | --- |

(17)

2013 m. vasario 8 d. sutartis buvo iš dalies pakeista siekiant įmonei „DONG Energy“ kompensuoti tai, kad dėl Danijoje pasikeitusių azoto oksido (NOx) mokesčių padidėjo įmonės sąnaudos, patiriamos teikiant sutartimi nustatytas paslaugas. Atsižvelgiant į to meto mokestį, sutartis buvo iš dalies pakeista: pastoviųjų išlaidų dalis sutartyje nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d. buvo padidinta 827 000 DKK per metus. Tai reiškė, kad bendros papildomos įmonės „Energinet.dk“ išlaidos buvo apie 332 000 EUR.

2.1.4.   Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumų rezervavimas papildomoms paslaugoms

Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumų rezervavimas papildomoms paslaugoms

| (18) | Dalis Didžiojo Belto jungties 600 MW elektros energijos perdavimo pajėgumo arba visas pajėgumas galėjo būti skirtas komercinei prekybai elektros energija tarp DK1 ir DK2 zonų arba galėjo būti rezervuotas, kad įmonė „Energinet.dk“ tarp DK1 ir DK2 zonų galėtų perduoti papildomų paslaugų teikėjų tiekiamą elektros energiją. |
| --- | --- |

(18)

Dalis Didžiojo Belto jungties 600 MW elektros energijos perdavimo pajėgumo arba visas pajėgumas galėjo būti skirtas komercinei prekybai elektros energija tarp DK1 ir DK2 zonų arba galėjo būti rezervuotas, kad įmonė „Energinet.dk“ tarp DK1 ir DK2 zonų galėtų perduoti papildomų paslaugų teikėjų tiekiamą elektros energiją.

| (19) | Prieš sudarydama sutartį su įmone „DONG Energy“, įmonė „Energinet.dk“ apskaičiavo, kad jos bendras sutartyje nustatytos rezervinės galios poreikis yra 600 MW DK1 zonoje ir 600 MW DK2 zonoje. Kol nebuvo pastatyta Didžiojo Belto perdavimo jungtis, įmonė „Energinet.dk“ turėjo sudarinėti rezervinės galios sutartis dėl vietos 600 MW rezervo pajėgumo kiekvienoje zonoje – DK1 ir DK2 – atskirai. |
| --- | --- |

(19)

Prieš sudarydama sutartį su įmone „DONG Energy“, įmonė „Energinet.dk“ apskaičiavo, kad jos bendras sutartyje nustatytos rezervinės galios poreikis yra 600 MW DK1 zonoje ir 600 MW DK2 zonoje. Kol nebuvo pastatyta Didžiojo Belto perdavimo jungtis, įmonė „Energinet.dk“ turėjo sudarinėti rezervinės galios sutartis dėl vietos 600 MW rezervo pajėgumo kiekvienoje zonoje – DK1 ir DK2 – atskirai.

| (20) | Dalis pagrindinės ekonominės priežasties, dėl kurios buvo pastatyta Didžiojo Belto perdavimo jungtis, buvo ta, kad, jungčiai pradėjus veikti, sutartimi nustatytą rezervinę galią tapo galima paskirstyti DK1 ir DK2 zonoms, sumažinant bendrą rezervinės galios pajėgumo kiekį, kurį įmonė „Energinet.dk“ turėjo pirkti. 2010 m. liepos mėn. Danijos energetikos reguliavimo institucija (dan. Energitilsynet) patvirtinto schemą, pagal kurią įmonei „Energinet.dk“ leista rezervuoti pajėgumą Didžiojo Belto perdavimo jungtyje, kad būtų galima teikti sutartimi nustatytas rezervo perdavimo paslaugas iš DK2 zonos (su įmone „DONG Energy“ buvo sudaryta sutartis dėl papildomų paslaugų teikimo toje zonoje) į DK1 zoną. Dėl to įmonė „Energinet.dk“ rezervo sutartimi nustatytų paslaugų, kurių reikėjo DK1 dalyje, kiekį galėjo sumažinti nuo 600 MW iki 300 MW. |
| --- | --- |

(20)

Dalis pagrindinės ekonominės priežasties, dėl kurios buvo pastatyta Didžiojo Belto perdavimo jungtis, buvo ta, kad, jungčiai pradėjus veikti, sutartimi nustatytą rezervinę galią tapo galima paskirstyti DK1 ir DK2 zonoms, sumažinant bendrą rezervinės galios pajėgumo kiekį, kurį įmonė „Energinet.dk“ turėjo pirkti. 2010 m. liepos mėn. Danijos energetikos reguliavimo institucija (dan. Energitilsynet) patvirtinto schemą, pagal kurią įmonei „Energinet.dk“ leista rezervuoti pajėgumą Didžiojo Belto perdavimo jungtyje, kad būtų galima teikti sutartimi nustatytas rezervo perdavimo paslaugas iš DK2 zonos (su įmone „DONG Energy“ buvo sudaryta sutartis dėl papildomų paslaugų teikimo toje zonoje) į DK1 zoną. Dėl to įmonė „Energinet.dk“ rezervo sutartimi nustatytų paslaugų, kurių reikėjo DK1 dalyje, kiekį galėjo sumažinti nuo 600 MW iki 300 MW.

Energitilsynet

| (21) | Apskritai, galios srautai Didžiojo Belto perdavimo jungtimi perduodami iš mažiausios kainos regiono į didžiausios kainos regioną. Pagal Energitilsynet patvirtintą schemą:






  a) | kai baigiant kitos paros prekybą iš DK2 zonos į DK1 zoną reikėtų perduoti mažesnės nei 300 MW galios srautą, 300 MW pajėgumų būtų rezervuota srautams iš DK2 zonos į DK1 zoną, ir rinkos dalyviai tos dalies negalėtų gauti vykstant einamosios paros prekybai; |
| --- | --- | --- |

(21)

Apskritai, galios srautai Didžiojo Belto perdavimo jungtimi perduodami iš mažiausios kainos regiono į didžiausios kainos regioną. Pagal Energitilsynet patvirtintą schemą:

Energitilsynet

a)

kai baigiant kitos paros prekybą iš DK2 zonos į DK1 zoną reikėtų perduoti mažesnės nei 300 MW galios srautą, 300 MW pajėgumų būtų rezervuota srautams iš DK2 zonos į DK1 zoną, ir rinkos dalyviai tos dalies negalėtų gauti vykstant einamosios paros prekybai;

| b) | kai baigiant kitos paros prekybą iš DK2 zonos į DK1 zoną reikėtų perduoti didesnės nei 300 MW galios srautą, visi likę pajėgumai būtų rezervuoti srautams iš DK2 zonos į DK1 zoną. |
| --- | --- |

b)

kai baigiant kitos paros prekybą iš DK2 zonos į DK1 zoną reikėtų perduoti didesnės nei 300 MW galios srautą, visi likę pajėgumai būtų rezervuoti srautams iš DK2 zonos į DK1 zoną.

| (22) | 2012 m. spalio 30 d.Energitilsynet nusprendė nuo 2013 m. sausio 1 d. panaikinti rezervo pajėgumų schemą, paminėtą 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(22)

2012 m. spalio 30 d.Energitilsynet nusprendė nuo 2013 m. sausio 1 d. panaikinti rezervo pajėgumų schemą, paminėtą 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse.

Energitilsynet

2.1.5.   Valstybės pagalba Danijos kogeneracinėms jėgainėms (priemonė Nr. 602/2004)

Valstybės pagalba Danijos kogeneracinėms jėgainėms (priemonė Nr. 602/2004)

| (23) | 2005 m. lapkričio 9 d. Komisija patvirtino šešias Danijos valstybės pagalbos priemones, susijusias su parama energijos gamybai naudojant vėjo energiją, kitus atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir kogeneracines jėgaines, ir paskelbė, kad tos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Sprendimas buvo užregistruotas numeriu N602/2004 (COM(2005)3910, toliau – Sprendimas N602/2004). |
| --- | --- |

(23)

2005 m. lapkričio 9 d. Komisija patvirtino šešias Danijos valstybės pagalbos priemones, susijusias su parama energijos gamybai naudojant vėjo energiją, kitus atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir kogeneracines jėgaines, ir paskelbė, kad tos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Sprendimas buvo užregistruotas numeriu N602/2004 (COM(2005)3910, toliau – Sprendimas N602/2004).

| (24) | Tas priemones galima apibendrinti taip:






  a) | labai mažos kogeneracinės jėgainės (< 5 MW) – joms suteikta nuolatinė teisė gauti fiksuotą kainą (trijų pakopų tarifas), bet esama galimybės pereiti prie bazinio dydžio (kainos priedas); |
| --- | --- | --- |

(24)

Tas priemones galima apibendrinti taip:

a)

labai mažos kogeneracinės jėgainės (< 5 MW) – joms suteikta nuolatinė teisė gauti fiksuotą kainą (trijų pakopų tarifas), bet esama galimybės pereiti prie bazinio dydžio (kainos priedas);

| b) | mažos kogeneracinės jėgainės (< 10 MW) – joms nustatytas pereinamasis laikotarpis iki 2006 m. pabaigos, jos turi galimybę per tą laikotarpį toliau gauti fiksuotą kainą (trijų pakopų tarifas), bet vėliau joms tenka pareiga pereiti prie bazinio dydžio; |
| --- | --- |

b)

mažos kogeneracinės jėgainės (< 10 MW) – joms nustatytas pereinamasis laikotarpis iki 2006 m. pabaigos, jos turi galimybę per tą laikotarpį toliau gauti fiksuotą kainą (trijų pakopų tarifas), bet vėliau joms tenka pareiga pereiti prie bazinio dydžio;

| c) | didelės kogeneracinės jėgainės (bent 10 MW) – joms nustatytas pereinamasis laikotarpis iki 2004 m. pabaigos, jos turi galimybę per tą laikotarpį toliau gauti fiksuotą kainą (trijų pakopų tarifas), bet vėliau joms tenka pareiga pereiti prie bazinio dydžio. |
| --- | --- |

c)

didelės kogeneracinės jėgainės (bent 10 MW) – joms nustatytas pereinamasis laikotarpis iki 2004 m. pabaigos, jos turi galimybę per tą laikotarpį toliau gauti fiksuotą kainą (trijų pakopų tarifas), bet vėliau joms tenka pareiga pereiti prie bazinio dydžio.

| (25) | Danija patvirtino, kad visos kogeneracinės jėgainės, pasinaudojusios schemomis, apie kurias pranešta, veikė labai efektyviai, ir pateikė remiamos energijos gamybos papildomų išlaidų apskaičiavimą, ir tos išlaidos buvo laikomos pagrįstomis. Remiantis tais skaičiavimais, parama būtų padengta daugiausia 87 % papildomų išlaidų (decentralizuotų kogeneracinių jėgainių). Taip pat buvo pateikti skaičiavimai, iš kurių matyti, kad parama neviršys nusidėvėjimo ir bus gaunama sąžininga kapitalo grąža. |
| --- | --- |

(25)

Danija patvirtino, kad visos kogeneracinės jėgainės, pasinaudojusios schemomis, apie kurias pranešta, veikė labai efektyviai, ir pateikė remiamos energijos gamybos papildomų išlaidų apskaičiavimą, ir tos išlaidos buvo laikomos pagrįstomis. Remiantis tais skaičiavimais, parama būtų padengta daugiausia 87 % papildomų išlaidų (decentralizuotų kogeneracinių jėgainių). Taip pat buvo pateikti skaičiavimai, iš kurių matyti, kad parama neviršys nusidėvėjimo ir bus gaunama sąžininga kapitalo grąža.

| (26) | Ši pagalba vėliau buvo patvirtinta pagal 2001 m. Rekomendacijas dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (3), pirmiausia pagal jų E.3.3.1 skirsnį. Visų pirma Komisija laikėsi nuomonės, kad kompensuoti buvo galima tik atitinkamų ekologiškos energijos gamybos sąnaudų ir įprastos formos energijos rinkos kainos skirtumą. Remdamasi pateikta informacija Komisija Sprendime N602/2004 padarė išvadą, kad pagalbos gavėjams nebus mokama per didelė kompensacija. |
| --- | --- |

(26)

Ši pagalba vėliau buvo patvirtinta pagal 2001 m. Rekomendacijas dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (3), pirmiausia pagal jų E.3.3.1 skirsnį. Visų pirma Komisija laikėsi nuomonės, kad kompensuoti buvo galima tik atitinkamų ekologiškos energijos gamybos sąnaudų ir įprastos formos energijos rinkos kainos skirtumą. Remdamasi pateikta informacija Komisija Sprendime N602/2004 padarė išvadą, kad pagalbos gavėjams nebus mokama per didelė kompensacija.

3

2.2.   Tariama valstybės pagalba

Tariama valstybės pagalba

| (27) | Skundų pateikėjai nurodė du pagrindinius įtarimus:






  a) | pakeitus taisykles, kuriomis Danijoje reglamentuojamas rezervo pajėgumo pirkimas – kito mėnesio rezervo rinkos aukcioną pakeitus kitos paros rezervo rinkos aukcionu, – decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms pagal esamą valstybės pagalbos paramos schemą mokėta per didelė kompensacija (patvirtinta Sprendimu N602/2004). Pakeitimas reiškė, kad nuo 2007 m. vasario mėn. decentralizuotos kogeneracinės jėgainės turėjo prieigą prie papildomo pajamų srauto, nenumatyto tuo metu, kai iš pradžių buvo patvirtinta valstybės pagalba. Taip yra dėl to, kad likus parai iki pristatymo decentralizuotos kogeneracinės jėgainės gali tiksliai prognozuoti pajėgumus, kuriuos jos turės rezervo paslaugoms teikti. Todėl, kai taip buvo pakeistas rezervo rinkos aukcionas, decentralizuotos jėgainės gerokai platesniu mastu galėjo dalyvauti rinkoje, nei būtų galėjusios, jeigu rezervo rinkoje būtų perkama kitam mėnesiui. BRD teigė, kad dėl to decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms buvo mokama per didelė kompensacija; |
| --- | --- | --- |

(27)

Skundų pateikėjai nurodė du pagrindinius įtarimus:

a)

pakeitus taisykles, kuriomis Danijoje reglamentuojamas rezervo pajėgumo pirkimas – kito mėnesio rezervo rinkos aukcioną pakeitus kitos paros rezervo rinkos aukcionu, – decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms pagal esamą valstybės pagalbos paramos schemą mokėta per didelė kompensacija (patvirtinta Sprendimu N602/2004). Pakeitimas reiškė, kad nuo 2007 m. vasario mėn. decentralizuotos kogeneracinės jėgainės turėjo prieigą prie papildomo pajamų srauto, nenumatyto tuo metu, kai iš pradžių buvo patvirtinta valstybės pagalba. Taip yra dėl to, kad likus parai iki pristatymo decentralizuotos kogeneracinės jėgainės gali tiksliai prognozuoti pajėgumus, kuriuos jos turės rezervo paslaugoms teikti. Todėl, kai taip buvo pakeistas rezervo rinkos aukcionas, decentralizuotos jėgainės gerokai platesniu mastu galėjo dalyvauti rinkoje, nei būtų galėjusios, jeigu rezervo rinkoje būtų perkama kitam mėnesiui. BRD teigė, kad dėl to decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms buvo mokama per didelė kompensacija;

| b) | „DONG Energy“ tariamai gavo valstybės pagalbą pagal penkerių metų papildomų paslaugų sutartį, 2010 m. sudarytą su įmone „Energinet.dk“. Viešas konkursas dėl sutarties nerengtas, ir įtariama, kad sutartis buvo sudaryta ne rinkos sąlygomis, taigi įmonei „DONG Energy“ ja suteiktas pranašumas. Einamosios paros pajėgumų rezervavimu, kad rezervinę galią būtų galima perduoti iš DK2 zonos į DK1 zoną per Didžiojo Belto jungtį, įmonei „DONG Energy“ tariamai suteiktas pranašumas. Skundo pateikėjas teigė, kad įmonė „Energinet.dk“ yra valstybei visiškai priklausantis Danijos operatorius, kontroliuojamas valstybės, taigi jos veiksmai yra priskirtini valstybei. |
| --- | --- |

b)

„DONG Energy“ tariamai gavo valstybės pagalbą pagal penkerių metų papildomų paslaugų sutartį, 2010 m. sudarytą su įmone „Energinet.dk“. Viešas konkursas dėl sutarties nerengtas, ir įtariama, kad sutartis buvo sudaryta ne rinkos sąlygomis, taigi įmonei „DONG Energy“ ja suteiktas pranašumas. Einamosios paros pajėgumų rezervavimu, kad rezervinę galią būtų galima perduoti iš DK2 zonos į DK1 zoną per Didžiojo Belto jungtį, įmonei „DONG Energy“ tariamai suteiktas pranašumas. Skundo pateikėjas teigė, kad įmonė „Energinet.dk“ yra valstybei visiškai priklausantis Danijos operatorius, kontroliuojamas valstybės, taigi jos veiksmai yra priskirtini valstybei.

2.3.   Komisijos sprendimas pradėti oficialų tyrimą

Komisijos sprendimas pradėti oficialų tyrimą

| (28) | Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija padarė išvadą, kad, remiantis Danijos informacija ir skaičiavimais, apėmusiais decentralizuotų kogeneracinių jėgainių pajamas iš papildomų paslaugų pardavimo, decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms nemokėta per didelė kompensacija už jų investicijas į kogeneracinius pajėgumus ir kad pagalba decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms, patvirtinta pagal Sprendimą N602/2004, tebėra suderinama. Todėl šis skundų aspektas neįtrauktas į oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(28)

Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija padarė išvadą, kad, remiantis Danijos informacija ir skaičiavimais, apėmusiais decentralizuotų kogeneracinių jėgainių pajamas iš papildomų paslaugų pardavimo, decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms nemokėta per didelė kompensacija už jų investicijas į kogeneracinius pajėgumus ir kad pagalba decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms, patvirtinta pagal Sprendimą N602/2004, tebėra suderinama. Todėl šis skundų aspektas neįtrauktas į oficialią tyrimo procedūrą.

| (29) | Tačiau sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija suabejojo, ar pagalba galėjo būti teikiama įmonei „DONG Energy“, taip pat Komisijai kilo abejonių dėl galimo tokios pagalbos suderinamumo su vidaus rinka. Kalbant apie valstybės pagalbos buvimą ir suderinamumą, Komisijos tyrimas apėmė tik šiuos klausimus:






  a) | ar įmonės „Energinet.dk“ veiksmai su įmone „DONG Energy“ pasirašant sutartį dėl papildomų paslaugų yra priskirtini Danijai; |
| --- | --- | --- |

(29)

Tačiau sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija suabejojo, ar pagalba galėjo būti teikiama įmonei „DONG Energy“, taip pat Komisijai kilo abejonių dėl galimo tokios pagalbos suderinamumo su vidaus rinka. Kalbant apie valstybės pagalbos buvimą ir suderinamumą, Komisijos tyrimas apėmė tik šiuos klausimus:

a)

ar įmonės „Energinet.dk“ veiksmai su įmone „DONG Energy“ pasirašant sutartį dėl papildomų paslaugų yra priskirtini Danijai;

| b) | ar įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sudaryta sutartimi dėl papildomų paslaugų įmonei „DONG Energy“ suteiktas pranašumas; |
| --- | --- |

b)

ar įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sudaryta sutartimi dėl papildomų paslaugų įmonei „DONG Energy“ suteiktas pranašumas;

| c) | jeigu valstybės pagalba buvo suteikta, ar ji yra suderinama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

c)

jeigu valstybės pagalba buvo suteikta, ar ji yra suderinama valstybės pagalba.

3.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

3.1.   BRD pastabos

BRD pastabos

| (30) | BRD atkreipė dėmesį, kad Danijos teisės aktuose nepateikta rekomendacijų įmonei „Energinet.dk“ dėl rezervinės galios pirkimo. Tačiau BRD teigė, kad, kadangi teisės aktais reikalaujama, kad Danijos energetikos agentūra (DEA) stebėtų ir tvirtintų įmonės „Energinet.dk“ bendrus veiklos planus, galima laikyti, kad DEA patvirtino sutartį su įmone „DONG Energy“. |
| --- | --- |

(30)

BRD atkreipė dėmesį, kad Danijos teisės aktuose nepateikta rekomendacijų įmonei „Energinet.dk“ dėl rezervinės galios pirkimo. Tačiau BRD teigė, kad, kadangi teisės aktais reikalaujama, kad Danijos energetikos agentūra (DEA) stebėtų ir tvirtintų įmonės „Energinet.dk“ bendrus veiklos planus, galima laikyti, kad DEA patvirtino sutartį su įmone „DONG Energy“.

| (31) | BRD taip pat teigė, kad iš toliau pateiktų faktų galima manyti, jog įmonei „Energinet.dk“ priimant sprendimus dalyvavo ir kitos institucijos:






  a) | 2006 m. įmonė „Energinet.dk“ viešai paskelbė planuojanti DK2 zonoje kurti konkurencingą rinką, bet tas planas liko neįvykdytas; |
| --- | --- | --- |

(31)

BRD taip pat teigė, kad iš toliau pateiktų faktų galima manyti, jog įmonei „Energinet.dk“ priimant sprendimus dalyvavo ir kitos institucijos:

a)

2006 m. įmonė „Energinet.dk“ viešai paskelbė planuojanti DK2 zonoje kurti konkurencingą rinką, bet tas planas liko neįvykdytas;

| b) | įmonių „DONG Energy“ ir „Energinet.dk“ sutartyje buvo nuostatų, kuriomis siekiama apsaugoti įmonės „DONG Energy“ finansinę padėtį nuo vėlesnių sutarties pakeitimų, kuriuos galėtų padaryti DEA. |
| --- | --- |

b)

įmonių „DONG Energy“ ir „Energinet.dk“ sutartyje buvo nuostatų, kuriomis siekiama apsaugoti įmonės „DONG Energy“ finansinę padėtį nuo vėlesnių sutarties pakeitimų, kuriuos galėtų padaryti DEA.

| (32) | BRD pateikė šiuos argumentus, kuriais tvirtina, kad, remiantis sutartimi, įmonė „Energinet.dk“ įmonei „DONG Energy“ mokėjo didesnę nei rinkos kainą:






  a) | 2011 m. balandžio mėn. Parlamento klausime klimato ir energetikos ministras nurodė, kad vidutinė kaina, mokėta įmonei „DONG Energy“ už 675 MW rezervo pajėgumus, buvo 22 716 DKK/MW per mėnesį, palyginti su vidutine rezervinės galios kaina DK1 zonoje, esant greitajam pristatymui, t. y. 8 850 DKK/MW per mėnesį; |
| --- | --- | --- |

(32)

BRD pateikė šiuos argumentus, kuriais tvirtina, kad, remiantis sutartimi, įmonė „Energinet.dk“ įmonei „DONG Energy“ mokėjo didesnę nei rinkos kainą:

a)

2011 m. balandžio mėn. Parlamento klausime klimato ir energetikos ministras nurodė, kad vidutinė kaina, mokėta įmonei „DONG Energy“ už 675 MW rezervo pajėgumus, buvo 22 716 DKK/MW per mėnesį, palyginti su vidutine rezervinės galios kaina DK1 zonoje, esant greitajam pristatymui, t. y. 8 850 DKK/MW per mėnesį;

| b) | vidutinė kaina iš tikrųjų buvo didesnė nei nurodytoji ministro atsakyme, nes skaičiuojant neatsižvelgta į tai, kad 75 MW iš 675 MW sutartyje nustatytų pajėgumų vienus metus buvo netaikoma pristatymo pareiga, nes buvo laikomasi techninės priežiūros reikalavimo. Per 5 metus tai iš esmės reiškė, kad nupirkta tik 660 MW; |
| --- | --- |

b)

vidutinė kaina iš tikrųjų buvo didesnė nei nurodytoji ministro atsakyme, nes skaičiuojant neatsižvelgta į tai, kad 75 MW iš 675 MW sutartyje nustatytų pajėgumų vienus metus buvo netaikoma pristatymo pareiga, nes buvo laikomasi techninės priežiūros reikalavimo. Per 5 metus tai iš esmės reiškė, kad nupirkta tik 660 MW;

| c) | jeigu įmonė „DONG Energy“ negalėtų pristatyti arba būtų pasirinkusi nepristatyti sutartimi nustatyto pajėgumo, jo pareikalavus, įmonė „Energinet.dk“ turėtų gauti pajėgumų iš kitų šaltinių. Sutartimi nustatytos nuobaudos už nepristatymą galbūt buvo nepakankamos įmonės „Energinet.dk“ išlaidoms, patirtoms siekiant gauti alternatyvių pajėgumų, padengti; |
| --- | --- |

c)

jeigu įmonė „DONG Energy“ negalėtų pristatyti arba būtų pasirinkusi nepristatyti sutartimi nustatyto pajėgumo, jo pareikalavus, įmonė „Energinet.dk“ turėtų gauti pajėgumų iš kitų šaltinių. Sutartimi nustatytos nuobaudos už nepristatymą galbūt buvo nepakankamos įmonės „Energinet.dk“ išlaidoms, patirtoms siekiant gauti alternatyvių pajėgumų, padengti;

| d) | remiantis DK1 zonoje nustatyto rezervo sąnaudomis, 300 MW greitojo rezervo į DK2 zoną galėjo būti tiekiama naudojant naują įrangą už 750 mln. DKK, arba perkeliant įrangą iš DK1 zonos už 450 mln. DKK – bet kuri iš šių galimybių kainuotų pigiau nei iš viso 920 mln. DKK, ministro atsakyme į 2011 m. balandžio mėn. Parlamento klausimą nurodyti kaip sumokėtini įmonei „DONG Energy“ pagal 5 metų sutartį; |
| --- | --- |

d)

remiantis DK1 zonoje nustatyto rezervo sąnaudomis, 300 MW greitojo rezervo į DK2 zoną galėjo būti tiekiama naudojant naują įrangą už 750 mln. DKK, arba perkeliant įrangą iš DK1 zonos už 450 mln. DKK – bet kuri iš šių galimybių kainuotų pigiau nei iš viso 920 mln. DKK, ministro atsakyme į 2011 m. balandžio mėn. Parlamento klausimą nurodyti kaip sumokėtini įmonei „DONG Energy“ pagal 5 metų sutartį;

| e) | bent dalis DK2 zonoje reikalingo rezervo pajėgumo turėjo būti įsigyta DK1 zonoje (pasinaudojant galimybe bendrai naudoti rezervą per Didžiojo Belto jungtį iš DK1 zonos į DK2 zoną). BRD tvirtino, kad sutartis su įmone „DONG Energy“ buvo siejama su Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumų rezervavimu, kad būtų galima papildomas paslaugas perduoti tik iš DK2 zonos į DK1 zoną. Planai rezervuoti šį pajėgumą buvo dalis pirminės paraiškos dėl Didžiojo Belto perdavimo jungties statybos (tą paraišką transporto ir energetikos ministras patvirtino 2007 m.); |
| --- | --- |

e)

bent dalis DK2 zonoje reikalingo rezervo pajėgumo turėjo būti įsigyta DK1 zonoje (pasinaudojant galimybe bendrai naudoti rezervą per Didžiojo Belto jungtį iš DK1 zonos į DK2 zoną). BRD tvirtino, kad sutartis su įmone „DONG Energy“ buvo siejama su Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumų rezervavimu, kad būtų galima papildomas paslaugas perduoti tik iš DK2 zonos į DK1 zoną. Planai rezervuoti šį pajėgumą buvo dalis pirminės paraiškos dėl Didžiojo Belto perdavimo jungties statybos (tą paraišką transporto ir energetikos ministras patvirtino 2007 m.);

| f) | BRD paaiškino, kad nors Energitilsynet nuo 2013 m. sausio 1 d. panaikino Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumų rezervavimo schemą, sutartis su įmone „DONG Energy“ liko galioti iki 2015 m. |
| --- | --- |

f)

BRD paaiškino, kad nors Energitilsynet nuo 2013 m. sausio 1 d. panaikino Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumų rezervavimo schemą, sutartis su įmone „DONG Energy“ liko galioti iki 2015 m.

Energitilsynet

| (33) | BRD taip pat teigė nesutinkanti su sprendime pradėti tyrimo procedūrą pateikta Komisijos išvada, kad pagalba decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms yra suderinama su vidaus rinka, ir dar kartą patvirtino savo požiūrį, kad decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms mokėta per didelė kompensacija. |
| --- | --- |

(33)

BRD taip pat teigė nesutinkanti su sprendime pradėti tyrimo procedūrą pateikta Komisijos išvada, kad pagalba decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms yra suderinama su vidaus rinka, ir dar kartą patvirtino savo požiūrį, kad decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms mokėta per didelė kompensacija.

3.2.   Įmonės „DONG Energy“ pastabos

Įmonės „DONG Energy“ pastabos

| (34) | Įmonė „DONG Energy“ tvirtino, kad jos gaunamas atlygis pagal penkerių metų sutartį dėl papildomų paslaugų DK2 zonoje yra įprasta rinkos kaina, atitinkanti jos išlaidas, patiriamas teikiant sutartyje nustatytas paslaugas, įskaitant pagrįstą kapitalo grąžą. |
| --- | --- |

(34)

Įmonė „DONG Energy“ tvirtino, kad jos gaunamas atlygis pagal penkerių metų sutartį dėl papildomų paslaugų DK2 zonoje yra įprasta rinkos kaina, atitinkanti jos išlaidas, patiriamas teikiant sutartyje nustatytas paslaugas, įskaitant pagrįstą kapitalo grąžą.

| (35) | Įmonė „DONG Energy“ pateikė informaciją apie kainas, už papildomas paslaugas mokėtas Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje, ir teigė, kad jos yra gerokai didesnės nei 313 000 DKK/MW suma, įmonės „DONG Energy“ nurodyta kaip metinė 2013 m. kaina, jos gautina pagal 5 metų sutartį. |
| --- | --- |

(35)

Įmonė „DONG Energy“ pateikė informaciją apie kainas, už papildomas paslaugas mokėtas Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje, ir teigė, kad jos yra gerokai didesnės nei 313 000 DKK/MW suma, įmonės „DONG Energy“ nurodyta kaip metinė 2013 m. kaina, jos gautina pagal 5 metų sutartį.

| (36) | Įmonė „DONG Energy“ taip pat tvirtino, kad 313 000 DKK/MW kaina, pagal esamą sutartį jai mokėta 2013 m., buvo mažesnė nei kainos, kurias įmonė „Energinet.dk“ anksčiau yra mokėjusi už papildomas paslaugas DK1 zonoje. Tam įrodyti, įmonė „DONG Energy“ pateikė informaciją apie DK1 zonos rezervinės galios 2007 m. kainas. Įmonė „DONG Energy“ tvirtino, kad 2007 m. kaina už DK1 zonos rezervinę galią buvo 324 000 DKK/MW per metus (2013 m. kainos dėl infliacijos padidėjo 2 % per metus; remiantis Danijos statistikos institucijos duomenimis, 2007–2013 m. grynoji infliacija Danijoje buvo vidutiniškai 2,2 % per metus). |
| --- | --- |

(36)

Įmonė „DONG Energy“ taip pat tvirtino, kad 313 000 DKK/MW kaina, pagal esamą sutartį jai mokėta 2013 m., buvo mažesnė nei kainos, kurias įmonė „Energinet.dk“ anksčiau yra mokėjusi už papildomas paslaugas DK1 zonoje. Tam įrodyti, įmonė „DONG Energy“ pateikė informaciją apie DK1 zonos rezervinės galios 2007 m. kainas. Įmonė „DONG Energy“ tvirtino, kad 2007 m. kaina už DK1 zonos rezervinę galią buvo 324 000 DKK/MW per metus (2013 m. kainos dėl infliacijos padidėjo 2 % per metus; remiantis Danijos statistikos institucijos duomenimis, 2007–2013 m. grynoji infliacija Danijoje buvo vidutiniškai 2,2 % per metus).

4.   DANIJOS PASTABOS

DANIJOS PASTABOS

| (37) | Danija tvirtino, kad įmonės „Energinet.dk“ veiksmai yra nepriskirtini valstybei, nes:






  a) | įmonė „Energinet.dk“ yra nepriklausoma valstybinė įmonė, atsakinga už tiekimo saugumą, įskaitant sistemos pusiausvyros palaikymą ir užtikrinimą, kad sistemoje būtų pakankamų gamybos pajėgumų; |
| --- | --- | --- |

(37)

Danija tvirtino, kad įmonės „Energinet.dk“ veiksmai yra nepriskirtini valstybei, nes:

a)

įmonė „Energinet.dk“ yra nepriklausoma valstybinė įmonė, atsakinga už tiekimo saugumą, įskaitant sistemos pusiausvyros palaikymą ir užtikrinimą, kad sistemoje būtų pakankamų gamybos pajėgumų;

| b) | teisės aktuose nenurodytas joks reikalavimas, susijęs su sutarčių, kurias įmonė „Energinet.dk“ pasirenka sudaryti, kad galėtų vykdyti savo pareigas, pasirašymu arba turiniu. Įmonė „Energinet.dk“ šias sutartis gali pasirašyti be klimato, energetikos ir statybos ministro patvirtinimo, ir ji neturi ministro informuoti apie tokių sutarčių sudarymą. Prieš pasirašant sutartį vykusiuose įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ derybų posėdžiuose nedalyvavo nė vienas ministerijos atstovas, ministerija taip pat nedalyvavo nustatant diskusijų pagrindą, įskaitant kainų nustatymą. Įmonė „Energinet.dk“ ministro neinformavo apie derybų turinį, galutinės sutarties sąlygos nebuvo pateiktos ministrui tvirtinti ar vertinti; |
| --- | --- |

b)

teisės aktuose nenurodytas joks reikalavimas, susijęs su sutarčių, kurias įmonė „Energinet.dk“ pasirenka sudaryti, kad galėtų vykdyti savo pareigas, pasirašymu arba turiniu. Įmonė „Energinet.dk“ šias sutartis gali pasirašyti be klimato, energetikos ir statybos ministro patvirtinimo, ir ji neturi ministro informuoti apie tokių sutarčių sudarymą. Prieš pasirašant sutartį vykusiuose įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ derybų posėdžiuose nedalyvavo nė vienas ministerijos atstovas, ministerija taip pat nedalyvavo nustatant diskusijų pagrindą, įskaitant kainų nustatymą. Įmonė „Energinet.dk“ ministro neinformavo apie derybų turinį, galutinės sutarties sąlygos nebuvo pateiktos ministrui tvirtinti ar vertinti;

| c) | ministras turi teisę priimti sprendimus dėl bet kurių įmonės „Energinet.dk“ reikalų aspektų. Bet ministras šiais įgaliojimais niekada nepasinaudojo įmonės „Energinet.dk“ konkrečių sutarčių dėl rezervinės galios, įskaitant sutartį su įmone „DONG Energy“, sudarymo atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

ministras turi teisę priimti sprendimus dėl bet kurių įmonės „Energinet.dk“ reikalų aspektų. Bet ministras šiais įgaliojimais niekada nepasinaudojo įmonės „Energinet.dk“ konkrečių sutarčių dėl rezervinės galios, įskaitant sutartį su įmone „DONG Energy“, sudarymo atžvilgiu;

| d) | įmonė „Energinet.dk“ jokiais kitais būdais neįtraukė Danijos valstybės, ji taip pat iš valstybės negavo jokių nurodymų, susijusių su sutarties sudarymu su įmone „DONG Energy“. |
| --- | --- |

d)

įmonė „Energinet.dk“ jokiais kitais būdais neįtraukė Danijos valstybės, ji taip pat iš valstybės negavo jokių nurodymų, susijusių su sutarties sudarymu su įmone „DONG Energy“.

| (38) | Danija tvirtino, kad įmonės „Energinet.dk“ sutartimi su įmone „DONG Energy“ įmonei „DONG Energy“ nesuteikta jokio pranašumo, kurį būtų galima laikyti pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, ir persiuntė įmonės „Energinet.dk“ pastabas dėl šio tyrimo aspekto; tose pastabose nurodyta:






  a) | Šiaurės sistemos valdymo susitarimu reikalaujama, kad įmonė „Energinet.dk“ kiekvienoje zonoje (DK1 ir DK2) turėtų rezervą, pakankamą pajėgumui, kurio prireiktų, jeigu zonoje nustotų veikti didžiausia elektrinė, patenkinti. Vienintelis operatorius, DK2 zonoje galintis užtikrinti pakankamą rezervo pajėgumą (600 MW), buvo įmonė „DONG Energy“. Visi kiti galimi tiekėjai kartu nebūtų galėję užtikrinti pakankamo rezervo pajėgumo, kad būtų galima išvengti sutarties su įmone „DONG Energy“ pasirašymo; |
| --- | --- | --- |

(38)

Danija tvirtino, kad įmonės „Energinet.dk“ sutartimi su įmone „DONG Energy“ įmonei „DONG Energy“ nesuteikta jokio pranašumo, kurį būtų galima laikyti pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, ir persiuntė įmonės „Energinet.dk“ pastabas dėl šio tyrimo aspekto; tose pastabose nurodyta:

a)

Šiaurės sistemos valdymo susitarimu reikalaujama, kad įmonė „Energinet.dk“ kiekvienoje zonoje (DK1 ir DK2) turėtų rezervą, pakankamą pajėgumui, kurio prireiktų, jeigu zonoje nustotų veikti didžiausia elektrinė, patenkinti. Vienintelis operatorius, DK2 zonoje galintis užtikrinti pakankamą rezervo pajėgumą (600 MW), buvo įmonė „DONG Energy“. Visi kiti galimi tiekėjai kartu nebūtų galėję užtikrinti pakankamo rezervo pajėgumo, kad būtų galima išvengti sutarties su įmone „DONG Energy“ pasirašymo;

| b) | kadangi didžioji dalis įmonės „DONG Energy“ rezervo užtikrinimo išlaidų buvo susijusios su elektrinių budėjimo režimu, įmonės „DONG Energy“ teikiamų rezervo paslaugų bendra kaina būtų ta pati, neatsižvelgiant į tai, dėl kokio kiekio buvo sudaryta sutartis – 400 MW ar 600 MW. To loginį išaiškinimą patvirtino Danijos konkurencijos institucija; |
| --- | --- |

b)

kadangi didžioji dalis įmonės „DONG Energy“ rezervo užtikrinimo išlaidų buvo susijusios su elektrinių budėjimo režimu, įmonės „DONG Energy“ teikiamų rezervo paslaugų bendra kaina būtų ta pati, neatsižvelgiant į tai, dėl kokio kiekio buvo sudaryta sutartis – 400 MW ar 600 MW. To loginį išaiškinimą patvirtino Danijos konkurencijos institucija;

| c) | 2009 m. įmonė „Energinet.dk“ atliko galimų rezervo pajėgumo tiekėjų DK2 zonoje tyrimą ir padarė išvadą, kad nebuvo galimybės iš kitų operatorių, išskyrus įmonę „DONG Energy“, įsigyti daugiau kaip 150 MW. Įmonė „Energinet.dk“ teigė, kad būtų buvę neįmanoma sutartį dėl 600 MW rezervo pajėgumo DK2 zonoje sudaryti neįtraukiant įmonės „DONG Energy“, o rezervinės galios užtikrinimo DK2 zonoje kaina, gaunama derinant įmonės „DONG Energy“ ir kitų šaltinių pastangas, būtų buvusi didesnė nei kaina tas paslaugas perkant tik iš įmonės „DONG Energy“; |
| --- | --- |

c)

2009 m. įmonė „Energinet.dk“ atliko galimų rezervo pajėgumo tiekėjų DK2 zonoje tyrimą ir padarė išvadą, kad nebuvo galimybės iš kitų operatorių, išskyrus įmonę „DONG Energy“, įsigyti daugiau kaip 150 MW. Įmonė „Energinet.dk“ teigė, kad būtų buvę neįmanoma sutartį dėl 600 MW rezervo pajėgumo DK2 zonoje sudaryti neįtraukiant įmonės „DONG Energy“, o rezervinės galios užtikrinimo DK2 zonoje kaina, gaunama derinant įmonės „DONG Energy“ ir kitų šaltinių pastangas, būtų buvusi didesnė nei kaina tas paslaugas perkant tik iš įmonės „DONG Energy“;

| d) | bent kalbant apie paleidimą po visuotinės avarijos, kai elektrinė turi gebėti pradėti gaminti elektros energiją nesikliaudama elektros energijos perdavimo tinklo galia, būtų buvę neįmanoma rezervinę galią pirkti DK1 zonoje ir naudoti ją DK2 zonoje, nes paleidimo po visuotinės avarijos atveju elektrinė, kurią reikia iš naujo paleisti, turi būti tiesiogiai sujungta su elektros energiją tiekiančia elektrine; |
| --- | --- |

d)

bent kalbant apie paleidimą po visuotinės avarijos, kai elektrinė turi gebėti pradėti gaminti elektros energiją nesikliaudama elektros energijos perdavimo tinklo galia, būtų buvę neįmanoma rezervinę galią pirkti DK1 zonoje ir naudoti ją DK2 zonoje, nes paleidimo po visuotinės avarijos atveju elektrinė, kurią reikia iš naujo paleisti, turi būti tiesiogiai sujungta su elektros energiją tiekiančia elektrine;

| e) | įmonė „Energinet.dk“ su įmone „DONG Energy“ derybomis susitarė dėl kainos, kuria būtų padengtos įmonės „DONG Energy“ išlaidos, plius [1–7] proc. pelnas. |
| --- | --- |

e)

įmonė „Energinet.dk“ su įmone „DONG Energy“ derybomis susitarė dėl kainos, kuria būtų padengtos įmonės „DONG Energy“ išlaidos, plius [1–7] proc. pelnas.

| (39) | Danija taip pat pateikė įmonės „Energinet.dk“ pastabas dėl sprendimo rezervuoti pajėgumą Didžiojo Belto perdavimo jungtyje iš DK2 zonos į DK1 zoną. Įmonė „Energinet.dk“ paaiškino, kad nerezervavus pajėgumo Didžiojo Belto perdavimo jungtyje, sutartis dėl 600 MW rezervo pajėgumo reikėtų sudaryti ir DK1 zonoje, ir DK2 zonoje, taigi iš viso tai būtų 1 200 MW. Dėl rezervavimo bendrą poreikį buvo galima sumažinti iki 900 MW. |
| --- | --- |

(39)

Danija taip pat pateikė įmonės „Energinet.dk“ pastabas dėl sprendimo rezervuoti pajėgumą Didžiojo Belto perdavimo jungtyje iš DK2 zonos į DK1 zoną. Įmonė „Energinet.dk“ paaiškino, kad nerezervavus pajėgumo Didžiojo Belto perdavimo jungtyje, sutartis dėl 600 MW rezervo pajėgumo reikėtų sudaryti ir DK1 zonoje, ir DK2 zonoje, taigi iš viso tai būtų 1 200 MW. Dėl rezervavimo bendrą poreikį buvo galima sumažinti iki 900 MW.

| (40) | Atsakydama į BRD pasiūlymą, kad rezervuojant būtų galima nustatyti, kad elektros energija tekėtų iš DK1 zonos į DK2 zoną, o ne iš DK2 zonos į DK1 zoną, įmonė „Energinet.dk“ paaiškino, kad rezervavus iš DK2 zonos į DK1 zoną buvo gerokai mažiau iškraipyta rinka, negu būtų buvę, jeigu pajėgumas būtų rezervuotas taip, kad elektros energija tekėtų priešinga kryptimi. |
| --- | --- |

(40)

Atsakydama į BRD pasiūlymą, kad rezervuojant būtų galima nustatyti, kad elektros energija tekėtų iš DK1 zonos į DK2 zoną, o ne iš DK2 zonos į DK1 zoną, įmonė „Energinet.dk“ paaiškino, kad rezervavus iš DK2 zonos į DK1 zoną buvo gerokai mažiau iškraipyta rinka, negu būtų buvę, jeigu pajėgumas būtų rezervuotas taip, kad elektros energija tekėtų priešinga kryptimi.

| (41) | Įmonė „Energinet.dk“ pateikė analizę siekdama parodyti, jog, atsižvelgiant į bendrą perteklinį pajėgumą, esantį DK1 zonoje, palyginti su DK2 zona, mažesnės kainos DK1 zonoje reiškia, kad elektros energija per Didžiojo Belto perdavimo jungtį iš DK1 zonos į DK2 zoną teka 72,7 % laiko, o iš DK2 zonos į DK1 zoną – 16,7 % laiko. Įmonei „Energinet.dk“ taip organizavus rezervavimą, pajėgumas buvo rezervuojamas tik uždarius kitos paros rinką ir tik tada, kai iš kitos paros prekybos buvo matyti, kad srautai tekės iš DK2 zonos į DK1 zoną. Taigi rezervuojama buvo tik 16,7 % laiko. Įmonė „Energinet.dk“ tvirtino, kad, jeigu būtų įdiegtas kitoks pajėgumo rezervavimo modelis, dėl to neišvengiamai būtų padaugėję valandų, kai būtų reikėję rezervavimo, taigi būtų labiau iškraipyta einamosios paros rinka, nes rinkos dalyviai būtų galėję prekiauti mažesniu perdavimo pajėgumu. |
| --- | --- |

(41)

Įmonė „Energinet.dk“ pateikė analizę siekdama parodyti, jog, atsižvelgiant į bendrą perteklinį pajėgumą, esantį DK1 zonoje, palyginti su DK2 zona, mažesnės kainos DK1 zonoje reiškia, kad elektros energija per Didžiojo Belto perdavimo jungtį iš DK1 zonos į DK2 zoną teka 72,7 % laiko, o iš DK2 zonos į DK1 zoną – 16,7 % laiko. Įmonei „Energinet.dk“ taip organizavus rezervavimą, pajėgumas buvo rezervuojamas tik uždarius kitos paros rinką ir tik tada, kai iš kitos paros prekybos buvo matyti, kad srautai tekės iš DK2 zonos į DK1 zoną. Taigi rezervuojama buvo tik 16,7 % laiko. Įmonė „Energinet.dk“ tvirtino, kad, jeigu būtų įdiegtas kitoks pajėgumo rezervavimo modelis, dėl to neišvengiamai būtų padaugėję valandų, kai būtų reikėję rezervavimo, taigi būtų labiau iškraipyta einamosios paros rinka, nes rinkos dalyviai būtų galėję prekiauti mažesniu perdavimo pajėgumu.

5.   PRIEMONĖS VERTINIMAS

PRIEMONĖS VERTINIMAS

| (42) | Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kurią teikiant palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba ir taip iškraipoma ar gali būti iškraipyta konkurencija, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ja daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai. Kad būtų laikoma, jog suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, turi būti įvykdytos visos to straipsnio sąlygos. |
| --- | --- |

(42)

Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kurią teikiant palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba ir taip iškraipoma ar gali būti iškraipyta konkurencija, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ja daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai. Kad būtų laikoma, jog suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, turi būti įvykdytos visos to straipsnio sąlygos.

| (43) | Kaip nustatyta šio sprendimo 29 konstatuojamojoje dalyje, kalbant apie valstybės pagalbos buvimą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, oficialiu tyrimu buvo siekiama nustatyti, a) ar įmonės „Energinet.dk“ veiksmai, pasirašant sutartį su įmone „DONG Energy“, yra priskirtini Danijai ir b) ar įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ rezervinės galios sutartimi įmonei „DONG Energy“ suteiktas pranašumas, ar sutartis sudaryta rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(43)

Kaip nustatyta šio sprendimo 29 konstatuojamojoje dalyje, kalbant apie valstybės pagalbos buvimą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, oficialiu tyrimu buvo siekiama nustatyti, a) ar įmonės „Energinet.dk“ veiksmai, pasirašant sutartį su įmone „DONG Energy“, yra priskirtini Danijai ir b) ar įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ rezervinės galios sutartimi įmonei „DONG Energy“ suteiktas pranašumas, ar sutartis sudaryta rinkos sąlygomis.

5.1.   Valstybės pagalbos buvimas. Valstybiniai ištekliai

Valstybės pagalbos buvimas. Valstybiniai ištekliai

| (44) | Kad būtų laikoma pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, priemonė turi būti tiesiogiai arba netiesiogiai suteikta iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(44)

Kad būtų laikoma pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, priemonė turi būti tiesiogiai arba netiesiogiai suteikta iš valstybinių išteklių.

| (45) | Remiantis teismų praktika, įmonės išteklius reikia laikyti valstybiniais ištekliais tada, kai valstybė gali, naudodamasi savo lemiama įtaka tokiai įmonei, nuspręsti, kaip jos ištekliai turi būti naudojami (4). |
| --- | --- |

(45)

Remiantis teismų praktika, įmonės išteklius reikia laikyti valstybiniais ištekliais tada, kai valstybė gali, naudodamasi savo lemiama įtaka tokiai įmonei, nuspręsti, kaip jos ištekliai turi būti naudojami (4).

4

| (46) | Įmonė „Energinet.dk“ yra valstybinė įmonė, visiškai priklausanti Danijos valstybei. Atsižvelgiant į tai, kad Danijos valstybė yra vienintelė akcininkė, taip pat į tai, kad Danijos valstybė gali daryti įtaką įmonės „Energinet.dk“ finansinių išteklių naudojimui, įmonės „Energinet.dk“ finansiniai ištekliai turi būti laikomi valstybiniais ištekliais (5). |
| --- | --- |

(46)

Įmonė „Energinet.dk“ yra valstybinė įmonė, visiškai priklausanti Danijos valstybei. Atsižvelgiant į tai, kad Danijos valstybė yra vienintelė akcininkė, taip pat į tai, kad Danijos valstybė gali daryti įtaką įmonės „Energinet.dk“ finansinių išteklių naudojimui, įmonės „Energinet.dk“ finansiniai ištekliai turi būti laikomi valstybiniais ištekliais (5).

5

5.2.   Valstybės pagalbos buvimas. Priskirtinumas

Valstybės pagalbos buvimas. Priskirtinumas

| (47) | Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pareiškė abejojanti, ar įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ pasirašyta sutartis yra priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(47)

Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pareiškė abejojanti, ar įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ pasirašyta sutartis yra priskirtina valstybei.

| (48) | Sprendime Stardust Marine (6) Teisingumo Teismas nustatė, kad net jeigu valstybė gali kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečios priemonės atveju negalima automatiškai daryti prielaidos, kad ji iš tiesų kontroliuoja įmonę. Taip pat būtina ištirti, ar valdžios institucijos laikytinos vienaip ar kitaip dalyvavusiomis priimant sprendimą dėl šios priemonės. Teismas pripažino, jog gali būti ne visada įmanoma konkrečiu atveju įrodyti, kad priemonės, kurių tokia įmonė ėmėsi, iš tikrųjų buvo patvirtintos valdžios institucijų nurodymu. Todėl Teismas nustatė tam tikrus rodiklius, kuriais galima remtis vertinant priskirtinumą; be kita ko, tai yra (tai nėra išsamus arba privalomas sąrašas):






  a) | tai, kokiu mastu valstybinė įmonė (šiuo atveju įmonė „Energinet.dk“) gali priimti sprendimą neatsižvelgdama į valdžios institucijų reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

(48)

Sprendime Stardust Marine (6) Teisingumo Teismas nustatė, kad net jeigu valstybė gali kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečios priemonės atveju negalima automatiškai daryti prielaidos, kad ji iš tiesų kontroliuoja įmonę. Taip pat būtina ištirti, ar valdžios institucijos laikytinos vienaip ar kitaip dalyvavusiomis priimant sprendimą dėl šios priemonės. Teismas pripažino, jog gali būti ne visada įmanoma konkrečiu atveju įrodyti, kad priemonės, kurių tokia įmonė ėmėsi, iš tikrųjų buvo patvirtintos valdžios institucijų nurodymu. Todėl Teismas nustatė tam tikrus rodiklius, kuriais galima remtis vertinant priskirtinumą; be kita ko, tai yra (tai nėra išsamus arba privalomas sąrašas):

Stardust Marine

6

a)

tai, kokiu mastu valstybinė įmonė (šiuo atveju įmonė „Energinet.dk“) gali priimti sprendimą neatsižvelgdama į valdžios institucijų reikalavimus;

| b) | tai, kokiu mastu valstybinė įmonė (šiuo atveju įmonė „Energinet.dk“) turi atsižvelgti į valdžios institucijų duotus nurodymus (pateiktas rekomendacijas); |
| --- | --- |

b)

tai, kokiu mastu valstybinė įmonė (šiuo atveju įmonė „Energinet.dk“) turi atsižvelgti į valdžios institucijų duotus nurodymus (pateiktas rekomendacijas);

| c) | tai, kokiu mastu valstybinė įmonė (šiuo atveju įmonė „Energinet.dk“) yra integruota į viešosios administracijos struktūras; |
| --- | --- |

c)

tai, kokiu mastu valstybinė įmonė (šiuo atveju įmonė „Energinet.dk“) yra integruota į viešosios administracijos struktūras;

| d) | įmonės veiklos pobūdis ir tai, ar tokia veikla rinkoje yra vykdoma įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis; |
| --- | --- |

d)

įmonės veiklos pobūdis ir tai, ar tokia veikla rinkoje yra vykdoma įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis;

| e) | valstybinės įmonės (šiuo atveju įmonės „Energinet.dk“) teisinis statusas, t. y. kokia teisė taikoma įmonei – viešoji ar įprasta bendrovių teisė; |
| --- | --- |

e)

valstybinės įmonės (šiuo atveju įmonės „Energinet.dk“) teisinis statusas, t. y. kokia teisė taikoma įmonei – viešoji ar įprasta bendrovių teisė;

| f) | tai, kokio intensyvumo priežiūrą valdžios institucija vykdo valstybinei įmonei (šiuo atveju įmonei „Energinet.dk“) priimant sprendimus. |
| --- | --- |

f)

tai, kokio intensyvumo priežiūrą valdžios institucija vykdo valstybinei įmonei (šiuo atveju įmonei „Energinet.dk“) priimant sprendimus.

| (49) | Komisijai nepateikta įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad Danijos valstybė dalyvavo planuojant įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ pasirašytą sutartį, vedant derybas dėl sutarties ir patvirtinant sutartį. Taigi, kaip nustatyta sprendime Stardust Marine, priskirtinumas turėtų būti vertinamas pagal bet kuriuos konkrečius valstybės dalyvavimo sudarant sutartį rodiklius. Tai išsamiau patikslinta sprendime SACE; jame Bendrasis Teismas konstatavo, kad tokio dalyvavimo įrodymas gali būti pateiktas remiantis „reikšmingais teisiniais ar faktiniais duomenimis, kurie gali sudaryti pakankamai tikslių ir sutampančių požymių, kad valstybė daro realią įtaką ar vykdo priežiūrą“ (7). |
| --- | --- |

(49)

Komisijai nepateikta įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad Danijos valstybė dalyvavo planuojant įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ pasirašytą sutartį, vedant derybas dėl sutarties ir patvirtinant sutartį. Taigi, kaip nustatyta sprendime Stardust Marine, priskirtinumas turėtų būti vertinamas pagal bet kuriuos konkrečius valstybės dalyvavimo sudarant sutartį rodiklius. Tai išsamiau patikslinta sprendime SACE; jame Bendrasis Teismas konstatavo, kad tokio dalyvavimo įrodymas gali būti pateiktas remiantis „reikšmingais teisiniais ar faktiniais duomenimis, kurie gali sudaryti pakankamai tikslių ir sutampančių požymių, kad valstybė daro realią įtaką ar vykdo priežiūrą“ (7).

Stardust Marine

7

| (50) | Įmonės „Energinet.dk“ struktūra yra kaip nepriklausomos valstybinės įmonės, ji nėra integruota į įprastas viešojo administravimo struktūras. Įmonei „Energinet.dk“ netaikoma įprasta bendrovių teisė, įmonė reglamentuojama Įstatymu dėl įmonės „Energinet.dk“, o valdoma pagal įmonės įstatus. Tai, kad įmonė „Energinet.dk“ yra savarankiška, nurodyta jos įstatuose; remiantis įstatais, įmonė „Energinet.dk“ yra savarankiškas juridinis asmuo, savo veiklą vykdantis Danijos valstybei neprisiimant jokių įsipareigojimų. Be to, įmonės „Energinet.dk“ turtas yra atskirtas nuo Danijos valstybės turto, įmonė „Energinet.dk“ kontroliuoja savo investicijas ir veiklos lėšas pagal nustatytą tvarką. |
| --- | --- |

(50)

Įmonės „Energinet.dk“ struktūra yra kaip nepriklausomos valstybinės įmonės, ji nėra integruota į įprastas viešojo administravimo struktūras. Įmonei „Energinet.dk“ netaikoma įprasta bendrovių teisė, įmonė reglamentuojama Įstatymu dėl įmonės „Energinet.dk“, o valdoma pagal įmonės įstatus. Tai, kad įmonė „Energinet.dk“ yra savarankiška, nurodyta jos įstatuose; remiantis įstatais, įmonė „Energinet.dk“ yra savarankiškas juridinis asmuo, savo veiklą vykdantis Danijos valstybei neprisiimant jokių įsipareigojimų. Be to, įmonės „Energinet.dk“ turtas yra atskirtas nuo Danijos valstybės turto, įmonė „Energinet.dk“ kontroliuoja savo investicijas ir veiklos lėšas pagal nustatytą tvarką.

| (51) | Įmonės „Energinet.dk“ valdymo struktūrą sudaro stebėtojų taryba ir vykdomoji valdyba. Danijos klimato, energetikos ir statybos ministras skiria aštuonis iš vienuolikos stebėtojų tarybos narių, įskaitant pirmininką. Du iš aštuonių narių, kuriuos skiria ministras, turi būti skiriami atsižvelgiant į elektros energijos sektoriaus rekomendaciją. Iš stebėtojų tarybos narių reikalaujama sudaryti kvalifikuotą vykdomąją valdybą, kuri, vykdydama veiklą, būtų pavaldi stebėtojų tarybai. Turėdamas teisę skirti stebėtojų tarybos narius, ministras gali daryti įtaką bendram įmonės „Energinet.dk“ veikimui. Tačiau tai, kad valstybė daro įtaką įmonės bendram veikimui, reiškia, kad įmonė priklauso valstybei, tačiau tai savaime nereiškia, kad valstybė dalyvauja įmonei „Energinet.dk“ tvirtinant bet kokią konkrečią priemonę. Tai Bendrasis Teismas patvirtino sprendime SACE; jame, nurodęs, kad iš to, jog Italijos valstybė atrenka direktorių valdybą, matyti tam tikras ryšys su valdžios institucijomis, Teismas konstatavo, kad „nors šie organizaciniai požymiai yra <...>, vien tik jų nepakanka, kad būtų galima įrodyti konkretų valstybės dalyvavimą priimant ginčijamas priemones“ (8). |
| --- | --- |

(51)

Įmonės „Energinet.dk“ valdymo struktūrą sudaro stebėtojų taryba ir vykdomoji valdyba. Danijos klimato, energetikos ir statybos ministras skiria aštuonis iš vienuolikos stebėtojų tarybos narių, įskaitant pirmininką. Du iš aštuonių narių, kuriuos skiria ministras, turi būti skiriami atsižvelgiant į elektros energijos sektoriaus rekomendaciją. Iš stebėtojų tarybos narių reikalaujama sudaryti kvalifikuotą vykdomąją valdybą, kuri, vykdydama veiklą, būtų pavaldi stebėtojų tarybai. Turėdamas teisę skirti stebėtojų tarybos narius, ministras gali daryti įtaką bendram įmonės „Energinet.dk“ veikimui. Tačiau tai, kad valstybė daro įtaką įmonės bendram veikimui, reiškia, kad įmonė priklauso valstybei, tačiau tai savaime nereiškia, kad valstybė dalyvauja įmonei „Energinet.dk“ tvirtinant bet kokią konkrečią priemonę. Tai Bendrasis Teismas patvirtino sprendime SACE; jame, nurodęs, kad iš to, jog Italijos valstybė atrenka direktorių valdybą, matyti tam tikras ryšys su valdžios institucijomis, Teismas konstatavo, kad „nors šie organizaciniai požymiai yra <...>, vien tik jų nepakanka, kad būtų galima įrodyti konkretų valstybės dalyvavimą priimant ginčijamas priemones“ (8).

8

| (52) | Danija tvirtina, kad ministro teisė skirti stebėtojų tarybos narius nėra pagrįsta ketinimu valdyti įmonės „Energinet.dk“ pasirašomas faktines sutartis. Danija taip pat paaiškino, kad į įmonės „Energinet.dk“ įstatų 9 straipsnį (jame nustatytos stebėtojų tarybos užduotys) įtrauktas visas Danijos akcinių bendrovių įstatymo 115 straipsnis, o jame apibrėžtos tokių bendrovių stebėtojų tarybos užduotys. Parengiamuosiuose Įstatymo dėl įmonės „Energinet.dk“ dokumentuose aiškiai pripažįstamas ryšys su įprasta bendrovių teise ir nurodyta, kad „įmonės „Energinet Danmark“ stebėtojų tarybos užduotys iš esmės atitinka bendruosius nurodymus dėl atsakomybės ir užduočių paskirstymo stebėtojų tarybai ir vykdomajai valdybai, kaip nustatyta Akcinių bendrovių įstatyme“. Danija taip pat paaiškino, kad praktiškai būtent vykdomoji valdyba, o ne stebėtojų taryba vedė derybas dėl sutarties su įmone „DONG Energy“. |
| --- | --- |

(52)

Danija tvirtina, kad ministro teisė skirti stebėtojų tarybos narius nėra pagrįsta ketinimu valdyti įmonės „Energinet.dk“ pasirašomas faktines sutartis. Danija taip pat paaiškino, kad į įmonės „Energinet.dk“ įstatų 9 straipsnį (jame nustatytos stebėtojų tarybos užduotys) įtrauktas visas Danijos akcinių bendrovių įstatymo 115 straipsnis, o jame apibrėžtos tokių bendrovių stebėtojų tarybos užduotys. Parengiamuosiuose Įstatymo dėl įmonės „Energinet.dk“ dokumentuose aiškiai pripažįstamas ryšys su įprasta bendrovių teise ir nurodyta, kad „įmonės „Energinet Danmark“ stebėtojų tarybos užduotys iš esmės atitinka bendruosius nurodymus dėl atsakomybės ir užduočių paskirstymo stebėtojų tarybai ir vykdomajai valdybai, kaip nustatyta Akcinių bendrovių įstatyme“. Danija taip pat paaiškino, kad praktiškai būtent vykdomoji valdyba, o ne stebėtojų taryba vedė derybas dėl sutarties su įmone „DONG Energy“.

| (53) | Be to, Danija nurodė, kad klimato, energetikos ir statybos ministras nedalyvavo patvirtinant įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sutartį arba vedant derybas dėl sutarties ir nebuvo informuojamas apie derybų eigą. Nors ministras turi teisę priimti sprendimus dėl bet kurio įmonės „Energinet.dk“ reikalų aspekto, Danija pabrėžė, kad ministras šiais įgaliojimais niekada nepasinaudojo įmonės „Energinet.dk“ konkrečių sutarčių dėl rezervinės galios sudarymo atžvilgiu. Pasak Danijos, šių įgaliojimų paskirtis – užtikrinti, kad ministras galėtų įsikišti, jeigu prireiktų užtikrinti, kad įmonė „Energinet.dk“ veiktų laikydamasi įstatymų ir būtų valdoma finansiniu požiūriu patikimai. Ministras tikrai įsikiša priimant sprendimus dėl naujos tinklo infrastruktūros arba esminių esamos tinklo infrastruktūros pakeitimų, bet savo įgaliojimais jis nesinaudoja, kai įmonė „Energinet.dk“ imasi konkrečių užduočių (arba pasirašo sutartis), kad galėtų vykdyti savo juridinę atsakomybę. |
| --- | --- |

(53)

Be to, Danija nurodė, kad klimato, energetikos ir statybos ministras nedalyvavo patvirtinant įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sutartį arba vedant derybas dėl sutarties ir nebuvo informuojamas apie derybų eigą. Nors ministras turi teisę priimti sprendimus dėl bet kurio įmonės „Energinet.dk“ reikalų aspekto, Danija pabrėžė, kad ministras šiais įgaliojimais niekada nepasinaudojo įmonės „Energinet.dk“ konkrečių sutarčių dėl rezervinės galios sudarymo atžvilgiu. Pasak Danijos, šių įgaliojimų paskirtis – užtikrinti, kad ministras galėtų įsikišti, jeigu prireiktų užtikrinti, kad įmonė „Energinet.dk“ veiktų laikydamasi įstatymų ir būtų valdoma finansiniu požiūriu patikimai. Ministras tikrai įsikiša priimant sprendimus dėl naujos tinklo infrastruktūros arba esminių esamos tinklo infrastruktūros pakeitimų, bet savo įgaliojimais jis nesinaudoja, kai įmonė „Energinet.dk“ imasi konkrečių užduočių (arba pasirašo sutartis), kad galėtų vykdyti savo juridinę atsakomybę.

| (54) | Priešingai nei tais atvejais, kai įmonė „Energinet.dk“ vykdo tam tikras kitas priemones ir kai tos priemonės nustatytos Danijos teisėje (9), Danijos teisės aktais nepatikslinta ir įmonei „Energinet.dk“ nepateikta rekomendacijų dėl rezervinės galios pirkimo. Nenustatytas joks viešasis reguliavimas ar aiškus reikalavimas, kad su rezervine galia susiję sprendimai arba veiksmai, už kuriuos įmonei „Energinet.dk“ tenka juridinė atsakomybė, turi būti patvirtinti. Teisės aktuose taip pat nėra jokių nustatytų reikalavimų, susijusių su sutarčių, kurias įmonė „Energinet.dk“ gali pasirinkti sudaryti vykdydama įstatymu jai nustatytas prievoles, turiniu. |
| --- | --- |

(54)

Priešingai nei tais atvejais, kai įmonė „Energinet.dk“ vykdo tam tikras kitas priemones ir kai tos priemonės nustatytos Danijos teisėje (9), Danijos teisės aktais nepatikslinta ir įmonei „Energinet.dk“ nepateikta rekomendacijų dėl rezervinės galios pirkimo. Nenustatytas joks viešasis reguliavimas ar aiškus reikalavimas, kad su rezervine galia susiję sprendimai arba veiksmai, už kuriuos įmonei „Energinet.dk“ tenka juridinė atsakomybė, turi būti patvirtinti. Teisės aktuose taip pat nėra jokių nustatytų reikalavimų, susijusių su sutarčių, kurias įmonė „Energinet.dk“ gali pasirinkti sudaryti vykdydama įstatymu jai nustatytas prievoles, turiniu.

9

| (55) | Tačiau BRD tvirtino, kad, kadangi Danijos teisės aktais reikalaujama, kad Danijos energetikos agentūra stebėtų ir tvirtintų įmonės „Energinet.dk“ bendrus veiklos strategijos planus, valstybė, tvirtindama tuos planus, būtų patvirtinusi sutartį su „DONG Energy“. Bendrasis Teismas sprendime SACE nurodė, kad tai, jog viešasis organas tvirtina valstybinių įmonių prognozių planą, gali reikšti, kad įmonė veiklą vykdo neturėdama visiškos valdymo autonomijos, todėl gali būti laikoma, jog ji vykdo veiklą prižiūrima valdžios institucijų, bent jau kiek tai susiję su svarbių sprendimų priėmimu (10). Tačiau, priešingai nei sprendime SACE nurodytos aplinkybės, sutartis su įmone „DONG Energy“ nebuvo įtraukta į įmonės „Energinet.dk“ strateginius planus (į juos nebuvo įtrauktos ir kitos rezervinės galios sutartys). |
| --- | --- |

(55)

Tačiau BRD tvirtino, kad, kadangi Danijos teisės aktais reikalaujama, kad Danijos energetikos agentūra stebėtų ir tvirtintų įmonės „Energinet.dk“ bendrus veiklos strategijos planus, valstybė, tvirtindama tuos planus, būtų patvirtinusi sutartį su „DONG Energy“. Bendrasis Teismas sprendime SACE nurodė, kad tai, jog viešasis organas tvirtina valstybinių įmonių prognozių planą, gali reikšti, kad įmonė veiklą vykdo neturėdama visiškos valdymo autonomijos, todėl gali būti laikoma, jog ji vykdo veiklą prižiūrima valdžios institucijų, bent jau kiek tai susiję su svarbių sprendimų priėmimu (10). Tačiau, priešingai nei sprendime SACE nurodytos aplinkybės, sutartis su įmone „DONG Energy“ nebuvo įtraukta į įmonės „Energinet.dk“ strateginius planus (į juos nebuvo įtrauktos ir kitos rezervinės galios sutartys).

10

| (56) | Danija paaiškino, kad sutartis su įmone „DONG Energy“ buvo įtraukta į 2010 m. metinę įmonės „Energinet.dk“ ataskaitą, bet nebuvo reikalauta ex ante valstybės patvirtinimo, o 2010 m. metinė ataskaita Klimato, energetikos ir statybos ministerijai buvo pateikta tik 2011 m. kovo mėn., kai sutartis jau buvo sudaryta. Pirmasis ketvirtinis ministerijos ir įmonės „Energinet.dk“ stebėtojų tarybos posėdis, per kurį buvo paminėta sutartis, vyko 2011 m. kovo mėn. Byloje T-305/13 Bendrasis Teismas patvirtino, kad, kadangi finansinė ir politinė kontrolė, pirma, yra vykdoma a posteriori ir, antra, iš esmės yra susijusi su visa valstybinės įmonės apskaita ir veikla, vien tokia kontrolė nesudaro galimybės preziumuoti, kad valdžios institucijos darė konkrečią įtaką pirminių sprendimų priėmimui (11). |
| --- | --- |

(56)

Danija paaiškino, kad sutartis su įmone „DONG Energy“ buvo įtraukta į 2010 m. metinę įmonės „Energinet.dk“ ataskaitą, bet nebuvo reikalauta ex ante valstybės patvirtinimo, o 2010 m. metinė ataskaita Klimato, energetikos ir statybos ministerijai buvo pateikta tik 2011 m. kovo mėn., kai sutartis jau buvo sudaryta. Pirmasis ketvirtinis ministerijos ir įmonės „Energinet.dk“ stebėtojų tarybos posėdis, per kurį buvo paminėta sutartis, vyko 2011 m. kovo mėn. Byloje T-305/13 Bendrasis Teismas patvirtino, kad, kadangi finansinė ir politinė kontrolė, pirma, yra vykdoma a posteriori ir, antra, iš esmės yra susijusi su visa valstybinės įmonės apskaita ir veikla, vien tokia kontrolė nesudaro galimybės preziumuoti, kad valdžios institucijos darė konkrečią įtaką pirminių sprendimų priėmimui (11).

ex ante

a posteriori

11

| (57) | Nors vyko ketvirtiniai įmonės „Energinet“ stebėtojų tarybos ir ministerijos posėdžiai, o įmonei „Energinet.dk“ teikiant metines ataskaitas savo akcininkei, valstybė galėjo vykdyti tam tikrą įmonės „Energinet.dk“ bendros veiklos kontrolę, Danija paaiškino, jog valstybės dalyvavimas yra ribotas ir apima tik siekį užtikrinti, kad įmonė „Energinet.dk“ apskritai vykdytų jai teisės aktais nustatytas prievoles. Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, tokios bendros kontrolės nepakanka, kad konkrečios sutarties sudarymą būtų galima priskirti valstybei (12). |
| --- | --- |

(57)

Nors vyko ketvirtiniai įmonės „Energinet“ stebėtojų tarybos ir ministerijos posėdžiai, o įmonei „Energinet.dk“ teikiant metines ataskaitas savo akcininkei, valstybė galėjo vykdyti tam tikrą įmonės „Energinet.dk“ bendros veiklos kontrolę, Danija paaiškino, jog valstybės dalyvavimas yra ribotas ir apima tik siekį užtikrinti, kad įmonė „Energinet.dk“ apskritai vykdytų jai teisės aktais nustatytas prievoles. Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, tokios bendros kontrolės nepakanka, kad konkrečios sutarties sudarymą būtų galima priskirti valstybei (12).

12

| (58) | Kalbant apie įmonės „Energinet.dk“ veiklos pobūdį, Įstatyme dėl įmonės „Energinet.dk“ reikalaujama, kad įmonė „Energinet.dk“ imtųsi sistemos valdymo veiklos ir elektros energijos perdavimo veiklos, taip pat veiktų kaip nepriklausomas sistemos operatorius. Įmonė „Energinet.dk“ yra atsakinga už energijos tiekimo saugumo užtikrinimą ir vykdydama šią užduotį privalo išlaikyti techninę kokybę ir pusiausvyrą sujungtoje elektros energijos tiekimo sistemoje bei užtikrinti, kad sistemoje būtų pakankami gamybos pajėgumai. Tai įprastinė perdavimo sistemos operatoriaus veikla, ir dėl savo pobūdžio ji dažnai siejama su valstybės atsakomybe, neatsižvelgiant į tai, kaip ta veikla organizuojama. |
| --- | --- |

(58)

Kalbant apie įmonės „Energinet.dk“ veiklos pobūdį, Įstatyme dėl įmonės „Energinet.dk“ reikalaujama, kad įmonė „Energinet.dk“ imtųsi sistemos valdymo veiklos ir elektros energijos perdavimo veiklos, taip pat veiktų kaip nepriklausomas sistemos operatorius. Įmonė „Energinet.dk“ yra atsakinga už energijos tiekimo saugumo užtikrinimą ir vykdydama šią užduotį privalo išlaikyti techninę kokybę ir pusiausvyrą sujungtoje elektros energijos tiekimo sistemoje bei užtikrinti, kad sistemoje būtų pakankami gamybos pajėgumai. Tai įprastinė perdavimo sistemos operatoriaus veikla, ir dėl savo pobūdžio ji dažnai siejama su valstybės atsakomybe, neatsižvelgiant į tai, kaip ta veikla organizuojama.

| (59) | Nagrinėjamas įmonės „Energinet.dk“ veiklos aspektas yra sutarčių dėl papildomų paslaugų sudarymas. Pirkdama papildomas paslaugas įmonė „Energinet.dk“ dalyvauja rinkoje, pasirinkdama rinkoje esančius papildomų paslaugų teikėjus. Todėl gali būti, kad perdavimo sistemos operatorius gali imtis pirkti papildomas paslaugas ir veikti kaip rinkos veiklos vykdytojas, nesikišant valstybei. |
| --- | --- |

(59)

Nagrinėjamas įmonės „Energinet.dk“ veiklos aspektas yra sutarčių dėl papildomų paslaugų sudarymas. Pirkdama papildomas paslaugas įmonė „Energinet.dk“ dalyvauja rinkoje, pasirinkdama rinkoje esančius papildomų paslaugų teikėjus. Todėl gali būti, kad perdavimo sistemos operatorius gali imtis pirkti papildomas paslaugas ir veikti kaip rinkos veiklos vykdytojas, nesikišant valstybei.

| (60) | Skundo pateikėjas teigė, kad 2006 m. įmonė „Energinet.dk“ viešai paskelbė planuojanti DK2 zonoje kurti konkurencingą rinką, bet tas planas vėliau nevykdytas. Skundo pateikėjas teigia, kad tuo įrodomas valstybės kišimasis įmonei „Energinet.dk“ priimant sprendimus. Tačiau tai, kad įmonė „Energinet.dk“ galbūt nevykdė savo planų, paskelbtų 2006 m., savaime nerodo valstybės dalyvavimo įmonei „Energinet.dk“ priimant sprendimus. |
| --- | --- |

(60)

Skundo pateikėjas teigė, kad 2006 m. įmonė „Energinet.dk“ viešai paskelbė planuojanti DK2 zonoje kurti konkurencingą rinką, bet tas planas vėliau nevykdytas. Skundo pateikėjas teigia, kad tuo įrodomas valstybės kišimasis įmonei „Energinet.dk“ priimant sprendimus. Tačiau tai, kad įmonė „Energinet.dk“ galbūt nevykdė savo planų, paskelbtų 2006 m., savaime nerodo valstybės dalyvavimo įmonei „Energinet.dk“ priimant sprendimus.

| (61) | Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sutartis, kuria įmonė „DONG Energy“ apsaugoma nuo bet kokių nuostolių, jeigu DEA pakeistų sutartį, rodo, kad DEA kišasi įmonei „Energinet.dk“ priimant sprendimus. Tačiau sutartyje DEA apskritai nepaminėta, tik nurodyta, kad: „jeigu Danijos energetikos reguliavimo institucija pareikalaus, kad viena šalis arba abi šalys pakeistų sutarties sąlygas <...>, sutartis turės būti koreguojama <...>“. Sutartyje nepateikta jokių įrodymų, kad valstybė būtų tikrinusi arba tvirtinusi sutartį su įmone „DONG Energy“, o Danija teigė, kad Danijos valstybė sutarties nei tikrino, nei tvirtino. Kaip aiškinama 56 konstatuojamojoje dalyje, nebuvo reikalaujama jokio valstybės ex ante vykdomo patikrinimo, stebėsenos ar patvirtinimo, ir Danija apie sutartį sužinojo tik iš metinės ataskaitos, Klimato, energetikos ir statybos ministerijai pirmą kartą pateiktos tik 2011 m. kovo mėn., t. y. kai sutartis jau buvo pasirašyta. |
| --- | --- |

(61)

Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sutartis, kuria įmonė „DONG Energy“ apsaugoma nuo bet kokių nuostolių, jeigu DEA pakeistų sutartį, rodo, kad DEA kišasi įmonei „Energinet.dk“ priimant sprendimus. Tačiau sutartyje DEA apskritai nepaminėta, tik nurodyta, kad: „jeigu Danijos energetikos reguliavimo institucija pareikalaus, kad viena šalis arba abi šalys pakeistų sutarties sąlygas <...>, sutartis turės būti koreguojama <...>“. Sutartyje nepateikta jokių įrodymų, kad valstybė būtų tikrinusi arba tvirtinusi sutartį su įmone „DONG Energy“, o Danija teigė, kad Danijos valstybė sutarties nei tikrino, nei tvirtino. Kaip aiškinama 56 konstatuojamojoje dalyje, nebuvo reikalaujama jokio valstybės ex ante vykdomo patikrinimo, stebėsenos ar patvirtinimo, ir Danija apie sutartį sužinojo tik iš metinės ataskaitos, Klimato, energetikos ir statybos ministerijai pirmą kartą pateiktos tik 2011 m. kovo mėn., t. y. kai sutartis jau buvo pasirašyta.

ex ante

| (62) | Kalbant apie bendresnius valstybės dalyvavimo požymius, Komisija atkreipia dėmesį, kad esama požymių abiem kryptimis. Nors įmonė „Energinet.dk“ yra labai savarankiška, Danijos valstybė gali daryti tam tikrą įtaką bendrai įmonės veiklai. |
| --- | --- |

(62)

Kalbant apie bendresnius valstybės dalyvavimo požymius, Komisija atkreipia dėmesį, kad esama požymių abiem kryptimis. Nors įmonė „Energinet.dk“ yra labai savarankiška, Danijos valstybė gali daryti tam tikrą įtaką bendrai įmonės veiklai.

| (63) | Tačiau, atsižvelgiant į 85 ir 86 konstatuojamosiose dalyse padarytas išvadas dėl klausimo, ar priemonėmis suteiktas pranašumas įmonei „DONG Energy“ ir ar priemonės yra valstybės pagalba, nebūtina galutinė pozicija priemonių priskirtinumo valstybei klausimu. |
| --- | --- |

(63)

Tačiau, atsižvelgiant į 85 ir 86 konstatuojamosiose dalyse padarytas išvadas dėl klausimo, ar priemonėmis suteiktas pranašumas įmonei „DONG Energy“ ir ar priemonės yra valstybės pagalba, nebūtina galutinė pozicija priemonių priskirtinumo valstybei klausimu.

5.3.   Valstybės pagalbos buvimas. Pranašumas

Valstybės pagalbos buvimas. Pranašumas

| (64) | Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ pasirašytoje sutartyje nurodyta įprasta rinkos kaina už teikiamas paslaugas, taigi, ir ar ta kaina įmonei „DONG Energy“ suteiktas pranašumas. Atsižvelgdama į BRD iškeltus klausimus dėl pajėgumo rezervavimo Didžiojo Belto perdavimo jungtyje ir į bendrą pajėgumą, kurį įmonė „Energinet.dk“ iš įmonės „DONG Energy“ perka DK2 zonoje, Komisija tyrė, ar reikia įmonės „Energinet.dk“ DK2 zonoje perkamų papildomų paslaugų, ji taip pat tyrė įmonės „Energinet.dk“ sprendimą rengti derybas su įmone „DONG Energy“ dėl reikiamų paslaugų teikimo, ir kainą, galiausiai įmonei „DONG Energy“ sumokėtą už tas paslaugas. |
| --- | --- |

(64)

Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ pasirašytoje sutartyje nurodyta įprasta rinkos kaina už teikiamas paslaugas, taigi, ir ar ta kaina įmonei „DONG Energy“ suteiktas pranašumas. Atsižvelgdama į BRD iškeltus klausimus dėl pajėgumo rezervavimo Didžiojo Belto perdavimo jungtyje ir į bendrą pajėgumą, kurį įmonė „Energinet.dk“ iš įmonės „DONG Energy“ perka DK2 zonoje, Komisija tyrė, ar reikia įmonės „Energinet.dk“ DK2 zonoje perkamų papildomų paslaugų, ji taip pat tyrė įmonės „Energinet.dk“ sprendimą rengti derybas su įmone „DONG Energy“ dėl reikiamų paslaugų teikimo, ir kainą, galiausiai įmonei „DONG Energy“ sumokėtą už tas paslaugas.

5.3.1.   Papildomų paslaugų, kurias įmonė „Energinet.dk“ pirko DK2 zonoje, kiekio poreikis

Papildomų paslaugų, kurias įmonė „Energinet.dk“ pirko DK2 zonoje, kiekio poreikis

| (65) | Kaip aiškinta 19, 20, 21 ir 41 konstatuojamosiose dalyse, įmonei „Energinet.dk“ DK2 zonoje reikėjo 600 MW papildomų paslaugų; jų reikėjo dėl Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumo rezervavimo, kad papildomas paslaugas būtų galima perduoti tarp DK1 ir DK2 zonų, ir buvo tikimasi, kad Danijoje tuo bus sumažintas bendras papildomų paslaugų poreikis, kartu ribojant komercinės prekybos tarp DK1 ir DK2 zonų poveikį. BRD teigė, kad su įmone „DONG Energy“ pasirašytos sutarties apimtį nulėmė įmonės „Energinet.dk“ sprendimas rezervuoti pajėgumą Didžiojo Belto perdavimo jungtyje, kad elektros energija tekėtų iš DK2 zonos į DK1 zoną, ir Danijos valstybė patvirtino tai, suteikdama leidimą statyti jungtį. BRD taip pat tvirtino, kad galėjo būti rezervuojama priešinga kryptimi (kad elektros energija tekėtų iš DK1 zonos į DK2 zoną) arba abiem kryptimis, ir dėl to būtų sumažėjusi papildomų paslaugų kaina, nes būtų padidėjusi konkurencija. |
| --- | --- |

(65)

Kaip aiškinta 19, 20, 21 ir 41 konstatuojamosiose dalyse, įmonei „Energinet.dk“ DK2 zonoje reikėjo 600 MW papildomų paslaugų; jų reikėjo dėl Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumo rezervavimo, kad papildomas paslaugas būtų galima perduoti tarp DK1 ir DK2 zonų, ir buvo tikimasi, kad Danijoje tuo bus sumažintas bendras papildomų paslaugų poreikis, kartu ribojant komercinės prekybos tarp DK1 ir DK2 zonų poveikį. BRD teigė, kad su įmone „DONG Energy“ pasirašytos sutarties apimtį nulėmė įmonės „Energinet.dk“ sprendimas rezervuoti pajėgumą Didžiojo Belto perdavimo jungtyje, kad elektros energija tekėtų iš DK2 zonos į DK1 zoną, ir Danijos valstybė patvirtino tai, suteikdama leidimą statyti jungtį. BRD taip pat tvirtino, kad galėjo būti rezervuojama priešinga kryptimi (kad elektros energija tekėtų iš DK1 zonos į DK2 zoną) arba abiem kryptimis, ir dėl to būtų sumažėjusi papildomų paslaugų kaina, nes būtų padidėjusi konkurencija.

| (66) | Tačiau bendras investicijų į jungtį tikslas buvo pagerinti rinkos veikimą ir apriboti rinkos dalyvių galimybes dėl perdavimo apribojimų naudotis įtaka rinkoje (13). Galimybė optimizuoti papildomų paslaugų naudojimą buvo tik dalis daugeriopos naudos, kuri buvo gauta investavus į Didžiojo Belto perdavimo jungtį ir kurią numatė Danija. Kaip patvirtino Danija, galimybė bendrai naudotis rezervo paslaugomis DK1 ir DK2 zonose nebuvo lemiamas veiksnys Vyriausybei priimant sprendimą leisti statyti Didžiojo Belto perdavimo jungtį, ir galimybė bendrai naudotis rezervo paslaugomis tiesiogiai nepaminėta Vyriausybei tvirtinant šį projektą. |
| --- | --- |

(66)

Tačiau bendras investicijų į jungtį tikslas buvo pagerinti rinkos veikimą ir apriboti rinkos dalyvių galimybes dėl perdavimo apribojimų naudotis įtaka rinkoje (13). Galimybė optimizuoti papildomų paslaugų naudojimą buvo tik dalis daugeriopos naudos, kuri buvo gauta investavus į Didžiojo Belto perdavimo jungtį ir kurią numatė Danija. Kaip patvirtino Danija, galimybė bendrai naudotis rezervo paslaugomis DK1 ir DK2 zonose nebuvo lemiamas veiksnys Vyriausybei priimant sprendimą leisti statyti Didžiojo Belto perdavimo jungtį, ir galimybė bendrai naudotis rezervo paslaugomis tiesiogiai nepaminėta Vyriausybei tvirtinant šį projektą.

13

| (67) | Iš Danijos pateiktų įrodymų matyti, kad jeigu rezervavimas būtų vykdomas priešinga kryptimi, dėl to būtų daug dažnesnis einamosios paros rinkos iškraipymas dėl pasiūlos ir paklausos pusiausvyros DK1 ir DK2 zonose, taip pat dėl to, kad elektros energija iš DK1 zonos į DK2 zoną teka 72,7 % laiko. Kadangi Danija įrodė, jog buvo galima manyti, kad, rezervavus pajėgumą priešinga kryptimi arba abiem kryptimis, bus labiau iškraipyta rinka, nes būtų rezervuotas Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumas, Komisija atmeta skundo pateikėjo teiginį, kad įmonė „Energinet.dk“ Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumą turėjo rezervuoti priešinga kryptimi arba abiem kryptimis. |
| --- | --- |

(67)

Iš Danijos pateiktų įrodymų matyti, kad jeigu rezervavimas būtų vykdomas priešinga kryptimi, dėl to būtų daug dažnesnis einamosios paros rinkos iškraipymas dėl pasiūlos ir paklausos pusiausvyros DK1 ir DK2 zonose, taip pat dėl to, kad elektros energija iš DK1 zonos į DK2 zoną teka 72,7 % laiko. Kadangi Danija įrodė, jog buvo galima manyti, kad, rezervavus pajėgumą priešinga kryptimi arba abiem kryptimis, bus labiau iškraipyta rinka, nes būtų rezervuotas Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumas, Komisija atmeta skundo pateikėjo teiginį, kad įmonė „Energinet.dk“ Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumą turėjo rezervuoti priešinga kryptimi arba abiem kryptimis.

| (68) | Patvirtinus pajėgumo rezervavimą, buvo galima nustatyti papildomų paslaugų poreikį DK1 ir DK2 zonose. Vertinant 2010–2012 m. rezervuotą pajėgumą matyti, kad įmonei „Energinet.dk“ DK2 zonoje reikėjo 600 MW papildomų paslaugų. Pajėgumo poreikis DK2 zonoje nepasikeitė panaikinus pajėgumo rezervavimo schemą, taikytą Didžiojo Belto perdavimo jungčiai. |
| --- | --- |

(68)

Patvirtinus pajėgumo rezervavimą, buvo galima nustatyti papildomų paslaugų poreikį DK1 ir DK2 zonose. Vertinant 2010–2012 m. rezervuotą pajėgumą matyti, kad įmonei „Energinet.dk“ DK2 zonoje reikėjo 600 MW papildomų paslaugų. Pajėgumo poreikis DK2 zonoje nepasikeitė panaikinus pajėgumo rezervavimo schemą, taikytą Didžiojo Belto perdavimo jungčiai.

5.3.2.   Įmonės „Energinet.dk“ sprendimas derėtis su įmone „DONG Energy“ dėl reikiamų paslaugų teikimo

Įmonės „Energinet.dk“ sprendimas derėtis su įmone „DONG Energy“ dėl reikiamų paslaugų teikimo

| (69) | 2009 m., prieš pradėdama derybas su įmone „DONG Energy“, įmonė „Energinet.dk“ užsakė rinkos tyrimą, kad galėtų nustatyti potencialias galimybes patenkinti nustatytą rezervinės galios poreikį DK2 zonoje. Iš įmonės „Energinet.dk“ gautų 2009 m. rinkos tyrimo rezultatų matyti, kad 600 MW papildomų paslaugų, kurių reikėjo DK2 zonoje, nebuvo galima įsigyti, iš įmonės „DONG Energy“ neperkant bent dalies pajėgumo. Tyrime padaryta išvada, jog „visiškai aišku, kad elektrinėms „Kyndby“ vien dėl jų dydžio tenka pats svarbiausias vaidmuo rezervuojant galią Rytų Danijoje“. |
| --- | --- |

(69)

2009 m., prieš pradėdama derybas su įmone „DONG Energy“, įmonė „Energinet.dk“ užsakė rinkos tyrimą, kad galėtų nustatyti potencialias galimybes patenkinti nustatytą rezervinės galios poreikį DK2 zonoje. Iš įmonės „Energinet.dk“ gautų 2009 m. rinkos tyrimo rezultatų matyti, kad 600 MW papildomų paslaugų, kurių reikėjo DK2 zonoje, nebuvo galima įsigyti, iš įmonės „DONG Energy“ neperkant bent dalies pajėgumo. Tyrime padaryta išvada, jog „visiškai aišku, kad elektrinėms „Kyndby“ vien dėl jų dydžio tenka pats svarbiausias vaidmuo rezervuojant galią Rytų Danijoje“.

| (70) | Konkrečiau, buvo galima tikėtis, kad tų papildomų paslaugų, kurias buvo galima pirkti ne iš įmonės „DONG Energy“, bet iš kitų tiekėjų, kaina būtų buvusi gana didelė. Ataskaitoje, pavyzdžiui, paminėtos diskusijos su plėtotojais, ir vienas iš jų pasiūlė pastatyti naują 150 MW elektrinę už 65 000 DKK/MW per mėnesį, esant trejų metų sutarčiai, o kitas pasiūlė pastatyti 50 MW elektrinę už 50 000 DKK/MW per mėnesį, esant trejų metų sutarčiai. |
| --- | --- |

(70)

Konkrečiau, buvo galima tikėtis, kad tų papildomų paslaugų, kurias buvo galima pirkti ne iš įmonės „DONG Energy“, bet iš kitų tiekėjų, kaina būtų buvusi gana didelė. Ataskaitoje, pavyzdžiui, paminėtos diskusijos su plėtotojais, ir vienas iš jų pasiūlė pastatyti naują 150 MW elektrinę už 65 000 DKK/MW per mėnesį, esant trejų metų sutarčiai, o kitas pasiūlė pastatyti 50 MW elektrinę už 50 000 DKK/MW per mėnesį, esant trejų metų sutarčiai.

| (71) | BRD teigė, kad 300 MW DK2 zonoje galėjo tiekti ir kiti tiekėjai, ne vien įmonė „DONG Energy“, bet nepateikė jokių įrodymų, kad dar 300 MW pajėgumo, kurio būtų reikėję papildant tuos 300 MW, buvo galima užtikrinti kitais būdais, t. y. neperkant pajėgumo iš įmonės „DONG Energy“, arba kad buvo galima kitaip rezervuoti pajėgumą Didžiojo Belto perdavimo jungtyje. |
| --- | --- |

(71)

BRD teigė, kad 300 MW DK2 zonoje galėjo tiekti ir kiti tiekėjai, ne vien įmonė „DONG Energy“, bet nepateikė jokių įrodymų, kad dar 300 MW pajėgumo, kurio būtų reikėję papildant tuos 300 MW, buvo galima užtikrinti kitais būdais, t. y. neperkant pajėgumo iš įmonės „DONG Energy“, arba kad buvo galima kitaip rezervuoti pajėgumą Didžiojo Belto perdavimo jungtyje.

| (72) | Danija ne tik pateikė įmonės „Energinet.dk“ 2009 m. tyrimą, bet ir paaiškino, kad, nors DK2 zonoje galėjo būti tiekiama apie 300 MW naujo pajėgumo, tuo metu, kai buvo pasirašyta sutartis su įmone „DONG Energy“, tokio pajėgumo rinkoje nebuvo, ir būtų prireikę net penkerių metų jam įdiegti. NET jeigu šis 300 MW pajėgumas būtų buvęs rinkoje tuo metu, kai buvo pasirašyta sutartis su įmone „DONG“, nebūtų buvę galimybės visą DK2 zonoje reikalingą 600 MW pajėgumą tiekti neperkant pajėgumo iš įmonės „Dong Energy“. |
| --- | --- |

(72)

Danija ne tik pateikė įmonės „Energinet.dk“ 2009 m. tyrimą, bet ir paaiškino, kad, nors DK2 zonoje galėjo būti tiekiama apie 300 MW naujo pajėgumo, tuo metu, kai buvo pasirašyta sutartis su įmone „DONG Energy“, tokio pajėgumo rinkoje nebuvo, ir būtų prireikę net penkerių metų jam įdiegti. NET jeigu šis 300 MW pajėgumas būtų buvęs rinkoje tuo metu, kai buvo pasirašyta sutartis su įmone „DONG“, nebūtų buvę galimybės visą DK2 zonoje reikalingą 600 MW pajėgumą tiekti neperkant pajėgumo iš įmonės „Dong Energy“.

| (73) | Todėl remdamasi pateiktais įrodymais Komisija daro išvadą, kad papildomas paslaugas, kuriomis DK2 zonoje užtikrinamas bendras reikiamas papildomų paslaugų kiekis, reikėjo pirkti iš įmonės „DONG Energy“. Tačiau vis tiek reikia nagrinėti, ar įmonė „Energinet.dk“ būtų galėjusi rasti kitų geresnės vertės šaltinių, teikiančių papildomas paslaugas, palyginti su kaina, už papildomas paslaugas mokama įmonei „DONG Energy“. |
| --- | --- |

(73)

Todėl remdamasi pateiktais įrodymais Komisija daro išvadą, kad papildomas paslaugas, kuriomis DK2 zonoje užtikrinamas bendras reikiamas papildomų paslaugų kiekis, reikėjo pirkti iš įmonės „DONG Energy“. Tačiau vis tiek reikia nagrinėti, ar įmonė „Energinet.dk“ būtų galėjusi rasti kitų geresnės vertės šaltinių, teikiančių papildomas paslaugas, palyginti su kaina, už papildomas paslaugas mokama įmonei „DONG Energy“.

5.3.3.   Kaina, įmonei „DONG Energy“ galiausiai sumokėta už papildomas paslaugas DK2 zonoje

Kaina, įmonei „DONG Energy“ galiausiai sumokėta už papildomas paslaugas DK2 zonoje

| (74) | Įmonė „Energinet.dk“ iš įmonės „DONG Energy“ DK2 zonoje įsigijo 675 MW papildomų paslaugų. Atsižvelgus į tai, kad buvo netaikoma pristatymo pareiga, nes buvo laikomasi techninės priežiūros reikalavimo, per penkerių metų sutarties laikotarpį turėjo būti užtikrinta vidutiniškai 600 MW papildomų paslaugų galimybė. Danija pateikė įmonės „Energinet.dk“ dokumentus, kuriuose paaiškinta, kad įmonė „DONG Energy“ užtikrinti pajėgumą elektrinėse „Kyndby“ ir „Masnedø“ galėjo tik už nustatytą kainą, neatsižvelgiant į nupirkto pajėgumo kiekį. |
| --- | --- |

(74)

Įmonė „Energinet.dk“ iš įmonės „DONG Energy“ DK2 zonoje įsigijo 675 MW papildomų paslaugų. Atsižvelgus į tai, kad buvo netaikoma pristatymo pareiga, nes buvo laikomasi techninės priežiūros reikalavimo, per penkerių metų sutarties laikotarpį turėjo būti užtikrinta vidutiniškai 600 MW papildomų paslaugų galimybė. Danija pateikė įmonės „Energinet.dk“ dokumentus, kuriuose paaiškinta, kad įmonė „DONG Energy“ užtikrinti pajėgumą elektrinėse „Kyndby“ ir „Masnedø“ galėjo tik už nustatytą kainą, neatsižvelgiant į nupirkto pajėgumo kiekį.

| (75) | Iš Danijos pateiktų dokumentų matyti, kad įmonė „Energinet.dk“ per derybas su įmone „DONG Energy“ tvirtino, jog kaina turėtų būti proporcingai sumažina, jeigu būtų nupirkta 600 MW, o ne 675 MW pajėgumo, dėl kurio įmonė „Energinet.dk“ galiausiai sudarė sutartį. Tačiau įmonė „DONG Energy“ tam priešinosi dėl didelių pastoviųjų išlaidų, susijusių su užtikrinimu, kad papildomos paslaugos būtų galimos, ir tos išlaidos nepasikeistų dėl to, kad būtų sudaryta sutartis dėl mažesnio pajėgumo. |
| --- | --- |

(75)

Iš Danijos pateiktų dokumentų matyti, kad įmonė „Energinet.dk“ per derybas su įmone „DONG Energy“ tvirtino, jog kaina turėtų būti proporcingai sumažina, jeigu būtų nupirkta 600 MW, o ne 675 MW pajėgumo, dėl kurio įmonė „Energinet.dk“ galiausiai sudarė sutartį. Tačiau įmonė „DONG Energy“ tam priešinosi dėl didelių pastoviųjų išlaidų, susijusių su užtikrinimu, kad papildomos paslaugos būtų galimos, ir tos išlaidos nepasikeistų dėl to, kad būtų sudaryta sutartis dėl mažesnio pajėgumo.

| (76) | Įmonė „DONG Energy“ pagal sutartį gavo didžiausią sumą – 957 481 000 DKK, įskaitant papildomą kompensaciją už padidintus azoto oksido (NOx) mokesčius. Tai prilygsta 24 178 DKK/MW per mėnesį už 660 MW papildomų paslaugų (už pajėgumą, galimą po to, kai buvo netaikoma pristatymo pareiga dėl techninės priežiūros reikalavimo). Skaičiuojant pagal įmonės „Energinet.dk“ 600 MW poreikį, tai prilygsta 26 597 DKK/MW per mėnesį. |
| --- | --- |

(76)

Įmonė „DONG Energy“ pagal sutartį gavo didžiausią sumą – 957 481 000 DKK, įskaitant papildomą kompensaciją už padidintus azoto oksido (NOx) mokesčius. Tai prilygsta 24 178 DKK/MW per mėnesį už 660 MW papildomų paslaugų (už pajėgumą, galimą po to, kai buvo netaikoma pristatymo pareiga dėl techninės priežiūros reikalavimo). Skaičiuojant pagal įmonės „Energinet.dk“ 600 MW poreikį, tai prilygsta 26 597 DKK/MW per mėnesį.

| (77) | Iš įmonės „DONG Energy“ pateiktos informacijos matyti, kad kaina, mokėta už papildomas paslaugas DK2 zonoje, buvo mažesnė nei kainos, mokamos už panašias paslaugas, perdavimo sistemos operatorių teikiamas Airijoje ir Didžiojoje Britanijoje. Komisija daro išvadą, kad Didžiosios Britanijos ir Airijos kainų negalima laikyti tinkamu lyginamuoju indeksu vertinant kainą, mokamą įmonei „DONG Energy“, nes gali būti kelios priežastys, dėl kurių papildomų paslaugų kainos labai skiriasi įvairiose rinkose, ir skirtumas priklauso, pavyzdžiui, nuo vietos pasiūlos ir paklausos lygio, taip pat konkrečios vietoje taikomos sutarčių dėl papildomų paslaugų sudarymo tvarkos, o įmonė „DONG Energy“ nepagrindė, kodėl Didžiojoje Britanijoje ir Airijoje taikomos kainos būtų aktualios ir kodėl jos laikomos tinkamu lyginamuoju indeksu vertinant sutarties kainos rinkos normą. |
| --- | --- |

(77)

Iš įmonės „DONG Energy“ pateiktos informacijos matyti, kad kaina, mokėta už papildomas paslaugas DK2 zonoje, buvo mažesnė nei kainos, mokamos už panašias paslaugas, perdavimo sistemos operatorių teikiamas Airijoje ir Didžiojoje Britanijoje. Komisija daro išvadą, kad Didžiosios Britanijos ir Airijos kainų negalima laikyti tinkamu lyginamuoju indeksu vertinant kainą, mokamą įmonei „DONG Energy“, nes gali būti kelios priežastys, dėl kurių papildomų paslaugų kainos labai skiriasi įvairiose rinkose, ir skirtumas priklauso, pavyzdžiui, nuo vietos pasiūlos ir paklausos lygio, taip pat konkrečios vietoje taikomos sutarčių dėl papildomų paslaugų sudarymo tvarkos, o įmonė „DONG Energy“ nepagrindė, kodėl Didžiojoje Britanijoje ir Airijoje taikomos kainos būtų aktualios ir kodėl jos laikomos tinkamu lyginamuoju indeksu vertinant sutarties kainos rinkos normą.

| (78) | Įmonė „DONG Energy“ taip pat parodė, kad jos gauta kaina buvo mažesnė nei kainos, DK1 zonoje už papildomas paslaugas mokėtos 2007 m. Tačiau, kaip nurodė BRD, įmonės „DONG Energy“ gauta kaina buvo daug didesnė nei kainos, DK1 zonoje už papildomas paslaugas mokėtos 2011 m. Kainos DK1 zonoje 2011 m. galbūt buvo sumažintos po to, kai 2007 m. buvo pakeista tvarka, kito mėnesio rezervo rinkos aukcioną pakeitus kitos paros rezervo rinkos aukcionu, nes dėl to padidėjo konkurencija papildomų paslaugų pardavimo rinkoje. Be to, gali skirtis pasiūlos ir paklausos aplinkybės DK1 zonoje, palyginti su DK2 zona. Todėl Komisija daro išvadą, kad nei 2007 m. kaina DK1 zonoje, nei 2011 m. kaina DK1 zonoje neturėtų būti laikomos tinkamu lyginamuoju indeksu vertinant kainą, įmonei „DONG Energy“ už papildomas paslaugas DK2 zonoje mokėtą 2011–2015 m. |
| --- | --- |

(78)

Įmonė „DONG Energy“ taip pat parodė, kad jos gauta kaina buvo mažesnė nei kainos, DK1 zonoje už papildomas paslaugas mokėtos 2007 m. Tačiau, kaip nurodė BRD, įmonės „DONG Energy“ gauta kaina buvo daug didesnė nei kainos, DK1 zonoje už papildomas paslaugas mokėtos 2011 m. Kainos DK1 zonoje 2011 m. galbūt buvo sumažintos po to, kai 2007 m. buvo pakeista tvarka, kito mėnesio rezervo rinkos aukcioną pakeitus kitos paros rezervo rinkos aukcionu, nes dėl to padidėjo konkurencija papildomų paslaugų pardavimo rinkoje. Be to, gali skirtis pasiūlos ir paklausos aplinkybės DK1 zonoje, palyginti su DK2 zona. Todėl Komisija daro išvadą, kad nei 2007 m. kaina DK1 zonoje, nei 2011 m. kaina DK1 zonoje neturėtų būti laikomos tinkamu lyginamuoju indeksu vertinant kainą, įmonei „DONG Energy“ už papildomas paslaugas DK2 zonoje mokėtą 2011–2015 m.

| (79) | BRD tvirtino, kad 300 MW papildomos paslaugos, kurias, kaip teigė BRD, DK2 zonoje galėjo teikti kiti tiekėjai, o ne įmonė „DONG Energy“, galėjo būti teikiamos už 450–750 mln. DKK. Tai prilygsta 25 000–41 667 DKK/MW per mėnesį; taigi, iš to matyti, kad bendra šio 300 MW kiekio kaina būtų buvusi didesnė nei kaina, kurią už 300 MW pajėgumą įmonei „Energinet.dk“ pagal sutartį nustatė įmonė „DONG Energy“, t. y. nei 26 597 DKK/MW per mėnesį (už 600 MW). |
| --- | --- |

(79)

BRD tvirtino, kad 300 MW papildomos paslaugos, kurias, kaip teigė BRD, DK2 zonoje galėjo teikti kiti tiekėjai, o ne įmonė „DONG Energy“, galėjo būti teikiamos už 450–750 mln. DKK. Tai prilygsta 25 000–41 667 DKK/MW per mėnesį; taigi, iš to matyti, kad bendra šio 300 MW kiekio kaina būtų buvusi didesnė nei kaina, kurią už 300 MW pajėgumą įmonei „Energinet.dk“ pagal sutartį nustatė įmonė „DONG Energy“, t. y. nei 26 597 DKK/MW per mėnesį (už 600 MW).

| (80) | Be to, nors Danija paaiškino, kad kitų tiekėjų iš tikrųjų negalėjo būti tuo metu, kad būtų užtikrintas pajėgumas nuo 2011 m. sausio mėn., Komisija atkreipia dėmesį, kad įmonės „Energinet.dk“ 2009 m. tyrime nurodyti du galimi nauji projektai, apimantys iš viso 200 MW, kuriems užtikrinti galėjo būti pastatytos elektrinės, jeigu su įmone „Energinet.dk“ būtų buvusi sudaryta trejų metų sutartis. Jeigu kaina būtų skaičiuota penkerių, o ne trejų metų laikotarpiui, tariant, kad visa nurodyta trejų metų sutarčių kaina būtų paskirstyta penkeriems metams (nors dėl ilgesnio laikotarpio galėjo padidėti ir pastoviosios išlaidos, ir jas būtų reikėję susigrąžinti), vadinasi, 150 MW iš esmės buvo galima gauti už 39 000 DKK/MW per mėnesį, o dar 50 MW – už 30 000 DKK/MW per mėnesį. Šios orientacinės kainos abiem atvejais buvo didesnės nei kaina, kurią įmonė „Energinet.dk“ mokėjo įmonei „DONG Energy“. |
| --- | --- |

(80)

Be to, nors Danija paaiškino, kad kitų tiekėjų iš tikrųjų negalėjo būti tuo metu, kad būtų užtikrintas pajėgumas nuo 2011 m. sausio mėn., Komisija atkreipia dėmesį, kad įmonės „Energinet.dk“ 2009 m. tyrime nurodyti du galimi nauji projektai, apimantys iš viso 200 MW, kuriems užtikrinti galėjo būti pastatytos elektrinės, jeigu su įmone „Energinet.dk“ būtų buvusi sudaryta trejų metų sutartis. Jeigu kaina būtų skaičiuota penkerių, o ne trejų metų laikotarpiui, tariant, kad visa nurodyta trejų metų sutarčių kaina būtų paskirstyta penkeriems metams (nors dėl ilgesnio laikotarpio galėjo padidėti ir pastoviosios išlaidos, ir jas būtų reikėję susigrąžinti), vadinasi, 150 MW iš esmės buvo galima gauti už 39 000 DKK/MW per mėnesį, o dar 50 MW – už 30 000 DKK/MW per mėnesį. Šios orientacinės kainos abiem atvejais buvo didesnės nei kaina, kurią įmonė „Energinet.dk“ mokėjo įmonei „DONG Energy“.

| (81) | Galiausiai, BRD teigė, kad sutartimi su įmone „DONG Energy“ nustatytos nuobaudos už nepristatymą galbūt buvo nepakankamos įmonės „Energinet.dk“ papildomoms išlaidoms, patirtoms siekiant gauti alternatyvių pajėgumų, padengti. Danija paaiškino, kad nuobaudos buvo pakankamos: 2014 m. įmonei „DONG Energy“ skirta nuobauda buvo [50–70] DKK/MW, o alternatyvus pajėgumas, dėl kurio sudaryta sutartis, kainavo vidutiniškai 58 DKK/MW. |
| --- | --- |

(81)

Galiausiai, BRD teigė, kad sutartimi su įmone „DONG Energy“ nustatytos nuobaudos už nepristatymą galbūt buvo nepakankamos įmonės „Energinet.dk“ papildomoms išlaidoms, patirtoms siekiant gauti alternatyvių pajėgumų, padengti. Danija paaiškino, kad nuobaudos buvo pakankamos: 2014 m. įmonei „DONG Energy“ skirta nuobauda buvo [50–70] DKK/MW, o alternatyvus pajėgumas, dėl kurio sudaryta sutartis, kainavo vidutiniškai 58 DKK/MW.

| (82) | Lyginamuoju indeksu laikydama kainas, kurių reikalavo galimi kiti papildomų paslaugų teikėjai, kaip nurodė BRD ir įmonė „Energinet.dk“, Komisija atkreipia dėmesį, kad šios kainos buvo didesnės nei įmonei „DONG Energy“ mokėta kaina. Todėl Komisija daro išvadą, kad įmonė „Energinet.dk“ už DK2 zonoje reikiamas papildomas paslaugas užtikrino konkurencingą kainą, geresnę nei galimos alternatyvos. |
| --- | --- |

(82)

Lyginamuoju indeksu laikydama kainas, kurių reikalavo galimi kiti papildomų paslaugų teikėjai, kaip nurodė BRD ir įmonė „Energinet.dk“, Komisija atkreipia dėmesį, kad šios kainos buvo didesnės nei įmonei „DONG Energy“ mokėta kaina. Todėl Komisija daro išvadą, kad įmonė „Energinet.dk“ už DK2 zonoje reikiamas papildomas paslaugas užtikrino konkurencingą kainą, geresnę nei galimos alternatyvos.

5.3.4.   Sutarties pelningumas įmonei „DONG Energy“

Sutarties pelningumas įmonei „DONG Energy“

| (83) | Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad užtikrintos konkurencingos kainos poveikis garantavo grąžą pagal sutartį. Atsižvelgiant į įmonės „DONG Energy“, kaip labai svarbios papildomų paslaugų teikėjos DK2 zonoje, padėtį, per derybas su įmone „Energinet.dk“ buvo galimybė pasinaudoti įtaka rinkoje. Todėl Komisija taip pat nagrinėjo galimybę, kad įmonė „DONG Energy“ dėl savo padėties rinkoje gavo nederamą pelną. |
| --- | --- |

(83)

Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad užtikrintos konkurencingos kainos poveikis garantavo grąžą pagal sutartį. Atsižvelgiant į įmonės „DONG Energy“, kaip labai svarbios papildomų paslaugų teikėjos DK2 zonoje, padėtį, per derybas su įmone „Energinet.dk“ buvo galimybė pasinaudoti įtaka rinkoje. Todėl Komisija taip pat nagrinėjo galimybę, kad įmonė „DONG Energy“ dėl savo padėties rinkoje gavo nederamą pelną.

| (84) | Iš Danijos pateiktų dokumentų matyti, kad, remiantis galutinėmis kainomis, dėl kurių susitarta derybomis, įmonė „DONG Energy“ galėjo gauti [1–7] proc. pelną iš sutarties dėl papildomų paslaugų. Ši grąžos norma buvo palyginta su gaunama Vyriausybės obligacijos, galėjusios būti alternatyviu investavimo būdu, grąža. Penkerių metų Danijos Vyriausybės obligacijų pelningumas 2010 m. gruodžio mėn. buvo vidutiniškai 2,13 % Atsižvelgiant į įmonės „DONG Energy“ riziką, susijusią su užtikrinimu, kad tinkamai veiks papildomas paslaugas teikiančios elektrinės, Komisija konstatuoja, kad [1–7] proc. pelnas nebuvo nepagrįstas, atsižvelgiant į tai, kad penkerių metų Vyriausybės obligacijos grąža yra 2,13 % |
| --- | --- |

(84)

Iš Danijos pateiktų dokumentų matyti, kad, remiantis galutinėmis kainomis, dėl kurių susitarta derybomis, įmonė „DONG Energy“ galėjo gauti [1–7] proc. pelną iš sutarties dėl papildomų paslaugų. Ši grąžos norma buvo palyginta su gaunama Vyriausybės obligacijos, galėjusios būti alternatyviu investavimo būdu, grąža. Penkerių metų Danijos Vyriausybės obligacijų pelningumas 2010 m. gruodžio mėn. buvo vidutiniškai 2,13 % Atsižvelgiant į įmonės „DONG Energy“ riziką, susijusią su užtikrinimu, kad tinkamai veiks papildomas paslaugas teikiančios elektrinės, Komisija konstatuoja, kad [1–7] proc. pelnas nebuvo nepagrįstas, atsižvelgiant į tai, kad penkerių metų Vyriausybės obligacijos grąža yra 2,13 %

5.3.5.   Išvada

Išvada

| (85) | Įmonė „Energinet.dk“ nagrinėjo pasiūlos padėtį rinkoje 2009 m., siekdama nustatyti visas galimybes pirkti būtinas papildomas paslaugas. Šiuo tyrimu ne tik nustatyta galima sutarčių su kitais tiekėjais, ne įmone „DONG Energy“, kaina, bet ir patvirtinta, kad kitų įmonių, ne įmonės „DONG Energy“, turimas pajėgumas buvo nepakankamas įmonės „Energinet.dk“ poreikiams patenkinti. Šį faktą patvirtina ir skundo pateikėjas, nes BRD teigia, kad kiti tiekėjai, ne įmonė „DONG Energy“, galėjo užtikrinti tik pusę reikiamo pajėgumo. Per derybas su įmone „DONG Energy“ įmonė „Energinet.dk“ užtikrino kainą, mažesnę nei lyginamosios kainos, nustatytos įmonės „Energinet.dk“ rinkos tyrime, ir mažesnę nei kainos, kuriomis, kaip teigia skundo pateikėjas, DK2 zonoje galėjo būti galimos naujos investicijos į 300 MW užtikrinimą. Įmonei „Energinet.dk“ taip pat pavyko užtikrinti kainą, kuria įmonės „DONG Energy“ pelnas apribotas iki [1–7] proc., ir tai nėra nepagrįstas pelnas. |
| --- | --- |

(85)

Įmonė „Energinet.dk“ nagrinėjo pasiūlos padėtį rinkoje 2009 m., siekdama nustatyti visas galimybes pirkti būtinas papildomas paslaugas. Šiuo tyrimu ne tik nustatyta galima sutarčių su kitais tiekėjais, ne įmone „DONG Energy“, kaina, bet ir patvirtinta, kad kitų įmonių, ne įmonės „DONG Energy“, turimas pajėgumas buvo nepakankamas įmonės „Energinet.dk“ poreikiams patenkinti. Šį faktą patvirtina ir skundo pateikėjas, nes BRD teigia, kad kiti tiekėjai, ne įmonė „DONG Energy“, galėjo užtikrinti tik pusę reikiamo pajėgumo. Per derybas su įmone „DONG Energy“ įmonė „Energinet.dk“ užtikrino kainą, mažesnę nei lyginamosios kainos, nustatytos įmonės „Energinet.dk“ rinkos tyrime, ir mažesnę nei kainos, kuriomis, kaip teigia skundo pateikėjas, DK2 zonoje galėjo būti galimos naujos investicijos į 300 MW užtikrinimą. Įmonei „Energinet.dk“ taip pat pavyko užtikrinti kainą, kuria įmonės „DONG Energy“ pelnas apribotas iki [1–7] proc., ir tai nėra nepagrįstas pelnas.

| (86) | Todėl Komisija daro išvadą, kad įmonė „Energinet.dk“ veikė kaip apdairus rinkos investuotojas ir kad sutartimi įmonei „DONG Energy“ nesuteiktas pranašumas, kurį būtų galima laikyti pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(86)

Todėl Komisija daro išvadą, kad įmonė „Energinet.dk“ veikė kaip apdairus rinkos investuotojas ir kad sutartimi įmonei „DONG Energy“ nesuteiktas pranašumas, kurį būtų galima laikyti pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.   IŠVADA

IŠVADA

| (87) | Komisija daro išvadą, kad, kadangi įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sutartis neatitinka visų kartu vertinamų Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygų, ji nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(87)

Komisija daro išvadą, kad, kadangi įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sutartis neatitinka visų kartu vertinamų Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygų, ji nėra valstybės pagalba.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2010 m. gruodžio 21 d. įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sutartis nėra pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2016 m. gegužės 23 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 230, 2013 8 8, p. 23.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  
  OL C 37, 2001 2 3, p. 3.

3

(4)  Sprendimas Prancūzijos Respublika/Komisija (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397, 38 punktas.

4

Prancūzijos Respublika/Komisija (Stardust Marine)

(5)  Sprendimas Graikijos Respublika/Komisija, C-278/00, Rink. p. I-3997, 54 punktas.

5

Graikijos Respublika/Komisija

(6)  Sprendimas Prancūzijos Respublika/Komisija (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397, 52 punktas.

6

Prancūzijos Respublika/Komisija (Stardust Marine)

(7)  Sprendimas SACE ir Sace BT/Komisija, T-305/13, EU:T:2015:435, 51 punktas.

7

SACE ir Sace BT/Komisija

(8)  Sprendimas SACE ir Sace BT/Komisija, T-305/13, EU:T:2015:435, 63 punktas.

8

SACE ir Sace BT/Komisija

(9)  Žr., pvz., valstybės pagalbos bylą 354/2008 – Schemos „Parama aplinkai nekenkiančiai elektros energijos gamybai“ (N 602/2004) keitimas, papildymas įtraukiant vėjo jėgainių gaminamą elektros energiją (OL C 143, 2009 6 24, p. 6) ir valstybės pagalbos bylą N 356/2008 – Schemos „Parama aplinkai nekenkiančiai elektros energijos gamybai“ (N 602/2004) keitimas, papildymas įtraukiant biodujomis gaminamą elektros energiją (OL C 151, 2009 7 3, p. 16).

9

(10)  Sprendimas SACE ir Sace BT/Komisija, T-305/13, EU:T:2015:435, 76 punktas.

10

SACE ir Sace BT/Komisija

(11)  Sprendimas SACE ir Sace BT/Komisija, T-305/13, EU:T:2015:435, 73 punktas.

11

SACE ir Sace BT/Komisija

(12)  Žr. 6 išnašą.

12

(13)  2005 m. birželio mėn. Danijos transporto ir energetikos ministerijos dokumentas „Energetikos strategija iki 2025 m.“

13

---

Klaidų ištaisymas

| 2019 6 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 6 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/16

---

2019 m. kovo 8 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/981, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/35, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II), klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 161, 2019 m. birželio 18 d.
  )

33 puslapis, 1 straipsnio 48 dalis:

yra:

| „48) | 199 straipsnis papildomas tokiomis 12 ir 13 dalimis:

  „12.   Nepaisant 2–11 dalių, 192 straipsnio 3 dalyje nurodytų pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra lygi 0,002 %.


  13.   Nepaisant 2–12 dalių, 192 straipsnio 3a dalyje nurodytų pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra lygi 0,001 %.“;“ |
| --- | --- |

„48)

„12.   Nepaisant 2–11 dalių, 192 straipsnio 3 dalyje nurodytų pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra lygi 0,002 %.

13.   Nepaisant 2–12 dalių, 192 straipsnio 3a dalyje nurodytų pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra lygi 0,001 %.“;“

turi būti

| „48) | 199 straipsnis papildomas tokiomis 12 ir 13 dalimis:

  „12.   Nepaisant 2–11 dalių, 192 straipsnio 3 dalyje nurodytų pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra lygi 0,002 %.


  13.   Nepaisant 2–12 dalių, 192 straipsnio 3a dalyje nurodytų pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra lygi 0,01 %.“;“. |
| --- | --- |

„48)

„12.   Nepaisant 2–11 dalių, 192 straipsnio 3 dalyje nurodytų pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra lygi 0,002 %.

13.   Nepaisant 2–12 dalių, 192 straipsnio 3a dalyje nurodytų pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra lygi 0,01 %.“;“.

---