# Uradni list L 129/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 129 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6217. maj 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 129

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6217. maj 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/791 z dne 16. maja 2019 o tristodrugi spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/792 z dne 13. maja 2019 o tem, da se Evropski komisiji – Uradu za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) – zaupa izvajanje nekaterih pooblastil, prenesenih na organ za imenovanja in organ za sklepanje pogodb o zaposlitvi | 3 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/793 z dne 16. maja 2019 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 3797)

   (
  1
  ) | 5 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Komisije (EU) 2019/794 z dne 15. maja 2019 o usklajenem načrtu nadzora z namenom določitve razširjenosti nekaterih snovi, ki prehajajo z materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 3519)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 134 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji motornih vozil in njihovih sestavnih delov glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik [2019/795] | 43 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/791 z dne 16. maja 2019 o tristodrugi spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida

1

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2019/792 z dne 13. maja 2019 o tem, da se Evropski komisiji – Uradu za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) – zaupa izvajanje nekaterih pooblastil, prenesenih na organ za imenovanja in organ za sklepanje pogodb o zaposlitvi

3

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/793 z dne 16. maja 2019 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 3797)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 3797)

1

5

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Komisije (EU) 2019/794 z dne 15. maja 2019 o usklajenem načrtu nadzora z namenom določitve razširjenosti nekaterih snovi, ki prehajajo z materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 3519)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 3519)

1

37

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 134 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji motornih vozil in njihovih sestavnih delov glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik [2019/795]

43

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/341 z dne 17. decembra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere določbe carinskega zakonika Unije, kadar zadevni elektronski sistemi še ne delujejo, in o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 ( UL L 69, 15.3.2016 ) | 90 |

Popravki

*

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/341 z dne 17. decembra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere določbe carinskega zakonika Unije, kadar zadevni elektronski sistemi še ne delujejo, in o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 ( UL L 69, 15.3.2016 )

( UL L 69, 15.3.2016 )

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.5.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/791

z dne 16. maja 2019

o tristodrugi spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida (1), ter zlasti člena 7(1)(a), člena 7a(1) in člena 7a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 14. maja 2019 sklenil dodati en vnos in črtati en vnos s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 14. maja 2019 sklenil dodati en vnos in črtati en vnos s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(3)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. maja 2019

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  
  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

| (1) | pod naslov „Pravne osebe, skupine in entitete“ se doda naslednji vnos: „Islamska država Iraka in Levanta – Khorasan (ISIL- K) (tudi (a) ISIL Khorasan (b) Islamic State's Khorasan Province (c) ISIS Wilayat Khorasan (d) ISIL's South Asia Branch (e) South Asian Chapter of ISIL). Drugi podatki: Islamsko državo Iraka in Levanta – Khorasan (ISIL- K) je 10. januarja 2015 ustanovil nekdanji poveljnik organizacije Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP), sestavljali pa so jo nekdanji poveljniki frakcije talibanov, ki so zaprisegli zvestobo Islamski državi Iraka in Levanta (ki je na seznam uvrščena kot Al-Kaida v Iraku). ISIL- K je prevzela odgovornost za številne napade tako v Afganistanu kot v Pakistanu. Datum določitve iz člena 7e(e): 14.5.2019.“; |
| --- | --- |

(1)

pod naslov „Pravne osebe, skupine in entitete“ se doda naslednji vnos: „Islamska država Iraka in Levanta – Khorasan (ISIL- K) (tudi (a) ISIL Khorasan (b) Islamic State's Khorasan Province (c) ISIS Wilayat Khorasan (d) ISIL's South Asia Branch (e) South Asian Chapter of ISIL). Drugi podatki: Islamsko državo Iraka in Levanta – Khorasan (ISIL- K) je 10. januarja 2015 ustanovil nekdanji poveljnik organizacije Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP), sestavljali pa so jo nekdanji poveljniki frakcije talibanov, ki so zaprisegli zvestobo Islamski državi Iraka in Levanta (ki je na seznam uvrščena kot Al-Kaida v Iraku). ISIL- K je prevzela odgovornost za številne napade tako v Afganistanu kot v Pakistanu. Datum določitve iz člena 7e(e): 14.5.2019.“;

| (2) | pod naslovom „Fizične osebe“ se črta naslednji vnos: „Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (tudi (a) Nassim Saadi, (b) Dia el Haak George, (c) Diael Haak George, (d) El Dia Haak George, (e) Abou Anis, (f) Abu Anis). Naslov: (a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Italija; (b) Via Cefalonia 11, Milano, Italija (bivališče, zadnji znan naslov). Datum rojstva: (a) 30.11.1974, (b) 20.11.1974. Kraj rojstva: (a) Haidra Al-Qasreen, Tunizija; (b) Libanon; (c) Alžirija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: M788331 (tunizijski potni list, izdan 28.9.2001, prenehal veljati 27.9.2006). Drugi podatki: (a) do 27.4.2012 v priporu v Italiji; (b) ime očeta: Mohamed Sharif; (c) ime matere: Fatima. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12.11.2003.“ |
| --- | --- |

(2)

pod naslovom „Fizične osebe“ se črta naslednji vnos: „Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (tudi (a) Nassim Saadi, (b) Dia el Haak George, (c) Diael Haak George, (d) El Dia Haak George, (e) Abou Anis, (f) Abu Anis). Naslov: (a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Italija; (b) Via Cefalonia 11, Milano, Italija (bivališče, zadnji znan naslov). Datum rojstva: (a) 30.11.1974, (b) 20.11.1974. Kraj rojstva: (a) Haidra Al-Qasreen, Tunizija; (b) Libanon; (c) Alžirija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: M788331 (tunizijski potni list, izdan 28.9.2001, prenehal veljati 27.9.2006). Drugi podatki: (a) do 27.4.2012 v priporu v Italiji; (b) ime očeta: Mohamed Sharif; (c) ime matere: Fatima. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12.11.2003.“

---

SKLEPI

| 17.5.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/3

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/792

z dne 13. maja 2019

o tem, da se Evropski komisiji – Uradu za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) – zaupa izvajanje nekaterih pooblastil, prenesenih na organ za imenovanja in organ za sklepanje pogodb o zaposlitvi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), ter zlasti člena 2(2) navedenih kadrovskih predpisov in člena 6 navedenih pogojev za zaposlitev,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/262 z dne 6. februarja 2017 o določitvi organa za imenovanje in organa za sklepanje pogodb o zaposlitvi generalnega sekretariata Sveta ter razveljavitvi Sklepa 2013/811/EU (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (v nadaljnjem besedilu: PMO) Evropske komisije je pristojen za vodenje in plačevanje individualnih finančnih pravic osebja Evropske komisije, na podlagi sporazumov o ravni služb pa tudi osebja nekaterih drugih institucij in organov Unije. Kar zadeva osebje generalnega sekretariata Sveta, je PMO pristojen za vodenje in plačevanje pokojninskih pravic ter dajatev iz zdravstvenega zavarovanja. Na teh področjih PMO izvaja pooblastila organa za imenovanja in organa za sklepanje pogodb o zaposlitvi, razen ko gre za reševanje individualnih pritožb v zvezi z dajatvami iz zdravstvenega zavarovanja. PMO zagotavlja tudi vse več drugih storitev in daje generalnemu sekretariatu Sveta na voljo svoja IT orodja. |
| --- | --- |

(1)

Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (v nadaljnjem besedilu: PMO) Evropske komisije je pristojen za vodenje in plačevanje individualnih finančnih pravic osebja Evropske komisije, na podlagi sporazumov o ravni služb pa tudi osebja nekaterih drugih institucij in organov Unije. Kar zadeva osebje generalnega sekretariata Sveta, je PMO pristojen za vodenje in plačevanje pokojninskih pravic ter dajatev iz zdravstvenega zavarovanja. Na teh področjih PMO izvaja pooblastila organa za imenovanja in organa za sklepanje pogodb o zaposlitvi, razen ko gre za reševanje individualnih pritožb v zvezi z dajatvami iz zdravstvenega zavarovanja. PMO zagotavlja tudi vse več drugih storitev in daje generalnemu sekretariatu Sveta na voljo svoja IT orodja.

| (2) | Upravljanje individualnih pravic s strani enega samega specializiranega organa se je izkazalo za bolj smotrno in stroškovno učinkovito. Zagotavlja, da se kadrovski predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi) in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pogoji za zaposlitev) po institucijah uporabljajo enotno, s tem pa zagotavlja enako obravnavo in izboljšuje pravno varnost za javne uslužbence Unije. Prav tako omogoča nadaljnjo poenostavitev administracije in medinstitucionalno sodelovanje. |
| --- | --- |

(2)

Upravljanje individualnih pravic s strani enega samega specializiranega organa se je izkazalo za bolj smotrno in stroškovno učinkovito. Zagotavlja, da se kadrovski predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi) in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pogoji za zaposlitev) po institucijah uporabljajo enotno, s tem pa zagotavlja enako obravnavo in izboljšuje pravno varnost za javne uslužbence Unije. Prav tako omogoča nadaljnjo poenostavitev administracije in medinstitucionalno sodelovanje.

| (3) | V tem okviru bi morala generalni sekretariat Sveta in PMO podpisati sporazum na ravni služb, s katerim se obseg storitev, ki jih zagotavlja PMO, razširi na vodenje in plačevanje individualnih denarnih pravic osebja prek IT orodja Sysper, ki se uporablja za upravljanje človeških virov. Za zagotovitev pravilnega delovanja sporazuma bi bilo treba izvajanje ustreznih pooblastil, prenesenih na organ za imenovanja in organ za sklepanje pogodb o zaposlitvi za osebje generalnega sekretariata Sveta, zaupati Evropski komisiji (PMO). Ker novi sporazum o ravni storitve nadomešča prejšnji sporazum na ravni služb o pokojninskih pravicah, nadomestilih za brezposelnost in drugih pravicah po prenehanju zaposlitve, bi bilo poleg tega treba potrditi, da ima PMO pooblastila za to področje. |
| --- | --- |

(3)

V tem okviru bi morala generalni sekretariat Sveta in PMO podpisati sporazum na ravni služb, s katerim se obseg storitev, ki jih zagotavlja PMO, razširi na vodenje in plačevanje individualnih denarnih pravic osebja prek IT orodja Sysper, ki se uporablja za upravljanje človeških virov. Za zagotovitev pravilnega delovanja sporazuma bi bilo treba izvajanje ustreznih pooblastil, prenesenih na organ za imenovanja in organ za sklepanje pogodb o zaposlitvi za osebje generalnega sekretariata Sveta, zaupati Evropski komisiji (PMO). Ker novi sporazum o ravni storitve nadomešča prejšnji sporazum na ravni služb o pokojninskih pravicah, nadomestilih za brezposelnost in drugih pravicah po prenehanju zaposlitve, bi bilo poleg tega treba potrditi, da ima PMO pooblastila za to področje.

| (4) | V začetnem prehodnem obdobju po prehodu na Sysper bi moralo biti organu za imenovanja in organu za sklepanje pogodb o zaposlitvi Sveta omogočeno izvajanje pooblastil v zvezi z osebjem generalnega sekretariata Sveta, kadar bi PMO pravila o individualnih pravicah morda lahko razlagal drugače kot generalnega sekretariata Sveta pred prehodom na Sysper, ta različna razlaga pa bi bila v škodo osebju generalnega sekretariata Sveta – |
| --- | --- |

(4)

V začetnem prehodnem obdobju po prehodu na Sysper bi moralo biti organu za imenovanja in organu za sklepanje pogodb o zaposlitvi Sveta omogočeno izvajanje pooblastil v zvezi z osebjem generalnega sekretariata Sveta, kadar bi PMO pravila o individualnih pravicah morda lahko razlagal drugače kot generalnega sekretariata Sveta pred prehodom na Sysper, ta različna razlaga pa bi bila v škodo osebju generalnega sekretariata Sveta –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se izvajanje pooblastil, prenesenih s kadrovskimi predpisi na organ za imenovanja in s pogoji za zaposlitev na organ za sklepanje pogodb o zaposlitvi, kar zadeva osebje generalnega sekretariata Sveta, zaupa Evropski komisiji – Uradu za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) – v zvezi z uporabo naslednjega:

| (a) | kar zadeva individualne pravice:






  — | členi 67 do 69, 71, 74 in 75 kadrovskih predpisov ter členi 1 do 13 in 17 Priloge VII h kadrovskim predpisom, |
| --- | --- | --- |

(a)

kar zadeva individualne pravice:

—

členi 67 do 69, 71, 74 in 75 kadrovskih predpisov ter členi 1 do 13 in 17 Priloge VII h kadrovskim predpisom,

| — | členi 19 do 27, 29, 92, 93, 94 in 97 pogojev za zaposlitev; |
| --- | --- |

—

členi 19 do 27, 29, 92, 93, 94 in 97 pogojev za zaposlitev;

| (b) | kar zadeva pokojnine in druge pravice po prenehanju zaposlitve:






  — | člena 70 in 77, drugi, tretji in četrti odstavek člena 78 ter členi 79, 80, 81, 81a in 82 kadrovskih predpisov, Priloga IV h kadrovskim predpisom, člen 4 Priloge IVa h kadrovskim predpisom, členi 2 do 12, člen 13(1), prvi in tretji odstavek člena 14 ter členi 17 do 34 in 40 do 44 Priloge VIII h kadrovskim predpisom ter členi 20 do 28 Priloge XIII h kadrovskim predpisom, |
| --- | --- | --- |

(b)

kar zadeva pokojnine in druge pravice po prenehanju zaposlitve:

—

člena 70 in 77, drugi, tretji in četrti odstavek člena 78 ter členi 79, 80, 81, 81a in 82 kadrovskih predpisov, Priloga IV h kadrovskim predpisom, člen 4 Priloge IVa h kadrovskim predpisom, členi 2 do 12, člen 13(1), prvi in tretji odstavek člena 14 ter členi 17 do 34 in 40 do 44 Priloge VIII h kadrovskim predpisom ter členi 20 do 28 Priloge XIII h kadrovskim predpisom,

| — | člen 31, člen 33 (1), členi 34 do 40 in 43, prvi odstavek člena 44, člena 99 ter 101, člen 102 (2) in členi 103 do 110 in 113 do 116 pogojev za zaposlitev; |
| --- | --- |

—

člen 31, člen 33 (1), členi 34 do 40 in 43, prvi odstavek člena 44, člena 99 ter 101, člen 102 (2) in členi 103 do 110 in 113 do 116 pogojev za zaposlitev;

| (c) | kar zadeva nadomestila za brezposelnost – člena 28a in 96 pogojev za zaposlitev; |
| --- | --- |

(c)

kar zadeva nadomestila za brezposelnost – člena 28a in 96 pogojev za zaposlitev;

| (d) | kar zadeva izterjavo preplačil, izvedenih na podlagi določb iz točk (a) do (c) tega odstavka:






  — | člen 85 kadrovskih predpisov in člen 46 Priloge VIII h kadrovskim predpisom, |
| --- | --- | --- |

(d)

kar zadeva izterjavo preplačil, izvedenih na podlagi določb iz točk (a) do (c) tega odstavka:

—

člen 85 kadrovskih predpisov in člen 46 Priloge VIII h kadrovskim predpisom,

| — | drugi odstavek člena 44, člen 45, člen 114 (2) in člen 116 pogojev za zaposlitev. |
| --- | --- |

—

drugi odstavek člena 44, člen 45, člen 114 (2) in člen 116 pogojev za zaposlitev.

2.   PMO do 31. decembra 2021 obvesti organ za imenovanja ali organ za sklepanje pogodb Sveta o vsaki morebitni pritožbi, ki bi bila vložena na podlagi člena 90(2) kadrovskih predpisov ali členov 46 in 117 pogojev za zaposlitev zoper odločitev, ki bi zadevala člana osebja generalnega sekretariata Sveta, sprejeto na podlagi točke (a) odstavka 1 tega člena, in z informacijami o tem, kakšen naj bi bil odgovor. Če v posameznem primeru tako zahteva organ za imenovanje ali organ za sklepanje pogodb Sveta, se PMO odreče izvajanju pooblastil, prenesenih nanj na podlagi odstavka 1 tega člena, in v tem primeru svoja pooblastila uresničuje organ za imenovanja ali organ za sklepanje pogodb Sveta.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 13. maja 2019

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

1

(2)  
  UL L 39, 16.2.2017, str. 4.

2

---

| 17.5.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/5

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/793

z dne 16. maja 2019

o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 3797)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Unije z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (3), ter zlasti člena 4(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU (4) določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah, kjer so bili potrjeni primeri navedene bolezni pri domačih ali divjih prašičih (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice). V delih I do IV Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu so nekatera območja zadevnih držav članic razmejena in navedena po različni stopnji tveganja zaradi epidemioloških razmer glede navedene bolezni. Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU je bila večkrat spremenjena, da bi se upoštevale spremembe epidemioloških razmer glede afriške prašičje kuge v Uniji, ki jih je treba upoštevati v navedeni prilogi. Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU je bila nazadnje spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/666 (5), in sicer po primerih afriške prašičje kuge v Romuniji. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU (4) določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah, kjer so bili potrjeni primeri navedene bolezni pri domačih ali divjih prašičih (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice). V delih I do IV Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu so nekatera območja zadevnih držav članic razmejena in navedena po različni stopnji tveganja zaradi epidemioloških razmer glede navedene bolezni. Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU je bila večkrat spremenjena, da bi se upoštevale spremembe epidemioloških razmer glede afriške prašičje kuge v Uniji, ki jih je treba upoštevati v navedeni prilogi. Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU je bila nazadnje spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/666 (5), in sicer po primerih afriške prašičje kuge v Romuniji.

| (2) | Tveganje širjenja afriške prašičje kuge pri prostoživečih živalih je povezano s počasnim naravnim širjenjem navedene bolezni v populacijah divjih prašičev in s človekovimi dejavnostmi, kot je pokazal nedavni epidemiološki razvoj navedene bolezni v Uniji in kot je dokumentirala Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) v svojem znanstvenem mnenju Sveta za zdravje in zaščito živali, objavljenem 14. julija 2015, v svojem znanstvenem poročilu o epidemioloških analizah afriške prašičje kuge v baltskih državah in na Poljskem, objavljenem 23. marca 2017, v svojem znanstvenem poročilu o epidemioloških analizah afriške prašičje kuge v baltskih državah in na Poljskem, objavljenem 8. novembra 2017, ter v svojem znanstvenem poročilu o epidemioloških analizah afriške prašičje kuge v Evropski uniji, objavljenem 29. novembra 2018 (6). |
| --- | --- |

(2)

Tveganje širjenja afriške prašičje kuge pri prostoživečih živalih je povezano s počasnim naravnim širjenjem navedene bolezni v populacijah divjih prašičev in s človekovimi dejavnostmi, kot je pokazal nedavni epidemiološki razvoj navedene bolezni v Uniji in kot je dokumentirala Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) v svojem znanstvenem mnenju Sveta za zdravje in zaščito živali, objavljenem 14. julija 2015, v svojem znanstvenem poročilu o epidemioloških analizah afriške prašičje kuge v baltskih državah in na Poljskem, objavljenem 23. marca 2017, v svojem znanstvenem poročilu o epidemioloških analizah afriške prašičje kuge v baltskih državah in na Poljskem, objavljenem 8. novembra 2017, ter v svojem znanstvenem poročilu o epidemioloških analizah afriške prašičje kuge v Evropski uniji, objavljenem 29. novembra 2018 (6).

| (3) | Direktiva Sveta 2002/60/ES (7) določa minimalne ukrepe Unije za nadzor nad afriško prašičjo kugo. Zlasti člen 9 Direktive 2002/60/ES določa vzpostavitev okuženega in ogroženega območja, kadar je afriška prašičja kuga uradno potrjena pri prašičih na gospodarstvu, člena 10 in 11 navedene direktive pa določata ukrepe, ki jih je treba sprejeti na okuženih in ogroženih območjih za preprečevanje širjenja navedene bolezni. Poleg tega člen 15 Direktive 2002/60/ES določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru potrditve afriške prašičje kuge pri divjih prašičih, vključno z uvedbo uradnega nadzora gospodarstev s prašiči na opredeljenem okuženem območju. Nedavne izkušnje so pokazale, da so ukrepi, določeni v Direktivi 2002/60/ES, učinkoviti pri nadzoru širjenja navedene bolezni, in zlasti ukrepi čiščenja in razkuževanja na okuženih gospodarstvih ter ukrepi, povezani z izkoreninjenjem bolezni pri populaciji divjih prašičev. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva Sveta 2002/60/ES (7) določa minimalne ukrepe Unije za nadzor nad afriško prašičjo kugo. Zlasti člen 9 Direktive 2002/60/ES določa vzpostavitev okuženega in ogroženega območja, kadar je afriška prašičja kuga uradno potrjena pri prašičih na gospodarstvu, člena 10 in 11 navedene direktive pa določata ukrepe, ki jih je treba sprejeti na okuženih in ogroženih območjih za preprečevanje širjenja navedene bolezni. Poleg tega člen 15 Direktive 2002/60/ES določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru potrditve afriške prašičje kuge pri divjih prašičih, vključno z uvedbo uradnega nadzora gospodarstev s prašiči na opredeljenem okuženem območju. Nedavne izkušnje so pokazale, da so ukrepi, določeni v Direktivi 2002/60/ES, učinkoviti pri nadzoru širjenja navedene bolezni, in zlasti ukrepi čiščenja in razkuževanja na okuženih gospodarstvih ter ukrepi, povezani z izkoreninjenjem bolezni pri populaciji divjih prašičev.

| (4) | Ob upoštevanju učinkovitosti ukrepov, ki se izvajajo v državah članicah v skladu z Direktivo 2002/60/ES, zlasti tistih iz člena 10(4)(b), člena 10(5) in člena 15 Direktive, ter v skladu z ukrepi za zmanjšanje tveganja glede afriške prašičje kuge iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali Svetovne organizacije za zdravje živali bi bilo treba nekatera območja v okrožjih Lubaczów (powiat lubaczowski), Gołdap (powiat gołdapski) in Olecko (powiat olecki) na Poljskem, ki so trenutno navedena v delu III Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, zdaj navesti v delu I in delu II navedene priloge zaradi depopulacije vseh nekomercialnih kmetij s slabimi biovarnostnimi pogoji na navedenem območju in izteka trimesečnega obdobja od končnega čiščenja in razkuževanja okuženih gospodarstev. Glede na to, da so v delu III Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU navedena območja, na katerih se epidemiološke razmere še vedno spreminjajo in so zelo dinamične, je treba ob kakršnih koli spremembah območij iz navedenega dela še posebej upoštevati vpliv na okoliška območja. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju učinkovitosti ukrepov, ki se izvajajo v državah članicah v skladu z Direktivo 2002/60/ES, zlasti tistih iz člena 10(4)(b), člena 10(5) in člena 15 Direktive, ter v skladu z ukrepi za zmanjšanje tveganja glede afriške prašičje kuge iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali Svetovne organizacije za zdravje živali bi bilo treba nekatera območja v okrožjih Lubaczów (powiat lubaczowski), Gołdap (powiat gołdapski) in Olecko (powiat olecki) na Poljskem, ki so trenutno navedena v delu III Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, zdaj navesti v delu I in delu II navedene priloge zaradi depopulacije vseh nekomercialnih kmetij s slabimi biovarnostnimi pogoji na navedenem območju in izteka trimesečnega obdobja od končnega čiščenja in razkuževanja okuženih gospodarstev. Glede na to, da so v delu III Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU navedena območja, na katerih se epidemiološke razmere še vedno spreminjajo in so zelo dinamične, je treba ob kakršnih koli spremembah območij iz navedenega dela še posebej upoštevati vpliv na okoliška območja.

| (5) | Ob upoštevanju učinkovitosti ukrepov, ki se izvajajo na Poljskem v skladu z Direktivo 2002/60/ES, zlasti tistih iz člena 15 Direktive, ter v skladu z ukrepi za zmanjšanje tveganja glede afriške prašičje kuge iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali Svetovne organizacije za zdravje živali bi bilo poleg tega treba nekatera območja v okrožjih Zambrów (powiat zambrowski) in Łomża (powiat łomżyński) na Poljskem, ki so trenutno navedena v delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, zdaj navesti v delu I navedene priloge zaradi ugodnih epidemioloških razmer v zvezi s to boleznijo na navedenih območjih. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju učinkovitosti ukrepov, ki se izvajajo na Poljskem v skladu z Direktivo 2002/60/ES, zlasti tistih iz člena 15 Direktive, ter v skladu z ukrepi za zmanjšanje tveganja glede afriške prašičje kuge iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali Svetovne organizacije za zdravje živali bi bilo poleg tega treba nekatera območja v okrožjih Zambrów (powiat zambrowski) in Łomża (powiat łomżyński) na Poljskem, ki so trenutno navedena v delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, zdaj navesti v delu I navedene priloge zaradi ugodnih epidemioloških razmer v zvezi s to boleznijo na navedenih območjih.

| (6) | Od datuma sprejetja Izvedbenega sklepa (EU) 2019/666 so se pojavili dodatni primeri afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na Poljskem in Madžarskem, ki jih je prav tako treba upoštevati v Prilogi k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(6)

Od datuma sprejetja Izvedbenega sklepa (EU) 2019/666 so se pojavili dodatni primeri afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na Poljskem in Madžarskem, ki jih je prav tako treba upoštevati v Prilogi k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU.

| (7) | Aprila 2019 je bilo ugotovljenih nekaj primerov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v okrožjih Garwolin (powiat garwoliński) in Krasnystaw (powiat krasnostawski) na Poljskem v neposredni bližini območij, navedenih v delu I Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. Ti primeri afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba ta območja na Poljskem, prizadeta zaradi afriške prašičje kuge, namesto v delu I navesti v delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(7)

Aprila 2019 je bilo ugotovljenih nekaj primerov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v okrožjih Garwolin (powiat garwoliński) in Krasnystaw (powiat krasnostawski) na Poljskem v neposredni bližini območij, navedenih v delu I Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. Ti primeri afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba ta območja na Poljskem, prizadeta zaradi afriške prašičje kuge, namesto v delu I navesti v delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU.

| (8) | Aprila 2019 je bilo ugotovljenih nekaj primerov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v županiji Hajdú-Bihar na Madžarskem na območju, navedenem v delu I Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. Ti primeri afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje na Madžarskem, prizadeto zaradi afriške prašičje kuge, namesto v delu I navesti v delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(8)

Aprila 2019 je bilo ugotovljenih nekaj primerov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v županiji Hajdú-Bihar na Madžarskem na območju, navedenem v delu I Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. Ti primeri afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje na Madžarskem, prizadeto zaradi afriške prašičje kuge, namesto v delu I navesti v delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU.

| (9) | Da bi se upoštevale nedavne spremembe pri epidemiološkem razvoju afriške prašičje kuge v Uniji in proaktivno obvladovala tveganja, povezana s širjenjem navedene bolezni, bi bilo treba razmejiti dovolj velika nova območja z visokim tveganjem na Poljskem in Madžarskem ter jih ustrezno navesti v delih I in II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. Prilogo k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se upoštevale nedavne spremembe pri epidemiološkem razvoju afriške prašičje kuge v Uniji in proaktivno obvladovala tveganja, povezana s širjenjem navedene bolezni, bi bilo treba razmejiti dovolj velika nova območja z visokim tveganjem na Poljskem in Madžarskem ter jih ustrezno navesti v delih I in II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. Prilogo k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 16. maja 2019

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  
  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU z dne 9. oktobra 2014 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/178/EU (UL L 295, 11.10.2014, str. 63).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/666 z dne 25. aprila 2019 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (UL L 112, 26.4.2019, str. 47).

5

(6)  
  EFSA Journal 2015;13(7):4163, EFSA Journal 2017;15(3):4732, EFSA Journal 2017;15(11):5068, EFSA Journal 2018;16(11):5494.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

(7)  Direktiva Sveta 2002/60/ES z dne 27. junija 2002 o določitvi posebnih ukrepov za nadzor nad afriško prašičjo kugo in o spremembi Direktive 92/119/EGS v zvezi z nalezljivo ohromelostjo prašičev in afriško prašičjo kugo (UL L 192, 20.7.2002, str. 27).

7

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

DEL I

1.   Belgija

Naslednja območja v Belgiji:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bolgarija

Naslednja območja v Bolgariji:

| in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II; |
| --- |

in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II;

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| within municipality of Dulovo:





  Boil, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Boil,

| Vokil, |
| --- |

Vokil,

| Grancharovo, |
| --- |

Grancharovo,

| Doletz, |
| --- |

Doletz,

| Oven, |
| --- |

Oven,

| Okorsh, |
| --- |

Okorsh,

| Oreshene, |
| --- |

Oreshene,

| Paisievo, |
| --- |

Paisievo,

| Pravda, |
| --- |

Pravda,

| Prohlada, |
| --- |

Prohlada,

| Ruyno, |
| --- |

Ruyno,

| Sekulovo, |
| --- |

Sekulovo,

| Skala, |
| --- |

Skala,

| Yarebitsa, |
| --- |

Yarebitsa,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| within municipality of Silistra:





  Vetren, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Vetren,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| whole municipality of General Toshevo, |
| --- |

whole municipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Estonija

Naslednja območja v Estoniji:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Madžarska

Naslednja območja na Madžarskem:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvija

Naslednja območja v Latviji:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Litva

Naslednja območja v Litvi:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Poljska

Naslednja območja na Poljskem:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskiego Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskiego Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski; |
| --- |

powiat zambrowski;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Sułów, część gminy Szczebrzeszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Szczebrzesyzn i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Sułów, część gminy Szczebrzeszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Szczebrzesyzn i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| miasto Świdnik w powiecie świdnickim; |
| --- |

miasto Świdnik w powiecie świdnickim;

| gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  powiat lubaczowski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat lubaczowski,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Romunija

Naslednja območja v Romuniji:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

DEL II

1.   Belgija

Naslednja območja v Belgiji:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894 au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894 au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec la rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la rue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bolgarija

Naslednja območja v Bolgariji:

| in Varna region:





  within municipality of Beloslav:





  Razdelna, |
| --- |

in Varna region:

within municipality of Beloslav:

Razdelna,

| within municipalty of Devnya:





  Devnya, |
| --- |

within municipalty of Devnya:

Devnya,

| Povelyanovo, |
| --- |

Povelyanovo,

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa, |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa,

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Estonija

Naslednja območja v Estoniji:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Madžarska

Naslednja območja na Madžarskem:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821 és 552360 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821 és 552360 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvija

Naslednja območja v Latviji:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litva

Naslednja območja v Litvi:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Poljska

Naslednja območja na Poljskem:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| powiat lidzbarski, |
| --- |

powiat lidzbarski,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr 92, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr 92, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| powiat garwoliński, |
| --- |

powiat garwoliński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gminy Grabowiec, Skierbieszów i Stary Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Grabowiec, Skierbieszów i Stary Zamość w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

8.   Romunija

Naslednja območja v Romuniji:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

DEL III

1.   Latvija

Naslednja območja v Latviji:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litva

Naslednja območja v Litvi:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos.

3.   Poljska

Naslednja območja na Poljskem:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

4.   Romunija

Naslednja območja v Romuniji:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

DEL IV

Italija

Naslednja območja v Italiji:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

PRIPOROČILA

| 17.5.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/37

---

PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2019/794

z dne 15. maja 2019

o usklajenem načrtu nadzora z namenom določitve razširjenosti nekaterih snovi, ki prehajajo z materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 3519)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1), ter zlasti člena 53 Uredbe,

po posvetovanju s Stalnim odborom za rastline, živali, hrano in krmo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 53 Uredbe (ES) št. 882/2004 lahko Komisija po potrebi predlaga usklajene načrte nadzora, ki so organizirani priložnostno, zaradi ugotavljanja razširjenosti tveganja v krmi, živilih in živalih. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 53 Uredbe (ES) št. 882/2004 lahko Komisija po potrebi predlaga usklajene načrte nadzora, ki so organizirani priložnostno, zaradi ugotavljanja razširjenosti tveganja v krmi, živilih in živalih.

| (2) | Uredba (ES) št. 1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa splošne zahteve glede varnosti materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili, zlasti kar zadeva prehajanje njihovih sestavin v živila. Poleg tega so bili v skladu s členom 5(1) navedene uredbe določeni posebni ukrepi za skupine materialov, namenjenih za stik z živili. Zlasti je bil z Uredbo Komisije (EU) št. 10/2011 (3) določen seznam snovi, odobrenih za polimerne materiale, namenjene za stik z živili. Za nekatere od teh odobrenih snovi veljajo omejitve, kot so mejne vrednosti specifične migracije (SML), ki omejujejo njihovo migracijo v ali na živila. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa splošne zahteve glede varnosti materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili, zlasti kar zadeva prehajanje njihovih sestavin v živila. Poleg tega so bili v skladu s členom 5(1) navedene uredbe določeni posebni ukrepi za skupine materialov, namenjenih za stik z živili. Zlasti je bil z Uredbo Komisije (EU) št. 10/2011 (3) določen seznam snovi, odobrenih za polimerne materiale, namenjene za stik z živili. Za nekatere od teh odobrenih snovi veljajo omejitve, kot so mejne vrednosti specifične migracije (SML), ki omejujejo njihovo migracijo v ali na živila.

| (3) | Informacije, ki so na voljo v sistemu hitrega obveščanja za živila in krmo (v nadaljnjem besedilu: RASFF) in sporočene v skladu s členom 50 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4), kažejo na različne neskladnosti v zvezi z migracijo nekaterih snovi iz materialov, namenjenih za stik z živili. Vendar trenutno ni na voljo dovolj informacij, da bi v zadostni meri določili razširjenost navedenih snovi, ki prehajajo iz materialov, namenjenih za stik z živili, v živila. |
| --- | --- |

(3)

Informacije, ki so na voljo v sistemu hitrega obveščanja za živila in krmo (v nadaljnjem besedilu: RASFF) in sporočene v skladu s členom 50 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4), kažejo na različne neskladnosti v zvezi z migracijo nekaterih snovi iz materialov, namenjenih za stik z živili. Vendar trenutno ni na voljo dovolj informacij, da bi v zadostni meri določili razširjenost navedenih snovi, ki prehajajo iz materialov, namenjenih za stik z živili, v živila.

| (4) | Primarni aromatski amini (v nadaljnjem besedilu: PAA) so skupina spojin, izmed katerih so nekatere rakotvorne, za druge pa se sumi, da so rakotvorne. PAA lahko v materialih, namenjenih za stik z živili, nastanejo iz odobrenih snovi, zaradi prisotnosti nečistoč, iz razgradnih produktov ali zaradi barvanja materialov z azo barvili. V Prilogi II k Uredbi (EU) št. 10/2011 je določeno, da tovrstni PAA ne smejo prehajati ali se drugače izločati iz polimernih materialov in izdelkov v živilo ali simulant. Skupno raziskovalno središče Evropske komisije je poleg tega ugotovilo, da se v barvnih papirnatih prtičkih PAA nahajajo v koncentracijah, ki bi jih bilo primerno spremljati. |
| --- | --- |

(4)

Primarni aromatski amini (v nadaljnjem besedilu: PAA) so skupina spojin, izmed katerih so nekatere rakotvorne, za druge pa se sumi, da so rakotvorne. PAA lahko v materialih, namenjenih za stik z živili, nastanejo iz odobrenih snovi, zaradi prisotnosti nečistoč, iz razgradnih produktov ali zaradi barvanja materialov z azo barvili. V Prilogi II k Uredbi (EU) št. 10/2011 je določeno, da tovrstni PAA ne smejo prehajati ali se drugače izločati iz polimernih materialov in izdelkov v živilo ali simulant. Skupno raziskovalno središče Evropske komisije je poleg tega ugotovilo, da se v barvnih papirnatih prtičkih PAA nahajajo v koncentracijah, ki bi jih bilo primerno spremljati.

| (5) | Formaldehid (št. snovi FCM 98) je snov, ki je na ravni Unije odobrena za uporabo pri proizvodnji polimernih materialov, namenjenih za stik z živili. Vendar zanjo velja mejna vrednost specifične migracije 15 mg/kg (izražena kot celotna količina formaldehida in heksametilentetramina). |
| --- | --- |

(5)

Formaldehid (št. snovi FCM 98) je snov, ki je na ravni Unije odobrena za uporabo pri proizvodnji polimernih materialov, namenjenih za stik z živili. Vendar zanjo velja mejna vrednost specifične migracije 15 mg/kg (izražena kot celotna količina formaldehida in heksametilentetramina).

| (6) | Uredba Komisije (EU) št. 284/2011 (5) določa posebne pogoje in podrobne postopke za uvoz polimerne kuhinjske posode iz poliamida in melamina, ki je po poreklu ali je bila poslana iz Ljudske republike Kitajske in Hongkonga, med drugim obvezni fizični nadzor 10 % pošiljk, ki ga izvajajo države članice. Navedena uredba je bila uvedena na podlagi povišanega števila primerov neskladnosti zaradi izločanja večjih količin PAA iz poliamida iz polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, in formaldehida iz melamina iz polimernih materialov, namenjenih za stik z živili. |
| --- | --- |

(6)

Uredba Komisije (EU) št. 284/2011 (5) določa posebne pogoje in podrobne postopke za uvoz polimerne kuhinjske posode iz poliamida in melamina, ki je po poreklu ali je bila poslana iz Ljudske republike Kitajske in Hongkonga, med drugim obvezni fizični nadzor 10 % pošiljk, ki ga izvajajo države članice. Navedena uredba je bila uvedena na podlagi povišanega števila primerov neskladnosti zaradi izločanja večjih količin PAA iz poliamida iz polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, in formaldehida iz melamina iz polimernih materialov, namenjenih za stik z živili.

| (7) | Nedavna analiza podatkov, ki temeljijo na nadzoru, opravljenem na točki uvoza v Evropsko unijo, in so sporočeni v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 284/2011, kaže na zmanjšanje neskladnosti navedenih proizvodov. Vendar podatki iz RASFF kažejo, da so glede na rezultate analize vzorcev, odvzetih na trgu, nekateri od navedenih proizvodov še vedno neskladni. Poleg tega informacije kažejo, da poreklo tovrstnih proizvodov ni omejeno na Kitajsko in Hongkong. Zato je primerno, da se poleg nadzora, ki se opravlja na podlagi Uredbe (EU) št. 284/2011, opravi tudi nadzor ravni PAA in formaldehida. |
| --- | --- |

(7)

Nedavna analiza podatkov, ki temeljijo na nadzoru, opravljenem na točki uvoza v Evropsko unijo, in so sporočeni v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 284/2011, kaže na zmanjšanje neskladnosti navedenih proizvodov. Vendar podatki iz RASFF kažejo, da so glede na rezultate analize vzorcev, odvzetih na trgu, nekateri od navedenih proizvodov še vedno neskladni. Poleg tega informacije kažejo, da poreklo tovrstnih proizvodov ni omejeno na Kitajsko in Hongkong. Zato je primerno, da se poleg nadzora, ki se opravlja na podlagi Uredbe (EU) št. 284/2011, opravi tudi nadzor ravni PAA in formaldehida.

| (8) | Melamin (št. snovi FCM 239) je snov, odobrena za uporabo pri proizvodnji polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, za katero velja mejna vrednost specifične migracije 2,5 mg/kg. Pri polimerni kuhinjski posodi iz melamina je bila poleg migracije formaldehida sporočena tudi migracija melamina. Zato je primerno nadzirati ravni melamina, ki prehajajo iz istih vzorcev. |
| --- | --- |

(8)

Melamin (št. snovi FCM 239) je snov, odobrena za uporabo pri proizvodnji polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, za katero velja mejna vrednost specifične migracije 2,5 mg/kg. Pri polimerni kuhinjski posodi iz melamina je bila poleg migracije formaldehida sporočena tudi migracija melamina. Zato je primerno nadzirati ravni melamina, ki prehajajo iz istih vzorcev.

| (9) | Fenol (št. snovi FCM 241) je snov, odobrena za uporabo kot monomer pri proizvodnji polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, lahko pa se uporablja tudi pri proizvodnji drugih vrst materialov, ki pridejo v stik z živili, vključno z epoksi smolami, ki se uporabljajo v lakih in premazih. Za polimerne materiale, namenjene za stik z živili, velja mejna vrednost specifične migracije 3 mg/kg, ki je bila uvedena z Uredbo Komisije (EU) 2015/174 (6) na podlagi ponovne ocene Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je v svojem mnenju zmanjšala dopustni dnevni vnos (v nadaljnjem besedilu: TDI) z 1,5 mg/kg telesne mase na 0,5 mg/kg telesne mase, pri tem pa navedla, da poleg materialov, namenjenih za stik z živili, obstajajo številni drugi viri izpostavljenosti fenolu, kar lahko prispeva k ravnem izpostavljenosti, ki dosegajo ali presegajo TDI. Zato je zaradi morebitnih prekoračitev TDI primerno nadzirati ravni fenola. |
| --- | --- |

(9)

Fenol (št. snovi FCM 241) je snov, odobrena za uporabo kot monomer pri proizvodnji polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, lahko pa se uporablja tudi pri proizvodnji drugih vrst materialov, ki pridejo v stik z živili, vključno z epoksi smolami, ki se uporabljajo v lakih in premazih. Za polimerne materiale, namenjene za stik z živili, velja mejna vrednost specifične migracije 3 mg/kg, ki je bila uvedena z Uredbo Komisije (EU) 2015/174 (6) na podlagi ponovne ocene Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je v svojem mnenju zmanjšala dopustni dnevni vnos (v nadaljnjem besedilu: TDI) z 1,5 mg/kg telesne mase na 0,5 mg/kg telesne mase, pri tem pa navedla, da poleg materialov, namenjenih za stik z živili, obstajajo številni drugi viri izpostavljenosti fenolu, kar lahko prispeva k ravnem izpostavljenosti, ki dosegajo ali presegajo TDI. Zato je zaradi morebitnih prekoračitev TDI primerno nadzirati ravni fenola.

| (10) | Snov 2,2-bis(4-hidroksifenil)propan (št. snovi FCM 151), znana kot bisfenol A (v nadaljnjem besedilu: BPA), je snov, odobrena za uporabo kot monomer pri proizvodnji polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, vendar se uporablja tudi pri proizvodnji drugih materialov in izdelkov, ki pridejo v stik z živili, vključno z epoksi smolami, ki se uporabljajo v lakih in premazih. Nedavno je bila na podlagi ponovne ocene Agencije, ki je določila začasni dopustni dnevni vnos (tTDI), nižji od predhodnega TDI, z Uredbo Komisije (EU) 2018/213 (7) za polimerne materiale, namenjene za stik z živili, določena nova mejna vrednost specifične migracije 0,05 mg/kg, ki se uporablja tudi za lake in premaze. Zato je primerno nadzirati navedene materiale, namenjene za stik z živili, da se ugotovi skladnost migracij BPA glede na novo mejno vrednost specifične migracije. |
| --- | --- |

(10)

Snov 2,2-bis(4-hidroksifenil)propan (št. snovi FCM 151), znana kot bisfenol A (v nadaljnjem besedilu: BPA), je snov, odobrena za uporabo kot monomer pri proizvodnji polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, vendar se uporablja tudi pri proizvodnji drugih materialov in izdelkov, ki pridejo v stik z živili, vključno z epoksi smolami, ki se uporabljajo v lakih in premazih. Nedavno je bila na podlagi ponovne ocene Agencije, ki je določila začasni dopustni dnevni vnos (tTDI), nižji od predhodnega TDI, z Uredbo Komisije (EU) 2018/213 (7) za polimerne materiale, namenjene za stik z živili, določena nova mejna vrednost specifične migracije 0,05 mg/kg, ki se uporablja tudi za lake in premaze. Zato je primerno nadzirati navedene materiale, namenjene za stik z živili, da se ugotovi skladnost migracij BPA glede na novo mejno vrednost specifične migracije.

| (11) | Poleg BPA se lahko v materialih, namenjenih za stik z živili, uporabljajo ali iz njih prehajajo tudi drugi bisfenoli. Zlasti 4,4′-dihidroksidifenil sulfon, znan kot bisfenol S (BPS, št. snovi FCM 154), se uporablja kot monomer za proizvodnjo polietersulfonske plastike in je v Uniji odobren za uporabo pri proizvodnji polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, zanj pa velja mejna vrednost specifične migracije 0,05 mg/kg. Novejše informacije o morebitni migraciji navedene snovi v živila niso na voljo, informacije o njeni morebitni uporabi ali migraciji iz lakiranih ali prevlečenih materialov, namenjenih za stik z živili, pa so nepopolne. Zato je primerno nadzirati materiale, iz katerih bi BPS lahko prehajal, da se ugotovi razširjenost BPS, ki prehaja v živila. |
| --- | --- |

(11)

Poleg BPA se lahko v materialih, namenjenih za stik z živili, uporabljajo ali iz njih prehajajo tudi drugi bisfenoli. Zlasti 4,4′-dihidroksidifenil sulfon, znan kot bisfenol S (BPS, št. snovi FCM 154), se uporablja kot monomer za proizvodnjo polietersulfonske plastike in je v Uniji odobren za uporabo pri proizvodnji polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, zanj pa velja mejna vrednost specifične migracije 0,05 mg/kg. Novejše informacije o morebitni migraciji navedene snovi v živila niso na voljo, informacije o njeni morebitni uporabi ali migraciji iz lakiranih ali prevlečenih materialov, namenjenih za stik z živili, pa so nepopolne. Zato je primerno nadzirati materiale, iz katerih bi BPS lahko prehajal, da se ugotovi razširjenost BPS, ki prehaja v živila.

| (12) | Ftalatni estri (v nadaljnjem besedilu: ftalati) so skupina snovi, ki se pogosto uporabljajo kot mehčala in sredstva, ki imajo učinek v tehničnem procesu. Za uporabo v polimernih materialih, namenjenih za stik z živili, je bilo odobrenih pet ftalatov, in sicer dibutil ftalat (DBP, št. snovi FCM 157), benzil butil ftalat (BBP, št. snovi FCM 159), bis(2-etilheksil)ftalat (DEHP, št. snovi FCM 283), diizononil ftalat (DINP, št. snovi FCM 728) ter diizodecil ftalat (DIDP, št. snovi FCM 729). Navedeni ftalati so skupaj s številnimi drugimi snovmi vključeni v skupinsko omejitev SML(T) 60 mg/kg. Poleg tega se za DBP, BBP in DEHP uporabljajo posamične mejne vrednosti specifične migracije, za DINP in DIDP pa obstaja skupinska omejitev 9 mg/kg. Prav tako je koncentracija navedenih petih ftalatov omejena v izdelkih za nego otrok, namenjenih hranjenju, kot je določeno v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Poleg tega, da rezultati iz RASFF kažejo na neskladnost z mejnimi vrednostmi specifične migracije, je v polimernih materialih, namenjenih za stik z živili, mogoče najti tudi ftalate, ki niso odobreni in bi lahko prehajali v živila. Zato je zaradi morebitne neskladnosti primerno nadzirati ravni ftalatov. |
| --- | --- |

(12)

Ftalatni estri (v nadaljnjem besedilu: ftalati) so skupina snovi, ki se pogosto uporabljajo kot mehčala in sredstva, ki imajo učinek v tehničnem procesu. Za uporabo v polimernih materialih, namenjenih za stik z živili, je bilo odobrenih pet ftalatov, in sicer dibutil ftalat (DBP, št. snovi FCM 157), benzil butil ftalat (BBP, št. snovi FCM 159), bis(2-etilheksil)ftalat (DEHP, št. snovi FCM 283), diizononil ftalat (DINP, št. snovi FCM 728) ter diizodecil ftalat (DIDP, št. snovi FCM 729). Navedeni ftalati so skupaj s številnimi drugimi snovmi vključeni v skupinsko omejitev SML(T) 60 mg/kg. Poleg tega se za DBP, BBP in DEHP uporabljajo posamične mejne vrednosti specifične migracije, za DINP in DIDP pa obstaja skupinska omejitev 9 mg/kg. Prav tako je koncentracija navedenih petih ftalatov omejena v izdelkih za nego otrok, namenjenih hranjenju, kot je določeno v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Poleg tega, da rezultati iz RASFF kažejo na neskladnost z mejnimi vrednostmi specifične migracije, je v polimernih materialih, namenjenih za stik z živili, mogoče najti tudi ftalate, ki niso odobreni in bi lahko prehajali v živila. Zato je zaradi morebitne neskladnosti primerno nadzirati ravni ftalatov.

| (13) | Poleg ftalatov se kot mehčala v materialih, namenjenih za stik z živili, uporabljajo tudi druge neftalatne snovi. Epoksidirano sojino olje (ESBO, št. snovi FCM 532) ter 1,2-cikloheksandikarboksilna kislina, diizononil ester (DINCH, št. snovi FCM 775) in bis(2-etilheksil) tereftalat (DEHTP ali DOTP, št. snovi FCM 798) so odobreni za uporabo pri proizvodnji polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, in vključeni v skupinsko omejitev SML(T) 60 mg/kg. Poleg tega imata DEHTP in ESBO posamično mejno vrednost specifične migracije 60 mg/kg, razen v primeru tesnil iz PVC, ki se uporabljajo za tesnjenje steklenih kozarcev, polnjenih z živili za dojenčke in male otroke, pri katerih je mejna vrednost specifične migracije za ESBO 30 mg/kg. Države članice in Švica so pri dosedanjih pregledih ugotovile neskladnosti glede migracije ESBO s pokrovov kozarcev. Ker obstajajo navedbe, da se DINCH in DEHTP lahko uporabljata kot nadomestka za ftalate, vendar je na voljo malo ali nič informacij o njuni migraciji v živila, je primerno preveriti razširjenost navedenih snovi, ki prehajata v živila. |
| --- | --- |

(13)

Poleg ftalatov se kot mehčala v materialih, namenjenih za stik z živili, uporabljajo tudi druge neftalatne snovi. Epoksidirano sojino olje (ESBO, št. snovi FCM 532) ter 1,2-cikloheksandikarboksilna kislina, diizononil ester (DINCH, št. snovi FCM 775) in bis(2-etilheksil) tereftalat (DEHTP ali DOTP, št. snovi FCM 798) so odobreni za uporabo pri proizvodnji polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, in vključeni v skupinsko omejitev SML(T) 60 mg/kg. Poleg tega imata DEHTP in ESBO posamično mejno vrednost specifične migracije 60 mg/kg, razen v primeru tesnil iz PVC, ki se uporabljajo za tesnjenje steklenih kozarcev, polnjenih z živili za dojenčke in male otroke, pri katerih je mejna vrednost specifične migracije za ESBO 30 mg/kg. Države članice in Švica so pri dosedanjih pregledih ugotovile neskladnosti glede migracije ESBO s pokrovov kozarcev. Ker obstajajo navedbe, da se DINCH in DEHTP lahko uporabljata kot nadomestka za ftalate, vendar je na voljo malo ali nič informacij o njuni migraciji v živila, je primerno preveriti razširjenost navedenih snovi, ki prehajata v živila.

| (14) | Per- in polifluorirane alkilne spojine (PFAS) so skupina spojin, ki vključuje perfluorooktanojsko kislino (PFOA) in perfluorooktan sulfonat (PFOS). Navedene fluorirane spojine se zaradi amfifilnih lastnosti uporabljajo pri proizvodnji premazov, ki odbijajo vodo in maščobo, kot so premazi na embalažah za živila na osnovi papirja in lepenke. Informacije iz nekaterih držav članic kažejo na morebitne pomisleke glede vsebnosti navedenih snovi v prevlečenih embalažnih materialih na osnovi papirja in lepenke. Poleg tega v skladu z Uredbo Komisije (EU) 2017/1000 (9) od 4. julija 2020 veljajo omejitve glede uporabe PFOA pri proizvodnji in dajanju na trg izdelkov, vključno z materiali in izdelki, namenjenimi za stik z živili. Zato je primerno dodatno raziskati razširjenost navedenih snovi v materialih, namenjenih za stik z živili. |
| --- | --- |

(14)

Per- in polifluorirane alkilne spojine (PFAS) so skupina spojin, ki vključuje perfluorooktanojsko kislino (PFOA) in perfluorooktan sulfonat (PFOS). Navedene fluorirane spojine se zaradi amfifilnih lastnosti uporabljajo pri proizvodnji premazov, ki odbijajo vodo in maščobo, kot so premazi na embalažah za živila na osnovi papirja in lepenke. Informacije iz nekaterih držav članic kažejo na morebitne pomisleke glede vsebnosti navedenih snovi v prevlečenih embalažnih materialih na osnovi papirja in lepenke. Poleg tega v skladu z Uredbo Komisije (EU) 2017/1000 (9) od 4. julija 2020 veljajo omejitve glede uporabe PFOA pri proizvodnji in dajanju na trg izdelkov, vključno z materiali in izdelki, namenjenimi za stik z živili. Zato je primerno dodatno raziskati razširjenost navedenih snovi v materialih, namenjenih za stik z živili.

| (15) | Kovine in zlitine se uporabljajo v materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, vključno s kuhinjsko in namizno posodo ter opremo za predelavo živil. Na ravni Unije je določenih več mejnih vrednosti specifične migracije za kovine, ki prehajajo iz polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, vendar informacije iz RASFF, ki temeljijo na ocenah tveganja ali nacionalni zakonodaji, kažejo na številne neskladnosti pri kovinski kuhinjski in namizni posodi. Ker so nevarnosti nekaterih kovin, kot sta svinec in kadmij, natančno opredeljene, je primerno nadzirati migracijo kovin v živila in izboljšati razumevanje razširjenosti migracije kovin, zlasti iz uvoženih materialov in izdelkov ter tradicionalnih in obrtnih proizvodov. |
| --- | --- |

(15)

Kovine in zlitine se uporabljajo v materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, vključno s kuhinjsko in namizno posodo ter opremo za predelavo živil. Na ravni Unije je določenih več mejnih vrednosti specifične migracije za kovine, ki prehajajo iz polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, vendar informacije iz RASFF, ki temeljijo na ocenah tveganja ali nacionalni zakonodaji, kažejo na številne neskladnosti pri kovinski kuhinjski in namizni posodi. Ker so nevarnosti nekaterih kovin, kot sta svinec in kadmij, natančno opredeljene, je primerno nadzirati migracijo kovin v živila in izboljšati razumevanje razširjenosti migracije kovin, zlasti iz uvoženih materialov in izdelkov ter tradicionalnih in obrtnih proizvodov.

| (16) | Za zagotavljanje splošne inertnosti in varnosti polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, je določena mejna vrednost celotne migracije, ki omejuje prehajanje nehlapnih sestavin, vključno z delci, kot so mikrovlakna, v živila. Ker se konvencionalni polimerni materiali in izdelki zaradi okoljskih razlogov pospešeno nadomeščajo z drugimi, se za zmanjšanje vplivov na okolje kot polnila v kombinaciji s polimeri uporabljajo dodatki, pridobljeni iz naravnih virov. Da se preveri, ali se upoštevajo dobre proizvodne prakse in ali so polimerni materiali in izdelki, namenjeni za stik z živili, zadostno inertni, je primerno nadzirati celotno migracijo. |
| --- | --- |

(16)

Za zagotavljanje splošne inertnosti in varnosti polimernih materialov, namenjenih za stik z živili, je določena mejna vrednost celotne migracije, ki omejuje prehajanje nehlapnih sestavin, vključno z delci, kot so mikrovlakna, v živila. Ker se konvencionalni polimerni materiali in izdelki zaradi okoljskih razlogov pospešeno nadomeščajo z drugimi, se za zmanjšanje vplivov na okolje kot polnila v kombinaciji s polimeri uporabljajo dodatki, pridobljeni iz naravnih virov. Da se preveri, ali se upoštevajo dobre proizvodne prakse in ali so polimerni materiali in izdelki, namenjeni za stik z živili, zadostno inertni, je primerno nadzirati celotno migracijo.

| (17) | Da bi se zagotovila enotna uporaba tega priporočila ter bi se pri nadzoru pridobili zanesljivi in primerljivi rezultati, bi moral po potrebi državam članicam pri izvajanju tega priporočila pomagati referenčni laboratorij Evropske unije za materiale, namenjene za stik z živili. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se zagotovila enotna uporaba tega priporočila ter bi se pri nadzoru pridobili zanesljivi in primerljivi rezultati, bi moral po potrebi državam članicam pri izvajanju tega priporočila pomagati referenčni laboratorij Evropske unije za materiale, namenjene za stik z živili.

| (18) | Da bi bilo na voljo čim več informacij o razširjenosti snovi, ki prehajajo iz materialov, namenjenih za stik z živili, bi bilo treba poleg tega države članice spodbuditi k predložitvi novejših relevantnih podatkov, ki so bili pridobljeni pred začetkom veljavnosti tega priporočila. Za zagotovitev zanesljivosti navedenih rezultatov in njihove skladnosti z rezultati, pridobljenimi v okviru tega programa nadzora, bi bilo treba sporočiti samo rezultate, pridobljene ob upoštevanju ustreznih pravil o vzorčenju in analizi materialov, namenjenih za stik z živili, ter zakonodaje o uradnem nadzoru. |
| --- | --- |

(18)

Da bi bilo na voljo čim več informacij o razširjenosti snovi, ki prehajajo iz materialov, namenjenih za stik z živili, bi bilo treba poleg tega države članice spodbuditi k predložitvi novejših relevantnih podatkov, ki so bili pridobljeni pred začetkom veljavnosti tega priporočila. Za zagotovitev zanesljivosti navedenih rezultatov in njihove skladnosti z rezultati, pridobljenimi v okviru tega programa nadzora, bi bilo treba sporočiti samo rezultate, pridobljene ob upoštevanju ustreznih pravil o vzorčenju in analizi materialov, namenjenih za stik z živili, ter zakonodaje o uradnem nadzoru.

| (19) | Glavni cilj tega priporočila je ugotoviti razširjenost snovi, ki prehajajo iz materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili, v živila, ali razširjenost snovi v materialih ali izdelkih, namenjenih za stik z živili; njegov namen ni prispevati k razumevanju ravni izpostavljenosti. Podatki bi se morali zato predložiti v enotni obliki, da se zagotovi njihovo dosledno usklajevanje in združevanje. |
| --- | --- |

(19)

Glavni cilj tega priporočila je ugotoviti razširjenost snovi, ki prehajajo iz materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili, v živila, ali razširjenost snovi v materialih ali izdelkih, namenjenih za stik z živili; njegov namen ni prispevati k razumevanju ravni izpostavljenosti. Podatki bi se morali zato predložiti v enotni obliki, da se zagotovi njihovo dosledno usklajevanje in združevanje.

| (20) | Kjer je to primerno, bi morali pristojni organi držav članic razmisliti o izvršilnih ukrepih v skladu z veljavno zakonodajo in postopki. |
| --- | --- |

(20)

Kjer je to primerno, bi morali pristojni organi držav članic razmisliti o izvršilnih ukrepih v skladu z veljavno zakonodajo in postopki.

| (21) | Informacije o razširjenosti navedenih snovi, zbrane na podlagi tega priporočila, bi bilo treba uporabiti za določitev, ali so potrebni morebitni prihodnji ukrepi, zlasti za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja ljudi in interesov potrošnikov. Tovrstni prihodnji ukrepi lahko vključujejo dodatne nadzorne ukrepe za snovi iz polimernih materialov, za katere obstajajo posebni ukrepi EU. Poleg tega rezultati lahko prispevajo k zbirki informacij, na podlagi katere bi se oblikovale prihodnje prednostne naloge v okviru ocene zakonodaje o materialih, namenjenih za stik z živili, zlasti za materiale, za katere ne obstajajo posebni ukrepi EU. |
| --- | --- |

(21)

Informacije o razširjenosti navedenih snovi, zbrane na podlagi tega priporočila, bi bilo treba uporabiti za določitev, ali so potrebni morebitni prihodnji ukrepi, zlasti za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja ljudi in interesov potrošnikov. Tovrstni prihodnji ukrepi lahko vključujejo dodatne nadzorne ukrepe za snovi iz polimernih materialov, za katere obstajajo posebni ukrepi EU. Poleg tega rezultati lahko prispevajo k zbirki informacij, na podlagi katere bi se oblikovale prihodnje prednostne naloge v okviru ocene zakonodaje o materialih, namenjenih za stik z živili, zlasti za materiale, za katere ne obstajajo posebni ukrepi EU.

| (22) | Ta usklajeni načrt nadzora brez poseganja v drug uradni nadzor izvajajo države članice v okviru svojih nacionalnih programov nadzora, kot je določeno v členu 3 Uredbe (ES) št. 882/2004 – |
| --- | --- |

(22)

Ta usklajeni načrt nadzora brez poseganja v drug uradni nadzor izvajajo države članice v okviru svojih nacionalnih programov nadzora, kot je določeno v členu 3 Uredbe (ES) št. 882/2004 –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | Države članice bi morale izvajati usklajeni načrt nadzora materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili, kakor je navedeno v Prilogi k temu priporočilu. Kolikor je to mogoče, bi bilo treba upoštevati najnižje skupno število vzorcev, priporočeno v Prilogi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Države članice bi morale rezultate opravljenega uradnega nadzora sporočiti v skladu s Prilogo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poleg tega bi morale države članice sporočiti rezultate kakršnega koli predhodnega nadzora, opravljenega v petih letih pred 1. januarjem 2019. Navedeni nadzor bi se moral nanašati na snovi v materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, ki so zajete v tem priporočilu, ali snovi, ki prehajajo iz navedenih materialov in izdelkov, ter bi moral biti opravljen v skladu z ustrezno zakonodajo o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o uradnem nadzoru. Rezultate bi bilo treba sporočiti v skladu s Prilogo. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V primeru neskladnosti bi morale države članice razmisliti o nadaljnjih izvršilnih ukrepih v skladu s členom 54 Uredbe (ES) št. 882/2004. Brez poseganja v druge zahteve glede poročanja Komisiji ni treba sporočiti tovrstnih izvršilnih ukrepov v okviru tega priporočila. |
| --- | --- |

4.

| 5. | To priporočilo je naslovljeno na države članice. |
| --- | --- |

5.

V Bruslju, 15. maja 2019

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (UL L 338, 13.11.2004, str. 4).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 10/2011 z dne 14. januarja 2011 o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (UL L 12, 15.1.2011, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) št. 284/2011 z dne 22. marca 2011 o posebnih pogojih in podrobnih postopkih za uvoz polimerne kuhinjske posode iz poliamida in melamina, ki je po poreklu ali je bila poslana iz Ljudske republike Kitajske in Kitajskega posebnega upravnega območja Hongkong (UL L 77, 23.3.2011, str. 25).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) 2015/174 z dne 5. februarja 2015 o spremembi in popravkih Uredbe (EU) št. 10/2011 o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (UL L 30, 6.2.2015, str. 2).

6

(7)  Uredba Komisije (EU) 2018/213 z dne 12. februarja 2018 o uporabi bisfenola A v lakih in premazih, namenjenih za stik z živili, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 10/2011 glede uporabe navedene snovi v polimernih materialih, namenjenih za stik z živili (UL L 41, 14.2.2018, str. 6).

7

(8)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

8

(9)  Uredba Komisije (EU) 2017/1000 z dne 13. junija 2017 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede perfluorooktanojske kisline (PFOA), njenih soli in njej sorodnih snovi (UL L 150, 14.6.2017, str. 14).

9

---

PRILOGA

UKREPI IN PODROČJE UPORABE USKLAJENEGA NAČRTA NADZORA

1.   Cilj

Splošni cilj načrta nadzora je ugotoviti razširjenost snovi, ki prehajajo iz materialov, namenjenih za stik z živili, v živila, ali prisotnost snovi v materialih, namenjenih za stik z živili. Pristojni organi držav članic bi morali zato izvajati uradni nadzor, da se določi razširjenost na trgu Evropske unije, kar zadeva:

| — | migracijo ciljnih snovi iz materialov, namenjenih za stik z živili, |
| --- | --- |

—

migracijo ciljnih snovi iz materialov, namenjenih za stik z živili,

| — | ciljne snovi v materialih, namenjenih za stik z živili, |
| --- | --- |

—

ciljne snovi v materialih, namenjenih za stik z živili,

| — | in celotno migracijo iz polimernih materialov, namenjenih za stik z živili. |
| --- | --- |

—

in celotno migracijo iz polimernih materialov, namenjenih za stik z živili.

2.   Opis vzorcev in metodologija

V spodnji preglednici so določene vrste materialov, namenjenih za stik z živili, ki bi jih bilo treba vzorčiti skupaj s snovmi, katerih migracijo iz navedenih materialov, namenjenih za stik z živili, bi bilo treba analizirati, razen pri fluoriranih spojinah, pri katerih bi bilo treba analizirati količino v materialu.

Vzorčenje bi moralo vključevati točko uvoza materialov, namenjenih za stik z živili, iz tretjih držav, vendar bi morale države članice upoštevati nadzor, ki se že izvaja v skladu z Uredbo (EU) št. 284/2011. Države članice bi morale izvajati tudi nadzor trga, vključno z vzorčenjem na točkah prodaje na debelo in distribucije, da se omogoči dostop do zadostne velikosti vzorca določene partije ali serije in po potrebi olajšajo morebitni nadaljnji ukrepi.

Analizo vzorcev bi morali opravljati laboratoriji, določeni v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 882/2004, ki bi jih morali podpirati nacionalni referenčni laboratoriji v skladu s členom 33(2)(e) navedene uredbe. Na zahtevo nacionalnih referenčnih laboratorijev bi moral to priporočilo v skladu s členom 94(2)(a) Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (1) podpreti referenčni laboratorij Evropske unije.

Če migracije ni mogoče določiti z uporabo živila ali simulanta, bi bilo treba razširjenost določiti v materialu in največjo migracijo v živilo oceniti z izračunom ali modeliranjem.

| Snovi, ki se preskušajo | Material, namenjen za stik z živili, ki se vzorči |
| --- | --- |
| Primarni aromatski amini (PAA) | Plastična namizna in kuhinjska posoda ter potiskani materiali, namenjeni za stik z živili, vključno s papirjem in lepenko |
| Formaldehid in melamin | Plastična namizna in kuhinjska posoda, vključno z nekonvencionalno plastično namizno in kuhinjsko posodo, kot so lončki za kavo za ponovno uporabo, pri katerih se poleg plastičnih mas uporabljajo dodatki iz naravnih virov, kot je bambus |
| Fenol | Plastična kuhinjska in namizna posoda; lakirani ali prevlečeni materiali; potiskani embalažni materiali iz plastičnih mas, papirja in lepenke |
| Bisfenoli, vključno z BPA in BPS | Polikarbonatna plastika (BPA) in polietersulfonska plastika (BPS); prevlečena kovinska embalaža (npr. pločevinke, pokrovčki) |
| Ftalati in neftalatna mehčala | Polimerni materiali in izdelki, zlasti materiali in izdelki, pri proizvodnji katerih se uporablja polivinilklorid (PVC), kot so termoformirane plošče, pregibna in valjasta embalaža; zapirala in pokrovi |
| Fluorirane spojine | Materiali in izdelki na osnovi papirja in lepenke, vključno z materiali in izdelki, ki se uporabljajo za zavijanje hitre hrane, živil za dostavo in pekovskih izdelkov, ter vrečkami za pripravo pokovke v mikrovalovni pečici |
| Kovine | Keramična, emajlirana, steklasta in kovinska kuhinjska ter namizna posoda, vključno z obrtnimi in tradicionalno proizvedenimi materiali in izdelki |
| Celotna migracija | Nekonvencionalna plastična namizna in kuhinjska posoda, kot so lončki za kavo za ponovno uporabo, pri katerih se poleg plastičnih mas uporabljajo dodatki iz naravnih virov, kot je bambus |

Snovi, ki se preskušajo

Material, namenjen za stik z živili, ki se vzorči

Primarni aromatski amini (PAA)

Plastična namizna in kuhinjska posoda ter potiskani materiali, namenjeni za stik z živili, vključno s papirjem in lepenko

Formaldehid in melamin

Plastična namizna in kuhinjska posoda, vključno z nekonvencionalno plastično namizno in kuhinjsko posodo, kot so lončki za kavo za ponovno uporabo, pri katerih se poleg plastičnih mas uporabljajo dodatki iz naravnih virov, kot je bambus

Fenol

Plastična kuhinjska in namizna posoda; lakirani ali prevlečeni materiali; potiskani embalažni materiali iz plastičnih mas, papirja in lepenke

Bisfenoli, vključno z BPA in BPS

Polikarbonatna plastika (BPA) in polietersulfonska plastika (BPS); prevlečena kovinska embalaža (npr. pločevinke, pokrovčki)

Ftalati in neftalatna mehčala

Polimerni materiali in izdelki, zlasti materiali in izdelki, pri proizvodnji katerih se uporablja polivinilklorid (PVC), kot so termoformirane plošče, pregibna in valjasta embalaža; zapirala in pokrovi

Fluorirane spojine

Materiali in izdelki na osnovi papirja in lepenke, vključno z materiali in izdelki, ki se uporabljajo za zavijanje hitre hrane, živil za dostavo in pekovskih izdelkov, ter vrečkami za pripravo pokovke v mikrovalovni pečici

Kovine

Keramična, emajlirana, steklasta in kovinska kuhinjska ter namizna posoda, vključno z obrtnimi in tradicionalno proizvedenimi materiali in izdelki

Celotna migracija

Nekonvencionalna plastična namizna in kuhinjska posoda, kot so lončki za kavo za ponovno uporabo, pri katerih se poleg plastičnih mas uporabljajo dodatki iz naravnih virov, kot je bambus

3.   Število vzorcev

V spodnji preglednici je navedeno okvirno priporočeno število vzorcev, ki se preskusijo v vsaki državi članici (tj. v državah članicah, ki sodelujejo) za namene tega usklajenega načrta nadzora.

| Država članica | Priporočeno najnižje skupno število vzorcev |
| --- | --- |
| Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Združeno kraljestvo | 100 |
| Češka, Ciper, Madžarska, Nizozemska, Poljska, Romunija | 75 |
| Danska, Irska, Grčija, Hrvaška, Litva, Avstrija, Portugalska, Švedska | 50 |
| Bolgarija, Estonija, Latvija, Luksemburg, Malta, Slovenija, Slovaška, Finska | 25 |

Država članica

Priporočeno najnižje skupno število vzorcev

Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Združeno kraljestvo

100

Češka, Ciper, Madžarska, Nizozemska, Poljska, Romunija

75

Danska, Irska, Grčija, Hrvaška, Litva, Avstrija, Portugalska, Švedska

50

Bolgarija, Estonija, Latvija, Luksemburg, Malta, Slovenija, Slovaška, Finska

25

4.   Časovni okvir nadzora

Nadzor bi bilo treba izvajati od 1. junija 2019 do 31. decembra 2019.

5.   Poročanje

Rezultate bi bilo treba Komisiji v enotni obliki sporočiti do 29. februarja 2020.

---

(1)  Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 17.5.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/43

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 134 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji motornih vozil in njihovih sestavnih delov glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik [2019/795]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 3 k prvotni različici pravilnika – začetek veljavnosti: 19. julij 2018

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Del I – Specifikacije sistema za shranjevanje stisnjenega vodika |
| --- | --- |

5.

| 6. | Del II – Specifikacije posebnih sestavnih delov sistema za shranjevanje stisnjenega vodika |
| --- | --- |

6.

| 7. | Del III – Specifikacije sistema vozila za gorivo, ki vključuje sistem za shranjevanje stisnjenega vodika |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sprememba tipa in razširitev homologacije |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| 1 | Del 1 | Vzorec I – Opisni list št. ... o homologaciji sistema za shranjevanje vodika glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik
  Vzorec II – Opisni list št. ... o homologaciji posebnega sestavnega dela sistema za shranjevanje vodika glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik
  Vzorec III – Opisni list št. ... o homologaciji vozila glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik |
| --- | --- | --- |

1

Del 1

Vzorec I – Opisni list št. ... o homologaciji sistema za shranjevanje vodika glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik

Vzorec II – Opisni list št. ... o homologaciji posebnega sestavnega dela sistema za shranjevanje vodika glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik

Vzorec III – Opisni list št. ... o homologaciji vozila glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik

| Del 2 | Vzorec I – Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa sistema za shranjevanje stisnjenega vodika glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik v skladu s Pravilnikom št. 134
  Vzorec II – Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa posebnega sestavnega dela (tlačne varnostne naprave, ki jo aktivira toplota/kontrolnega ventila/samodejnega zapornega ventila) glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik v skladu s Pravilnikom št. 134
  Vzorec III – Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik v skladu s Pravilnikom št. 134 |
| --- | --- |

Del 2

Vzorec I – Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa sistema za shranjevanje stisnjenega vodika glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik v skladu s Pravilnikom št. 134

Vzorec II – Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa posebnega sestavnega dela (tlačne varnostne naprave, ki jo aktivira toplota/kontrolnega ventila/samodejnega zapornega ventila) glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik v skladu s Pravilnikom št. 134

Vzorec III – Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik v skladu s Pravilnikom št. 134

| 2 | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

2

| 3 | Preskusni postopki za sistem za shranjevanje stisnjenega vodika |
| --- | --- |

3

| 4 | Preskusni postopki za posebne sestavne dele sistema za shranjevanje stisnjenega vodika |
| --- | --- |

4

Dodatek 1 – Pregled preskusov tlačnih varnostnih naprav, ki jih aktivira toplota (TPRD)

Dodatek 2 – Pregled preskusov kontrolnega ventila in samodejnega zapornega ventila

| 5 | Preskusni postopki za sistem vozila za gorivo, ki vključuje sistem za shranjevanje stisnjenega vodika |
| --- | --- |

5

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za (1):

1

| 1.1 | del I – sisteme za shranjevanje stisnjenega vodika za vozila s pogonom na vodik glede varnosti njihovega delovanja; |
| --- | --- |

1.1

del I – sisteme za shranjevanje stisnjenega vodika za vozila s pogonom na vodik glede varnosti njihovega delovanja;

| 1.2 | del II – posebne sestavne dele sistemov za shranjevanje stisnjenega vodika za vozila s pogonom na vodik glede varnosti njihovega delovanja; |
| --- | --- |

1.2

del II – posebne sestavne dele sistemov za shranjevanje stisnjenega vodika za vozila s pogonom na vodik glede varnosti njihovega delovanja;

| 1.3 | del III – vozila kategorije M in N (2) s pogonom na vodik, v katera je vgrajen sistem za shranjevanje stisnjenega vodika, glede varnosti njihovega delovanja. |
| --- | --- |

1.3

del III – vozila kategorije M in N (2) s pogonom na vodik, v katera je vgrajen sistem za shranjevanje stisnjenega vodika, glede varnosti njihovega delovanja.

2

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 2.1 | „razpočna membrana“ pomeni delujoči del tlačne varnostne naprave brez ponovnega zapiranja; kadar je vgrajen v napravo, je zasnovan tako, da pri vnaprej določenem tlaku poči, da omogoči izpust stisnjenega vodika; |
| --- | --- |

2.1

„razpočna membrana“ pomeni delujoči del tlačne varnostne naprave brez ponovnega zapiranja; kadar je vgrajen v napravo, je zasnovan tako, da pri vnaprej določenem tlaku poči, da omogoči izpust stisnjenega vodika;

| 2.2 | „kontrolni ventil“ pomeni protipovratni ventil, ki preprečuje povratni tok v cevi vozila za gorivo; |
| --- | --- |

2.2

„kontrolni ventil“ pomeni protipovratni ventil, ki preprečuje povratni tok v cevi vozila za gorivo;

| 2.3 | „sistem za shranjevanje stisnjenega vodika“ pomeni sistem, ki je zasnovan za shranjevanje vodikovega goriva za vozilo s pogonom na vodik in sestavljen iz posode pod tlakom, tlačnih varnostnih naprav in zapornih naprav, ki shranjeni vodik izolirajo od preostalega dela sistema za gorivo in njegovega okolja; |
| --- | --- |

2.3

„sistem za shranjevanje stisnjenega vodika“ pomeni sistem, ki je zasnovan za shranjevanje vodikovega goriva za vozilo s pogonom na vodik in sestavljen iz posode pod tlakom, tlačnih varnostnih naprav in zapornih naprav, ki shranjeni vodik izolirajo od preostalega dela sistema za gorivo in njegovega okolja;

| 2.4 | „posoda“ (za shranjevanje vodika) pomeni sestavni del sistema za shranjevanje vodika, v katerem je shranjen glavni del vodikovega goriva; |
| --- | --- |

2.4

„posoda“ (za shranjevanje vodika) pomeni sestavni del sistema za shranjevanje vodika, v katerem je shranjen glavni del vodikovega goriva;

| 2.5 | „datum umika iz obratovanja“ pomeni datum (mesec in leto), določen za umik iz obratovanja; |
| --- | --- |

2.5

„datum umika iz obratovanja“ pomeni datum (mesec in leto), določen za umik iz obratovanja;

| 2.6 | „datum proizvodnje“ (posode za stisnjen vodik) pomeni datum (mesec in leto) tlačnega preskusa, opravljenega med proizvodnjo; |
| --- | --- |

2.6

„datum proizvodnje“ (posode za stisnjen vodik) pomeni datum (mesec in leto) tlačnega preskusa, opravljenega med proizvodnjo;

| 2.7 | „zaprti ali polzaprti prostori“ pomenijo posebne prostore v vozilu (ali znotraj obrisa vozila, ki poteka čez odprtine), ki so zunaj sistema za vodik (sistema za shranjevanje, sistema gorivnih celic in sistema upravljanja pretoka goriva) in njegovih ohišij (če obstajajo) ter v katerih se lahko kopiči vodik (zaradi česar predstavljajo nevarnost), kar se lahko zgodi v prostoru za potnike, prtljažnem prostoru in prostoru pod pokrovom motorja; |
| --- | --- |

2.7

„zaprti ali polzaprti prostori“ pomenijo posebne prostore v vozilu (ali znotraj obrisa vozila, ki poteka čez odprtine), ki so zunaj sistema za vodik (sistema za shranjevanje, sistema gorivnih celic in sistema upravljanja pretoka goriva) in njegovih ohišij (če obstajajo) ter v katerih se lahko kopiči vodik (zaradi česar predstavljajo nevarnost), kar se lahko zgodi v prostoru za potnike, prtljažnem prostoru in prostoru pod pokrovom motorja;

| 2.8 | „točka izpusta izpušnih plinov“ pomeni geometrijsko središče območja, na katerem se prečiščeni plin iz gorivnih celic izpušča iz vozila; |
| --- | --- |

2.8

„točka izpusta izpušnih plinov“ pomeni geometrijsko središče območja, na katerem se prečiščeni plin iz gorivnih celic izpušča iz vozila;

| 2.9 | „sistem gorivnih celic“ pomeni sistem, ki vsebuje sklade gorivnih celic, sistem za obdelavo zraka, sistem za krmiljenje pretoka goriva, izpušni sistem, sistem uravnavanja toplote in sistem upravljanja vode; |
| --- | --- |

2.9

„sistem gorivnih celic“ pomeni sistem, ki vsebuje sklade gorivnih celic, sistem za obdelavo zraka, sistem za krmiljenje pretoka goriva, izpušni sistem, sistem uravnavanja toplote in sistem upravljanja vode;

| 2.10 | „nastavek za polnjenje z gorivom“ pomeni opremo, prek katere se na vozilo namesti šoba črpalke za gorivo in skozi katero se v vozilo prenese gorivo. Nastavek za polnjenje z gorivom se uporablja kot alternativa vstopni odprtini za polnjenje z gorivom; |
| --- | --- |

2.10

„nastavek za polnjenje z gorivom“ pomeni opremo, prek katere se na vozilo namesti šoba črpalke za gorivo in skozi katero se v vozilo prenese gorivo. Nastavek za polnjenje z gorivom se uporablja kot alternativa vstopni odprtini za polnjenje z gorivom;

| 2.11 | „koncentracija vodika“ pomeni delež molov (ali molekul) vodika v mešanici vodika in zraka (enak delni prostornini vodikovega plina); |
| --- | --- |

2.11

„koncentracija vodika“ pomeni delež molov (ali molekul) vodika v mešanici vodika in zraka (enak delni prostornini vodikovega plina);

| 2.12 | „vozilo s pogonom na vodik“ pomeni vsako motorno vozilo, ki kot gorivo za pogon uporablja stisnjen plinasti vodik, vključno z vozili na gorivne celice in vozili z motorjem z notranjim zgorevanjem. Vodikovo gorivo za osebna vozila je določeno v standardih ISO 14687-2: 2012 in SAE J2719: (revidirana različica iz septembra 2011); |
| --- | --- |

2.12

„vozilo s pogonom na vodik“ pomeni vsako motorno vozilo, ki kot gorivo za pogon uporablja stisnjen plinasti vodik, vključno z vozili na gorivne celice in vozili z motorjem z notranjim zgorevanjem. Vodikovo gorivo za osebna vozila je določeno v standardih ISO 14687-2: 2012 in SAE J2719: (revidirana različica iz septembra 2011);

| 2.13 | „prtljažni prostor“ pomeni prostor v vozilu, ki je namenjen za prtljago in/ali blago ter ga omejujejo streha, pokrov motorja, tla in bočne stene, od prostora za potnike pa je ločen s prednjo ali zadnjo pregradno steno; |
| --- | --- |

2.13

„prtljažni prostor“ pomeni prostor v vozilu, ki je namenjen za prtljago in/ali blago ter ga omejujejo streha, pokrov motorja, tla in bočne stene, od prostora za potnike pa je ločen s prednjo ali zadnjo pregradno steno;

| 2.14 | „proizvajalec“ pomeni osebo ali organ, ki je homologacijskemu organu odgovoren za vse vidike homologacijskega postopka in zagotavljanje skladnosti proizvodnje. Ni nujno, da je ta oseba ali organ neposredno vključen v vse faze izdelave vozila, sistema ali sestavnega dela, ki je predmet homologacijskega postopka; |
| --- | --- |

2.14

„proizvajalec“ pomeni osebo ali organ, ki je homologacijskemu organu odgovoren za vse vidike homologacijskega postopka in zagotavljanje skladnosti proizvodnje. Ni nujno, da je ta oseba ali organ neposredno vključen v vse faze izdelave vozila, sistema ali sestavnega dela, ki je predmet homologacijskega postopka;

| 2.15 | „najvišji dovoljeni delovni tlak“ pomeni najvišji nadtlak, pri katerem lahko tlačna posoda ali sistem za shranjevanje deluje pri običajnih pogojih delovanja; |
| --- | --- |

2.15

„najvišji dovoljeni delovni tlak“ pomeni najvišji nadtlak, pri katerem lahko tlačna posoda ali sistem za shranjevanje deluje pri običajnih pogojih delovanja;

| 2.16 | „najvišji tlak polnjenja z gorivom“ pomeni najvišji tlak, ki med polnjenjem z gorivom deluje na sistem za stisnjen vodik.Najvišji tlak polnjenja z gorivom je enak 125 % nazivnega delovnega tlaka; |
| --- | --- |

2.16

„najvišji tlak polnjenja z gorivom“ pomeni najvišji tlak, ki med polnjenjem z gorivom deluje na sistem za stisnjen vodik.Najvišji tlak polnjenja z gorivom je enak 125 % nazivnega delovnega tlaka;

| 2.17 | „nazivni delovni tlak“ (NWP) pomeni nadtlak, značilen za običajno delovanje sistema. Pri posodah za stisnjen vodikov plin je nazivni delovni tlak ustaljen tlak stisnjenega plina v polni posodi ali sistemu za shranjevanje pri enotni temperaturi 15 °C; |
| --- | --- |

2.17

„nazivni delovni tlak“ (NWP) pomeni nadtlak, značilen za običajno delovanje sistema. Pri posodah za stisnjen vodikov plin je nazivni delovni tlak ustaljen tlak stisnjenega plina v polni posodi ali sistemu za shranjevanje pri enotni temperaturi 15 °C;

| 2.18 | „tlačna varnostna naprava“ pomeni napravo, ki se aktivira pod določenimi pogoji delovanja in se uporablja za sprostitev vodika iz sistema pod pritiskom, s čimer preprečuje odpoved sistema; |
| --- | --- |

2.18

„tlačna varnostna naprava“ pomeni napravo, ki se aktivira pod določenimi pogoji delovanja in se uporablja za sprostitev vodika iz sistema pod pritiskom, s čimer preprečuje odpoved sistema;

| 2.19 | „počenje“ ali „porušitev“ pomenita, da se nekaj nenadno in sunkovito poruši, poči ali da nekaj raznese zaradi moči notranjega tlaka; |
| --- | --- |

2.19

„počenje“ ali „porušitev“ pomenita, da se nekaj nenadno in sunkovito poruši, poči ali da nekaj raznese zaradi moči notranjega tlaka;

| 2.20 | „varnostni ventil“ pomeni tlačno varnostno napravo, ki se odpre pri vnaprej določeni ravni tlaka in se lahko ponovno zapre; |
| --- | --- |

2.20

„varnostni ventil“ pomeni tlačno varnostno napravo, ki se odpre pri vnaprej določeni ravni tlaka in se lahko ponovno zapre;

| 2.21 | „življenjska doba“ (posode za stisnjen vodik) pomeni časovni okvir, v katerem je dovoljena uporaba; |
| --- | --- |

2.21

„življenjska doba“ (posode za stisnjen vodik) pomeni časovni okvir, v katerem je dovoljena uporaba;

| 2.22 | „zaporni ventil“ pomeni ventil med posodo za shranjevanje in sistemom vozila za gorivo, ki se lahko samodejno aktivira in se v skladu s privzetimi nastavitvami premakne v položaj „zaprto“, ko ni priključen na vir energije; |
| --- | --- |

2.22

„zaporni ventil“ pomeni ventil med posodo za shranjevanje in sistemom vozila za gorivo, ki se lahko samodejno aktivira in se v skladu s privzetimi nastavitvami premakne v položaj „zaprto“, ko ni priključen na vir energije;

| 2.23 | „posamezna okvara“ pomeni okvaro, ki jo povzroči enkraten dogodek ter vključuje morebitne posledične okvare, ki nastanejo zaradi nje; |
| --- | --- |

2.23

„posamezna okvara“ pomeni okvaro, ki jo povzroči enkraten dogodek ter vključuje morebitne posledične okvare, ki nastanejo zaradi nje;

| 2.24 | „tlačna varnostna naprava, ki jo aktivira toplota (TPRD),“ pomeni tlačno varnostno napravo brez ponovnega zapiranja, ki se sproži zaradi temperature, pri čemer se odpre in sprosti vodikov plin; |
| --- | --- |

2.24

„tlačna varnostna naprava, ki jo aktivira toplota (TPRD),“ pomeni tlačno varnostno napravo brez ponovnega zapiranja, ki se sproži zaradi temperature, pri čemer se odpre in sprosti vodikov plin;

| 2.25 | „tip sistema za shranjevanje vodika“ pomeni sklop sestavnih delov, ki se med seboj ne razlikujejo bistveno po bistvenih značilnostih, kot so:






  (a) | blagovno ime ali znamka proizvajalca; |
| --- | --- | --- |

2.25

„tip sistema za shranjevanje vodika“ pomeni sklop sestavnih delov, ki se med seboj ne razlikujejo bistveno po bistvenih značilnostih, kot so:

(a)

blagovno ime ali znamka proizvajalca;

| (b) | stanje shranjenega vodikovega goriva; stisnjen plin; |
| --- | --- |

(b)

stanje shranjenega vodikovega goriva; stisnjen plin;

| (c) | nazivni delovni tlak; |
| --- | --- |

(c)

nazivni delovni tlak;

| (d) | struktura, materiali, prostornina in fizične mere posode ter |
| --- | --- |

(d)

struktura, materiali, prostornina in fizične mere posode ter

| (e) | struktura, materiali in bistvene značilnosti tlačne varnostne naprave, ki jo aktivira toplota, kontrolnega ventila in zapornega ventila, če so nameščeni; |
| --- | --- |

(e)

struktura, materiali in bistvene značilnosti tlačne varnostne naprave, ki jo aktivira toplota, kontrolnega ventila in zapornega ventila, če so nameščeni;

| 2.26 | „tip posebnih sestavnih delov sistema za shranjevanje vodika“ pomeni sestavni del ali sklop sestavnih delov, ki se med seboj ne razlikujejo bistveno po bistvenih značilnostih, kot so:






  (a) | blagovno ime ali znamka proizvajalca; |
| --- | --- | --- |

2.26

„tip posebnih sestavnih delov sistema za shranjevanje vodika“ pomeni sestavni del ali sklop sestavnih delov, ki se med seboj ne razlikujejo bistveno po bistvenih značilnostih, kot so:

(a)

blagovno ime ali znamka proizvajalca;

| (b) | stanje shranjenega vodikovega goriva; stisnjen plin; |
| --- | --- |

(b)

stanje shranjenega vodikovega goriva; stisnjen plin;

| (c) | vrsta sestavnega dela: tlačna varnostna naprava (ki jo aktivira toplota), kontrolni ventil ali zaporni ventil ter |
| --- | --- |

(c)

vrsta sestavnega dela: tlačna varnostna naprava (ki jo aktivira toplota), kontrolni ventil ali zaporni ventil ter

| (d) | struktura, materiali in bistvene značilnosti; |
| --- | --- |

(d)

struktura, materiali in bistvene značilnosti;

| 2.27 | „tip vozila“ glede na varnost vozil s pogonom na vodik pomeni vozila, ki se med seboj ne razlikujejo po bistvenih značilnostih, kot so:






  (a) | blagovno ime ali znamka proizvajalca in |
| --- | --- | --- |

2.27

„tip vozila“ glede na varnost vozil s pogonom na vodik pomeni vozila, ki se med seboj ne razlikujejo po bistvenih značilnostih, kot so:

(a)

blagovno ime ali znamka proizvajalca in

| (b) | osnovna konfiguracija in glavne značilnosti sistema vozila za gorivo; |
| --- | --- |

(b)

osnovna konfiguracija in glavne značilnosti sistema vozila za gorivo;

| 2.28 | „sistem vozila za gorivo“ pomeni sklop sestavnih delov, ki se uporabljajo za shranjevanje ali dovajanje vodikovega goriva v gorivno celico ali motor z notranjim zgorevanjem. |
| --- | --- |

2.28

„sistem vozila za gorivo“ pomeni sklop sestavnih delov, ki se uporabljajo za shranjevanje ali dovajanje vodikovega goriva v gorivno celico ali motor z notranjim zgorevanjem.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Del I: vloga za homologacijo tipa sistema za shranjevanje stisnjenega vodika.

3.1.1   Vlogo za homologacijo tipa sistema za shranjevanje vodika predloži proizvajalec sistema za shranjevanje vodika ali njegov pooblaščeni zastopnik.

3.1.2   Vzorec opisnega lista je v delu 1-I Priloge 1.

3.1.3   Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži ustrezno število sistemov za shranjevanje vodika, ki predstavljajo tip, ki ga je treba homologirati.

3.2   Del II: vloga za homologacijo tipa posebnega sestavnega dela sistema za shranjevanje stisnjenega vodika.

3.2.1   Vlogo za homologacijo tipa posebnega sestavnega dela predloži proizvajalec tega sestavnega dela ali njegov pooblaščeni zastopnik.

3.2.2   Vzorec opisnega lista je v delu 1-II Priloge 1.

3.2.3   Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži ustrezno število posebnih sestavnih delov sistema za shranjevanje vodika, ki predstavljajo tip, ki ga je treba homologirati.

3.3   Del III: vloga za homologacijo tipa vozila.

3.3.1   Vlogo za homologacijo tipa vozila predloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

3.3.2   Vzorec opisnega lista je v delu 1-III Priloge 1.

3.3.3   Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži ustrezno število vozil, ki predstavljajo tip, ki ga je treba homologirati.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Podelitev homologacije tipa.

4.1.1   Homologacija tipa sistema za shranjevanje stisnjenega vodika.

Če sistem za shranjevanje vodika, predložen za homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz spodnjega dela I, se homologacija za navedeni tip sistema za shranjevanje vodika podeli.

4.1.2   Homologacija tipa posebnega sestavnega dela sistema za shranjevanje stisnjenega vodika.

Če posebni sestavni del, predložen za homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz spodnjega dela II, se podeli homologacija za navedeni tip posebnega sestavnega dela.

4.1.3   Homologacija tipa vozila.

Če vozilo, predloženo za homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz spodnjega dela III, se homologacija za navedeni tip vozila podeli.

4.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka: njeni prvi dve števki (00 za izvirnik Pravilnika) pomenita spremembe, ki vključujejo najnovejše večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu vozila ali sestavnega dela.

4.3   Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz dela 2 Priloge 1, skupaj s fotografijami in/ali risbami, ki jih je predložil vložnik, v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zloženimi na navedeni format in v ustreznem merilu.

4.4   Na vsakem vozilu, sistemu za shranjevanje vodika ali posebnem sestavnem delu, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, ki ustreza vzorcem iz Priloge 2 in je sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3); |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3);

3

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

4.5   Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih desno od simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli.

4.6   Homologacijska oznaka je jasno berljiva in neizbrisna.

4.6.1   Pri vozilih se homologacijska oznaka namesti blizu podatkovne ploščice vozila ali nanjo.

4.6.2   Pri sistemu za shranjevanje vodika se homologacijska oznaka namesti na posodo.

4.6.3   Pri posebnem sestavnem delu se homologacijska oznaka namesti na ta sestavni del.

5.   DEL I – SPECIFIKACIJE SISTEMA ZA SHRANJEVANJE STISNJENEGA VODIKA

V tem delu so določene zahteve za sistem za shranjevanje stisnjenega vodika. Sistem za shranjevanje vodika je sestavljen iz visokotlačne posode za shranjevanje in primarnih zapiralnih naprav za odprtine, ki vodijo v visokotlačno posodo za shranjevanje. Slika 1 prikazuje značilen sistem za shranjevanje stisnjenega vodika, ki je sestavljen iz posode pod tlakom, treh zapiralnih naprav in njihovih veznih kosov. Zapiralne naprave vključujejo naslednje funkcije, ki se lahko združijo:

| (a) | tlačno varnostno napravo, ki jo aktivira toplota (TPRD); |
| --- | --- |

(a)

tlačno varnostno napravo, ki jo aktivira toplota (TPRD);

| (b) | kontrolni ventil, ki preprečuje povratni tok v cev za dovajanje goriva, in |
| --- | --- |

(b)

kontrolni ventil, ki preprečuje povratni tok v cev za dovajanje goriva, in

| (c) | samodejni zaporni ventil, ki se lahko zapre, da prepreči pretok iz posode v gorivno celico ali motor z notranjim zgorevanjem. Vsak zaporni ventil in naprava TPRD, ki sestavljata primarno zapiralo za zaustavitev pretoka iz posode za shranjevanje, sta nameščena neposredno na vsako posodo ali vanjo. Vsaj en sestavni del s funkcijo kontrolnega ventila je nameščen neposredno na vsako posodo ali vanjo. |
| --- | --- |

(c)

samodejni zaporni ventil, ki se lahko zapre, da prepreči pretok iz posode v gorivno celico ali motor z notranjim zgorevanjem. Vsak zaporni ventil in naprava TPRD, ki sestavljata primarno zapiralo za zaustavitev pretoka iz posode za shranjevanje, sta nameščena neposredno na vsako posodo ali vanjo. Vsaj en sestavni del s funkcijo kontrolnega ventila je nameščen neposredno na vsako posodo ali vanjo.

Slika 1

Slika 1

Značilen sistem za shranjevanje stisnjenega vodika

Značilen sistem za shranjevanje stisnjenega vodika

Šoba za zrak

Posoda za shranjevanje

Zaporni

ventil

Kontrolni

ventil

TPRD

Vsi novi sistemi za shranjevanje stisnjenega vodika, proizvedeni za uporabo v cestnih vozilih, imajo nazivni delovni tlak 70 MPa ali manj in življenjsko dobo največ 15 let ter so sposobni izpolnjevati zahteve iz odstavka 5.

Sistem za shranjevanje vodika izpolnjuje zahteve preskusa delovanja iz tega odstavka. Zahteve glede ustreznosti za cestno uporabo so:

| 5.1 | preskusi za preverjanje za izhodiščne meritve; |
| --- | --- |

5.1

preskusi za preverjanje za izhodiščne meritve;

| 5.2 | preskus za preverjanje trajnosti delovanja (zaporedni hidravlični preskusi); |
| --- | --- |

5.2

preskus za preverjanje trajnosti delovanja (zaporedni hidravlični preskusi);

| 5.3 | preskus za preverjanje pričakovane učinkovitosti sistema med vožnjo (zaporedni pnevmatski preskusi); |
| --- | --- |

5.3

preskus za preverjanje pričakovane učinkovitosti sistema med vožnjo (zaporedni pnevmatski preskusi);

| 5.4 | preskus za preverjanje učinkovitosti sistema glede prenehanja delovanja v primeru požara; |
| --- | --- |

5.4

preskus za preverjanje učinkovitosti sistema glede prenehanja delovanja v primeru požara;

| 5.5 | preskus za preverjanje trajnosti delovanja primarnih zapiral. |
| --- | --- |

5.5

preskus za preverjanje trajnosti delovanja primarnih zapiral.

Preskusni elementi v okviru teh zahtev glede delovanja so povzeti v preglednici spodaj. Ustrezni preskusni postopki so določeni v Prilogi 3.

Pregled zahtev glede delovanja

Pregled zahtev glede delovanja

| 5.1 | Preskusi za preverjanje za izhodiščne meritve |
| --- | --- |
| 5.1.1 | Izhodiščni začetni porušitveni tlak |
| 5.1.2 | Izhodiščni začetni tlačni cikli glede na življenjsko dobo |
| 5.2 | Preskus za preverjanje trajnosti delovanja (zaporedni hidravlični preskusi) |
| 5.2.1 | Tlačni preskus |
| 5.2.2 | Preskus s padcem (udarni preskus) |
| 5.2.3 | Površinske poškodbe |
| 5.2.4 | Ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice ob izpostavljenosti kemikalijam |
| 5.2.5 | Preskus pri statičnem tlaku in visoki temperaturi |
| 5.2.6 | Ciklični tlačni preskus pri ekstremni temperaturi |
| 5.2.7 | Tlačni preskus preostale trdnosti |
| 5.2.8 | Preskus preostale odpornosti proti porušitvi |
| 5.3 | Preskus za preverjanje pričakovane učinkovitosti med vožnjo (zaporedni pnevmatski preskusi) |
| 5.3.1 | Tlačni preskus |
| 5.3.2 | Ciklični tlačni preskus s plinom pri temperaturi okolice in ekstremni temperaturi (pnevmatski) |
| 5.3.3 | Preskus tesnjenja/prepustnosti pri ekstremni temperaturi in statičnem tlaku plina (pnevmatski) |
| 5.3.4 | Tlačni preskus preostale trdnosti |
| 5.3.5 | Preskus preostale odpornosti proti porušitvi (hidravlični) |
| 5.4 | Preskus za preverjanje učinkovitosti glede prenehanja delovanja v primeru požara |
| 5.5 | Zahteve za primarne zapiralne naprave |

5.1

Preskusi za preverjanje za izhodiščne meritve

5.1.1

Izhodiščni začetni porušitveni tlak

5.1.2

Izhodiščni začetni tlačni cikli glede na življenjsko dobo

5.2

Preskus za preverjanje trajnosti delovanja (zaporedni hidravlični preskusi)

5.2.1

Tlačni preskus

5.2.2

Preskus s padcem (udarni preskus)

5.2.3

Površinske poškodbe

5.2.4

Ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice ob izpostavljenosti kemikalijam

5.2.5

Preskus pri statičnem tlaku in visoki temperaturi

5.2.6

Ciklični tlačni preskus pri ekstremni temperaturi

5.2.7

Tlačni preskus preostale trdnosti

5.2.8

Preskus preostale odpornosti proti porušitvi

5.3

Preskus za preverjanje pričakovane učinkovitosti med vožnjo (zaporedni pnevmatski preskusi)

5.3.1

Tlačni preskus

5.3.2

Ciklični tlačni preskus s plinom pri temperaturi okolice in ekstremni temperaturi (pnevmatski)

5.3.3

Preskus tesnjenja/prepustnosti pri ekstremni temperaturi in statičnem tlaku plina (pnevmatski)

5.3.4

Tlačni preskus preostale trdnosti

5.3.5

Preskus preostale odpornosti proti porušitvi (hidravlični)

5.4

Preskus za preverjanje učinkovitosti glede prenehanja delovanja v primeru požara

5.5

Zahteve za primarne zapiralne naprave

5.1   Preskusi za preverjanje za izhodiščne meritve

5.1.1   Izhodiščni začetni porušitveni tlak

V treh (3) posodah se vzpostavi hidravlični tlak, ki se zvišuje do porušitve (preskusni postopek iz odstavka 2.1 Priloge 3). Proizvajalec predloži dokumentacijo (meritve in statistične analize), ki dokazuje srednji porušitveni tlak za nove posode za shranjevanje BPO.

O

Porušitveni tlak vseh preskušenih posod se lahko od BPO razlikuje za največ 10 % ter mora biti enak najnižjemu tlaku BPmin, ki ustreza 225 % nazivnega delovnega tlaka, ali višji od njega.

O

Poleg tega mora biti najnižji porušitveni tlak posod, katerih glavna sestavina je kompozitni material s steklenimi vlakni, višji od 350 % nazivnega delovnega tlaka.

5.1.2   Izhodiščni začetni tlačni cikli glede na življenjsko dobo

Tri (3) posode se pri temperaturi okolice 20 (± 5) °C izpostavijo nihajočemu hidravličnemu tlaku do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), dokler ne dosežejo 22 000 ciklov, ne da bi počile, ali dokler ne začnejo puščati (preskusni postopek iz odstavka 2.2 Priloge 3). Posode s 15-letno življenjsko dobo morajo prestati 11 000 ciklov, ne da bi se pojavilo puščanje.

5.2   Preskusi za preverjanje trajnosti delovanja (zaporedni hidravlični preskusi)

Če so vse tri meritve glede tlačnih ciklov glede na življenjsko dobo, opravljene v skladu z odstavkom 5.1.2, večje od 11 000 ciklov ali če se druga od druge ne razlikujejo za več kot 25 %, se preskus iz odstavka 5.2 izvede na samo eni (1) posodi. V nasprotnem primeru se preskus iz odstavka 5.2 izvede na treh (3) posodah.

Posoda za shranjevanje vodika med naslednjim zaporedjem preskusov, ki se zaporedno izvedejo na enem sistemu in so prikazani na sliki 2, ne sme začeti puščati. Posebnosti ustreznih preskusnih postopkov za sistem za shranjevanje vodika so navedene v odstavku 3 Priloge 3.

Slika 2

Slika 2

Preskus za preverjanje trajnosti delovanja (hidravlični)

Preskus za preverjanje trajnosti delovanja (hidravlični)

20 % št. ciklov

- 85 °C, 95 rel. vlažnosti

20 % št. ciklov

– 40 °C

1 000 ur

- 85 °C

10 ciklov

15 °C–25 °C

60 % št. ciklov

15 °C–25 °C

48 ur

Poškodba

Padec

Tlačni preskus

Kemikalije

Izpostavljenost kemikalijam

Preostala trdnost

čas

80 % NWP

125 % NWP

150 % NWP

180 % NWP (4 min)

porušitev

< 20 %

Tlak

BPO

5.2.1   Tlačni preskus

Posoda za shranjevanje se za najmanj 30 sekund izpostavi tlaku, ki ustreza 150 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa) (preskusni postopek iz odstavka 3.1 Priloge 3).

5.2.2   Preskus s padcem (udarni preskus)

Posoda za shranjevanje se večkrat spusti, da pade pod več različnimi koti (preskusni postopek iz odstavka 3.2 Priloge 3).

5.2.3   Preskus s površinskimi poškodbami

Posoda za shranjevanje se izpostavi površinskim poškodbam (preskusni postopek iz odstavka 3.3 Priloge 3).

5.2.4   Ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice ob izpostavljenosti kemikalijam

Posoda za shranjevanje se izpostavi kemikalijam, ki so prisotne v cestnem okolju, in nihajočemu tlaku do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa) pri temperaturi 20 (± 5) °C, pri čemer se izvede 60 % števila tlačnih ciklov (preskusni postopek iz odstavka 3.4 Priloge 3). Izpostavljenost kemikalijam se prekine pred zadnjimi desetimi cikli, ki se izvedejo pri 150 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa).

5.2.5   Preskus pri statičnem tlaku in visoki temperaturi.

Posoda za shranjevanje se za najmanj 1 000 ur izpostavi tlaku, ki ustreza 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi ≥ 85 °C (preskusni postopek iz odstavka 3.5 Priloge 3).

5.2.6   Ciklični tlačni preskus pri ekstremni temperaturi.

Posoda za shranjevanje se za 20 % števila ciklov izpostavi temperaturi ≤ –40 °C in nihajočemu tlaku, ki ustreza do 80 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), za 20 % števila ciklov pa temperaturi ≥ + 85 °C, 95 (± 2)-odstotni relativni vlažnosti in nihajočemu tlaku, ki ustreza do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa) (preskusni postopek iz odstavka 2.2 Priloge 3).

5.2.7   Hidravlični tlačni preskus preostale trdnosti. Posoda za shranjevanje se za najmanj 4 minute izpostavi tlaku, ki ustreza 180 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), pri čemer ne sme počiti (preskusni postopek iz odstavka 3.1 Priloge 3).

5.2.8   Preskus preostale odpornosti proti porušitvi

Posoda za shranjevanje prestane hidravlični preskus porušitve, da se potrdi, da porušitveni tlak znaša vsaj 80 % izhodiščnega začetnega porušitvenega tlaka (BPO), določenega v skladu z odstavkom 5.1.1 (preskusni postopek iz odstavka 2.1 Priloge 3).

O

5.3   Preskus za preverjanje pričakovane učinkovitosti med vožnjo (zaporedni pnevmatski preskusi)

Sistem za shranjevanje vodika med naslednjim zaporedjem preskusov, prikazanih na sliki 3, ne sme puščati. Posebnosti ustreznih preskusnih postopkov za sistem za shranjevanje vodika so navedene v Prilogi 3.

Slika 3

Slika 3

Preskus za preverjanje pričakovane učinkovitosti med vožnjo (pnevmatski/hidravlični)

Preskus za preverjanje pričakovane učinkovitosti med vožnjo (pnevmatski/hidravlični)

Tesnjenje/prepustnost ≥ 30 ur

Tesnjenje/prepustnost ≥ 30 ur

(a) Cikli z dovajanjem/odvajanjem goriva pri – 40 °C z začetno izenačitvijo sistema pri – 40 °C, 5 ciklov s temp. goriva + 20 °C, 5 ciklov s temp. goriva < – 35 °C

(b) Cikli z dovajanjem/odvajanjem goriva pri + 50 °C z začetno izenačitvijo sistema pri + 50 °C, 5 ciklov s temp. goriva < – 35 °C

(c) Cikli z dovajanjem/odvajanjem goriva pri 15–25 °C s servisno (vzdrževalno) hitrostjo odvajanja goriva, 50 ciklov

5 % cikl. + 50 °C

5 % cikl. – 40 °C

40 % cikl. 15–25 °C

5 % cikl. – 40 °C (a)

5 % cikl. + 50 °C (b)

40 % cikl. 15–25 °C (c)

Tlačni preskus

150 % NWP

čas

80 % NWP

115 % NWP

125 % NWP

180 % NWP (4 min)

Porušitev

Tlak

BPO

< 20 %

5.3.1   Tlačni preskus

Sistem se za najmanj 30 sekund izpostavi tlaku, ki ustreza 150 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa) (preskusni postopek iz odstavka 3.1 Priloge 3). Posoda za shranjevanje, na kateri je bil tlačni preskus izveden med proizvodnjo, se lahko izvzame iz tega preskusa.

5.3.2   Ciklični tlačni preskus s plinom pri temperaturi okolice in ekstremni temperaturi

Sistem se za 500 ciklov izpostavi nihajočemu tlaku, pri čemer se uporabi vodikov plin (preskusni postopek iz odstavka 4.1 Priloge 3).

| (a) | Tlačni cikli so razdeljeni na dve skupini: polovica ciklov (250) se izvede pred izpostavljenostjo statičnemu tlaku (odstavek 5.3.3), druga polovica ciklov (250) pa po začetni izpostavljenosti statičnemu tlaku (odstavek 5.3.3), kot je prikazano na sliki 3. |
| --- | --- |

(a)

Tlačni cikli so razdeljeni na dve skupini: polovica ciklov (250) se izvede pred izpostavljenostjo statičnemu tlaku (odstavek 5.3.3), druga polovica ciklov (250) pa po začetni izpostavljenosti statičnemu tlaku (odstavek 5.3.3), kot je prikazano na sliki 3.

| (b) | V prvi skupini tlačnih ciklov se 25 ciklov izvede pri tlaku, ki znaša do 80 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi ≤ –40 °C, nato se 25 ciklov izvede pri tlaku, ki znaša do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), pri temperaturi ≥ +50 °C in 95 (± 2)-odstotni relativni vlažnosti, preostalih 200 ciklov pa se izvede pri tlaku, ki znaša do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi 20 (± 5) °C.
  V drugi skupini tlačnih ciklov se 25 ciklov izvede pri tlaku, ki znaša do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), pri temperaturi ≥ +50 °C in 95 (± 2)-odstotni relativni vlažnosti, nato se 25 ciklov izvede pri tlaku, ki znaša do 80 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi ≤ –40 °C, preostalih 200 ciklov pa pri tlaku, ki znaša do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi 20 (± 5) °C. |
| --- | --- |

(b)

V prvi skupini tlačnih ciklov se 25 ciklov izvede pri tlaku, ki znaša do 80 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi ≤ –40 °C, nato se 25 ciklov izvede pri tlaku, ki znaša do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), pri temperaturi ≥ +50 °C in 95 (± 2)-odstotni relativni vlažnosti, preostalih 200 ciklov pa se izvede pri tlaku, ki znaša do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi 20 (± 5) °C.

V drugi skupini tlačnih ciklov se 25 ciklov izvede pri tlaku, ki znaša do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), pri temperaturi ≥ +50 °C in 95 (± 2)-odstotni relativni vlažnosti, nato se 25 ciklov izvede pri tlaku, ki znaša do 80 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi ≤ –40 °C, preostalih 200 ciklov pa pri tlaku, ki znaša do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi 20 (± 5) °C.

| (c) | Temperatura plinastega vodikovega goriva je ≤ –40 °C. |
| --- | --- |

(c)

Temperatura plinastega vodikovega goriva je ≤ –40 °C.

| (d) | V prvi skupini 250 tlačnih ciklov se po izenačitvi temperature v sistemu na ≤ –40 °C pet ciklov izvede z gorivom s temperaturo +20 (± 5) °C; pet ciklov se izvede z gorivom s temperaturo ≤ – 40 °C; pet ciklov pa se po izenačitvi temperature v sistemu na ≥ + 50 °C in pri 95-odstotni relativni vlažnosti izvede z gorivom s temperaturo ≤ – 40 °C. |
| --- | --- |

(d)

V prvi skupini 250 tlačnih ciklov se po izenačitvi temperature v sistemu na ≤ –40 °C pet ciklov izvede z gorivom s temperaturo +20 (± 5) °C; pet ciklov se izvede z gorivom s temperaturo ≤ – 40 °C; pet ciklov pa se po izenačitvi temperature v sistemu na ≥ + 50 °C in pri 95-odstotni relativni vlažnosti izvede z gorivom s temperaturo ≤ – 40 °C.

| (e) | Petdeset tlačnih ciklov se izvede pri hitrosti odstranjevanja goriva, enaki hitrosti odstranjevanja goriva med vzdrževanjem ali večji od nje. |
| --- | --- |

(e)

Petdeset tlačnih ciklov se izvede pri hitrosti odstranjevanja goriva, enaki hitrosti odstranjevanja goriva med vzdrževanjem ali večji od nje.

5.3.3   Preskus tesnjenja/prepustnosti pri statičnem tlaku in ekstremni temperaturi.

| (a) | Preskus se opravi po vsaki skupini 250 pnevmatskih tlačnih ciklov iz odstavka 5.3.2. |
| --- | --- |

(a)

Preskus se opravi po vsaki skupini 250 pnevmatskih tlačnih ciklov iz odstavka 5.3.2.

| (b) | Največji dovoljeni izpust vodika iz sistema za shranjevanje stisnjenega vodika je 46 ml/h/l prostornine vode, ki gre v sistem za shranjevanje (preskusni postopek iz odstavka 4.2 Priloge 3). |
| --- | --- |

(b)

Največji dovoljeni izpust vodika iz sistema za shranjevanje stisnjenega vodika je 46 ml/h/l prostornine vode, ki gre v sistem za shranjevanje (preskusni postopek iz odstavka 4.2 Priloge 3).

| (c) | Če je izmerjena stopnja prepustnosti višja od 0,005 mg/s (3,6 Nml/min), se opravi lokalizirani preskus tesnjenja za zagotovitev, da lokalizirano zunanje puščanje na nobeni točki ni večje od 0,005 mg/s (3,6 Nml/min) (preskusni postopek iz odstavka 4.3 Priloge 3). |
| --- | --- |

(c)

Če je izmerjena stopnja prepustnosti višja od 0,005 mg/s (3,6 Nml/min), se opravi lokalizirani preskus tesnjenja za zagotovitev, da lokalizirano zunanje puščanje na nobeni točki ni večje od 0,005 mg/s (3,6 Nml/min) (preskusni postopek iz odstavka 4.3 Priloge 3).

5.3.4   Tlačni preskus preostale trdnosti (hidravlični)

Posoda za shranjevanje se za najmanj 4 minute izpostavi tlaku, ki ustreza 180 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), pri čemer ne sme počiti (preskusni postopek iz odstavka 3.1 Priloge 3).

5.3.5   Preskus preostale odpornosti proti porušitvi (hidravlični)

Posoda za shranjevanje se izpostavi hidravlični porušitvi za potrditev, da porušitveni tlak znaša vsaj 80 % izhodiščnega začetnega porušitvenega tlaka (BPO), določenega v skladu z odstavkom 5.1.1 (preskusni postopek iz odstavka 2.1 Priloge 3).

O

5.4   Preskus za preverjanje učinkovitosti glede prenehanja delovanja v primeru požara

V tem oddelku je opisan preskus z ognjem, pri katerem se kot preskusni plin uporabi stisnjen vodik. Kot nadomestni preskusni plin se lahko uporabi stisnjen zrak.

V sistemu za shranjevanje vodika se vzpostavi nazivni delovni tlak, nato pa se sistem izpostavi ognju (preskusni postopek iz odstavka 5.1 Priloge 3). Tlačna varnostna naprava, ki jo aktivira toplota, nadzorovano sprosti vsebovane pline, pri čemer sistem ne sme počiti.

5.5   Zahteve za primarne zapiralne naprave

Primarne zapiralne naprave, s katerimi je izoliran visokotlačni sistem za shranjevanje vodika, in sicer tlačna varnostna naprava, ki jo aktivira toplota, kontrolni ventil in zaporni ventil, kot so opisani na sliki 1, se preskusijo in homologirajo v skladu z delom II tega pravilnika ter izdelajo v skladu s homologiranim tipom.

Ponovno preskušanje sistema za shranjevanje ni potrebno, če so na voljo druge zapiralne naprave, ki imajo primerljivo funkcijo, vezne kose, trdnost in mere, so izdelane iz primerljivih materialov ter izpolnjujejo zgoraj navedeni pogoj. Vendar pa je v primeru spremembe strojne opreme tlačne varnostne naprave, ki jo aktivira toplota, mesta, na katerem je vgrajena, ali njenih cevi za odzračevanje potreben nov preskus z ognjem v skladu z odstavkom 5.4.

5.6   Označevanje

Na vsako posodo se trajno pritrdi nalepka, na kateri so navedene vsaj naslednje informacije: ime proizvajalca, serijska številka, datum proizvodnje, najvišji tlak polnjenja z gorivom, nazivni delovni tlak, vrsta goriva (npr. „CHG“ za plinasti vodik) in datum umika iz obratovanja. Vsaka posoda je označena tudi s številom ciklov, uporabljenih v programu preskušanja v skladu z odstavkom 5.1.2. Vse nalepke, pritrjene na posodo v skladu s tem odstavkom, ostanejo nameščene in berljive v celotni življenjski dobi posode, ki jo priporoča proizvajalec.

Obdobje med datumom umika iz obratovanja in datumom proizvodnje ni daljše od 15 let.

6.   DEL II – SPECIFIKACIJE POSEBNIH SESTAVNIH DELOV SISTEMA ZA SHRANJEVANJE STISNJENEGA VODIKA

6.1   Zahteve za tlačne varnostne naprave, ki jih aktivira toplota

Tlačne varnostne naprave, ki jih aktivira toplota, izpolnjujejo naslednje zahteve glede delovanja:

| (a) | ciklični tlačni preskus (odstavek 1.1 Priloge 4); |
| --- | --- |

(a)

ciklični tlačni preskus (odstavek 1.1 Priloge 4);

| (b) | pospešeno preskušanje življenjske dobe (odstavek 1.2 Priloge 4); |
| --- | --- |

(b)

pospešeno preskušanje življenjske dobe (odstavek 1.2 Priloge 4);

| (c) | preskus z nihajočo temperaturo (odstavek 1.3 Priloge 4); |
| --- | --- |

(c)

preskus z nihajočo temperaturo (odstavek 1.3 Priloge 4);

| (d) | preskus odpornosti proti koroziji zaradi soli (odstavek 1.4 Priloge 4); |
| --- | --- |

(d)

preskus odpornosti proti koroziji zaradi soli (odstavek 1.4 Priloge 4);

| (e) | preskus z dejavniki iz okolja vozila (odstavek 1.5 Priloge 4); |
| --- | --- |

(e)

preskus z dejavniki iz okolja vozila (odstavek 1.5 Priloge 4);

| (f) | preskus odpornosti proti razpokam zaradi napetostne korozije (odstavek 1.6 Priloge 4); |
| --- | --- |

(f)

preskus odpornosti proti razpokam zaradi napetostne korozije (odstavek 1.6 Priloge 4);

| (g) | preskus s padcem in tresljaji (odstavek 1.7 Priloge 4); |
| --- | --- |

(g)

preskus s padcem in tresljaji (odstavek 1.7 Priloge 4);

| (h) | preskus tesnjenja (odstavek 1.8 Priloge 4); |
| --- | --- |

(h)

preskus tesnjenja (odstavek 1.8 Priloge 4);

| (i) | preskus aktiviranja na preskusni mizi (odstavek 1.9 Priloge 4); |
| --- | --- |

(i)

preskus aktiviranja na preskusni mizi (odstavek 1.9 Priloge 4);

| (j) | preskus pretoka (odstavek 1.10 Priloge 4). |
| --- | --- |

(j)

preskus pretoka (odstavek 1.10 Priloge 4).

6.2   Zahteve za kontrolni ventil in samodejni zaporni ventil

Kontrolni ventili in samodejni zaporni ventili izpolnjujejo naslednje zahteve glede delovanja:

| (a) | hidrostatični preskus trdnosti (odstavek 2.1 Priloge 4); |
| --- | --- |

(a)

hidrostatični preskus trdnosti (odstavek 2.1 Priloge 4);

| (b) | preskus tesnjenja (odstavek 2.2 Priloge 4); |
| --- | --- |

(b)

preskus tesnjenja (odstavek 2.2 Priloge 4);

| (c) | ciklični tlačni preskus pri ekstremni temperaturi (odstavek 2.3 Priloge 4); |
| --- | --- |

(c)

ciklični tlačni preskus pri ekstremni temperaturi (odstavek 2.3 Priloge 4);

| (d) | preskus odpornosti proti koroziji zaradi soli (odstavek 2.4 Priloge 4); |
| --- | --- |

(d)

preskus odpornosti proti koroziji zaradi soli (odstavek 2.4 Priloge 4);

| (e) | preskus z dejavniki iz okolja vozila (odstavek 2.5 Priloge 4); |
| --- | --- |

(e)

preskus z dejavniki iz okolja vozila (odstavek 2.5 Priloge 4);

| (f) | preskus izpostavljenosti ozračju (odstavek 2.6 Priloge 4); |
| --- | --- |

(f)

preskus izpostavljenosti ozračju (odstavek 2.6 Priloge 4);

| (g) | električni preskusi (odstavek 2.7 Priloge 4); |
| --- | --- |

(g)

električni preskusi (odstavek 2.7 Priloge 4);

| (h) | preskus s tresljaji (odstavek 2.8 Priloge 4); |
| --- | --- |

(h)

preskus s tresljaji (odstavek 2.8 Priloge 4);

| (i) | preskus odpornosti proti razpokam zaradi napetostne korozije (odstavek 2.9 Priloge 4); |
| --- | --- |

(i)

preskus odpornosti proti razpokam zaradi napetostne korozije (odstavek 2.9 Priloge 4);

| (j) | preskus izpostavljenosti predhodno ohlajenemu vodiku (odstavek 2.10 Priloge 4); |
| --- | --- |

(j)

preskus izpostavljenosti predhodno ohlajenemu vodiku (odstavek 2.10 Priloge 4);

6.3   Na vsakem sestavnem delu s funkcijami primarnih zapiralnih naprav so na jasno berljiv in neizbrisen način navedene vsaj naslednje informacije: najvišji tlak polnjenja z gorivom in vrsta goriva (npr. „CHG“ za plinasti vodik).

7.   DEL III – SPECIFIKACIJE SISTEMA VOZILA ZA GORIVO, KI VKLJUČUJE SISTEM ZA SHRANJEVANJE STISNJENEGA VODIKA

V tem delu so določene zahteve za sistem vozila za gorivo, ki vključuje sistem za shranjevanje stisnjenega vodika, cevi, spoje in sestavne dele, v katerih je vodik. Sistem za shranjevanje vodika, ki je vključen v sistem vozila za gorivo, se preskusi in homologira v skladu z delom I tega pravilnika ter izdela v skladu s homologiranim tipom.

7.1   Zahteve za sistem za gorivo med uporabo

7.1.1   Nastavek za polnjenje z gorivom

7.1.1.1   Nastavek za polnjenje s stisnjenim vodikom preprečuje povratni tok v ozračje. Preskusni postopek se izvede z vizualnim pregledom.

7.1.1.2   Nalepka za nastavek za polnjenje z gorivom: nalepka se pritrdi v bližino nastavka za polnjenje z gorivom, na primer v prostoru odprtine za polnjenje z gorivom, na njej pa so navedene naslednje informacije: vrsta goriva (npr. „CHG“ za plinasti vodik), najvišji tlak polnjenja z gorivom, nazivni delovni tlak in datum umika posod iz obratovanja.

7.1.1.3   Nastavek za polnjenje z gorivom se namesti na vozilo, da se zagotovi zaklepanje z oblikovno zvezo s šobo za polnjenje. Nastavek za polnjenje z gorivom mora biti zaščiten pred nedovoljenimi posegi ter vdorom umazanije in vode (npr. nameščen mora biti v prostoru, ki ga je mogoče zakleniti). Preskusni postopek se izvede z vizualnim pregledom.

7.1.1.4   Nastavek za polnjenje z gorivom se ne vgradi v zunanje elemente vozila, ki absorbirajo energijo (npr. odbijače), ter ni nameščen v prostoru za potnike, prtljažnem prostoru in drugih prostorih, kjer bi se lahko kopičil vodikov plin in kjer ni ustreznega prezračevanja. Preskusni postopek se izvede z vizualnim pregledom.

7.1.2   Zaščita pred previsokim tlakom za nizkotlačni sistem (preskusni postopek iz odstavka 6 Priloge 5)

Vodikov sistem za regulatorjem tlaka je zaščiten pred previsokim tlakom zaradi morebitne okvare regulatorja tlaka. Nastavljeni tlak naprave za zaščito pred previsokim tlakom je enak najvišjemu dovoljenemu delovnemu tlaku za ustrezni del vodikovega sistema ali nižji od njega.

7.1.3   Sistemi za izpust vodika

7.1.3.1   Tlačni varnostni sistemi (preskusni postopek iz odstavka 6 Priloge 5)

| (a) | Tlačne varnostne naprave, ki jih aktivira toplota (TPRD), v sistemu za shranjevanje. Odprtina cevi za odzračevanje, če je ta nameščena, za izpust vodikovega plina iz naprav TPRD sistema za shranjevanje je zaščitena s pokrovčkom. |
| --- | --- |

(a)

Tlačne varnostne naprave, ki jih aktivira toplota (TPRD), v sistemu za shranjevanje. Odprtina cevi za odzračevanje, če je ta nameščena, za izpust vodikovega plina iz naprav TPRD sistema za shranjevanje je zaščitena s pokrovčkom.

| (b) | Naprave TPRD v sistemu za shranjevanje. Izpust vodikovega plina iz naprav TPRD sistema za shranjevanje ne sme biti usmerjen:






  (i) | v zaprte ali polzaprte prostore; |
| --- | --- | --- |

(b)

Naprave TPRD v sistemu za shranjevanje. Izpust vodikovega plina iz naprav TPRD sistema za shranjevanje ne sme biti usmerjen:

(i)

v zaprte ali polzaprte prostore;

| (ii) | v noben blatnik vozila ali proti njemu; |
| --- | --- |

(ii)

v noben blatnik vozila ali proti njemu;

| (iii) | proti posodam za vodikov plin; |
| --- | --- |

(iii)

proti posodam za vodikov plin;

| (iv) | naprej pred vozilo ali vodoravno (vzporedno s cesto) od zadnje ali bočnih strani vozila. |
| --- | --- |

(iv)

naprej pred vozilo ali vodoravno (vzporedno s cesto) od zadnje ali bočnih strani vozila.

| (c) | Zunaj sistema za shranjevanje vodika se lahko uporabljajo druge tlačne varnostne naprave (kot je razpočna membrana). Izpust vodikovega plina iz drugih tlačnih varnostnih naprav ne sme biti usmerjen:






  (i) | proti izpostavljenim električnim terminalom, izpostavljenim električnim stikalom ali drugim virom vžiga; |
| --- | --- | --- |

(c)

Zunaj sistema za shranjevanje vodika se lahko uporabljajo druge tlačne varnostne naprave (kot je razpočna membrana). Izpust vodikovega plina iz drugih tlačnih varnostnih naprav ne sme biti usmerjen:

(i)

proti izpostavljenim električnim terminalom, izpostavljenim električnim stikalom ali drugim virom vžiga;

| (ii) | v prostor za potnike ali prtljažni prostor vozila ali proti njima; |
| --- | --- |

(ii)

v prostor za potnike ali prtljažni prostor vozila ali proti njima;

| (iii) | v noben blatnik vozila ali proti njemu; |
| --- | --- |

(iii)

v noben blatnik vozila ali proti njemu;

| (iv) | proti posodam za vodikov plin. |
| --- | --- |

(iv)

proti posodam za vodikov plin.

7.1.3.2   Izpušni sistem vozila (preskusni postopek iz odstavka 4 Priloge 5)

Koncentracija vodika na mestu izpusta iz izpušnega sistema vozila:

| (a) | v katerem koli drsečem trisekundnem intervalu med običajnim delovanjem, vključno z zagonom in ustavitvijo, ne presega povprečja 4 vol. %; |
| --- | --- |

(a)

v katerem koli drsečem trisekundnem intervalu med običajnim delovanjem, vključno z zagonom in ustavitvijo, ne presega povprečja 4 vol. %;

| (b) | in nikoli ne preseže 8 % (preskusni postopek iz odstavka 4 Priloge 5). |
| --- | --- |

(b)

in nikoli ne preseže 8 % (preskusni postopek iz odstavka 4 Priloge 5).

7.1.4   Zaščita pred vnetljivimi pogoji: pogoji pri posamezni okvari

7.1.4.1   Vodik, ki uhaja in/ali pronica iz sistema za shranjevanje vodika, se ne sme sproščati neposredno v prostor za potnike ali prtljažni prostor ali v kateri koli zaprt ali polzaprt prostor v vozilu, kjer so nezaščiteni viri vžiga.

7.1.4.2   V skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 3.2 Priloge 5 nobena posamezna okvara za glavnim zapornim ventilom za vodik ne sme povzročiti kopičenja vodika in povečevanja njegove koncentracije v prostoru za potnike.

7.1.4.3   Če posamezna okvara med obratovanjem povzroči koncentracijo vodika nad 3,0 vol. % v zraku v zaprtih ali polzaprtih prostorih vozila, je potrebno opozorilo (odstavek 7.1.6). Če koncentracija vodika preseže 4,0 vol. % v zraku v zaprtih ali polzaprtih prostorih vozila, se glavni zaporni ventil zapre in izolira sistem za shranjevanje (preskusni postopek iz odstavka 3 Priloge 5).

7.1.5   Uhajanje iz sistema za gorivo

Cevi za dovajanje vodika (npr. cevi, spoji itd.) v sistem gorivnih celic ali motor, ki so za glavnimi zapornimi ventili, ne smejo puščati. Skladnost se preverja pri nazivnem delovnem tlaku (preskusni postopek iz odstavka 5 Priloge 5).

7.1.6   Opozorilni signal za opozarjanje voznika

Opozorilo se zagotovi z vidnim signalom ali prikazanim besedilom z naslednjimi značilnostmi:

| (a) | voznik ga lahko vidi, ko sedi na svojem sedežu in je pripet z varnostim pasom; |
| --- | --- |

(a)

voznik ga lahko vidi, ko sedi na svojem sedežu in je pripet z varnostim pasom;

| (b) | je rumene barve, če sistem zaznavanja ne deluje pravilno (npr. zaradi prekinitve vezja, kratkega stika ali okvare tipala). Opozorilo v skladu z odstavkom 7.1.4.3 je rdeče barve; |
| --- | --- |

(b)

je rumene barve, če sistem zaznavanja ne deluje pravilno (npr. zaradi prekinitve vezja, kratkega stika ali okvare tipala). Opozorilo v skladu z odstavkom 7.1.4.3 je rdeče barve;

| (c) | ko sveti, je vozniku vidno med vožnjo podnevi in ponoči; |
| --- | --- |

(c)

ko sveti, je vozniku vidno med vožnjo podnevi in ponoči;

| (d) | neprekinjeno sveti v primeru 3,0-odstotne koncentracije vodika ali nepravilnega delovanja sistema zaznavanja in ko je sistem za blokiranje vžiga v položaju „on“ (vklopljen) ali ko je pogonski sistem aktiviran. |
| --- | --- |

(d)

neprekinjeno sveti v primeru 3,0-odstotne koncentracije vodika ali nepravilnega delovanja sistema zaznavanja in ko je sistem za blokiranje vžiga v položaju „on“ (vklopljen) ali ko je pogonski sistem aktiviran.

7.2   Celovitost sistema za gorivo po trku

Sistem vozila za gorivo po preskusih trka na vozilu v skladu z naslednjimi pravilniki izpolnjuje naslednje zahteve, pri čemer se uporabijo tudi preskusni postopki iz Priloge 5 k temu pravilniku:

| (a) | preskus čelnega trka v skladu s Pravilnikom št. 12 ali Pravilnikom št. 94 in |
| --- | --- |

(a)

preskus čelnega trka v skladu s Pravilnikom št. 12 ali Pravilnikom št. 94 in

| (b) | preskus bočnega trka v skladu s Pravilnikom št. 95. |
| --- | --- |

(b)

preskus bočnega trka v skladu s Pravilnikom št. 95.

Če se eden ali oba navedena preskusa trka ne uporabljata za zadevno vozilo, se sistem vozila za gorivo namesto tega izpostavi ustreznim nadomestnim pospeškom, navedenim v nadaljevanju, sistem za shranjevanje vodika pa se namesti na mesto, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 7.2.4. Pospeški se merijo na mestu, kjer je nameščen sistem za shranjevanje vodika. Sistem vozila za gorivo se namesti in pritrdi na reprezentativni del vozila. Uporabljena masa je reprezentativna za popolnoma opremljeno in napolnjeno posodo ali sklop posod.

Pospeški za vozila kategorij M1 in N1:

1

1

| (a) | 20 g v smeri vožnje (vožnje naprej in vzvratne vožnje); |
| --- | --- |

(a)

20 g v smeri vožnje (vožnje naprej in vzvratne vožnje);

| (b) | 8 g vodoravno in pravokotno na smer vožnje (levo in desno). |
| --- | --- |

(b)

8 g vodoravno in pravokotno na smer vožnje (levo in desno).

Pospeški za vozila kategorij M2 in N2:

2

2

| (a) | 10 g v smeri vožnje (vožnje naprej in vzvratne vožnje); |
| --- | --- |

(a)

10 g v smeri vožnje (vožnje naprej in vzvratne vožnje);

| (b) | 5 g vodoravno in pravokotno na smer vožnje (levo in desno). |
| --- | --- |

(b)

5 g vodoravno in pravokotno na smer vožnje (levo in desno).

Pospeški za vozila kategorij M3 in N3:

3

3

| (a) | 6,6 g v smeri vožnje (vožnje naprej in vzvratne vožnje); |
| --- | --- |

(a)

6,6 g v smeri vožnje (vožnje naprej in vzvratne vožnje);

| (b) | 5 g vodoravno in pravokotno na smer vožnje (levo in desno). |
| --- | --- |

(b)

5 g vodoravno in pravokotno na smer vožnje (levo in desno).

7.2.1   Mejna vrednost za uhajanje goriva

Volumski pretok uhajanja vodikovega plina v časovnem intervalu Δt, določenem v skladu z odstavkom 1.1 ali 1.2 Priloge 5, ne presega povprečja 118 Nl na minuto.

7.2.2   Mejna koncentracija v zaprtih prostorih

Puščanje vodikovega plina ne sme povzročiti koncentracij vodika v zraku v prostoru za potnike in prtljažnem prostoru, večjih od 4,0 vol. % (preskusni postopki iz odstavka 2 Priloge 5). Ta zahteva je izpolnjena, če se potrdi, da se je zaporni ventil sistema za shranjevanje v petih sekundah po trku zaprl in da sistem za shranjevanje ne pušča.

7.2.3   Premik posode

Posode za shranjevanje ostanejo pritrjene na vozilo na vsaj eni točki pritrditve.

7.2.4   Dodatne zahteve za vgradnjo

7.2.4.1   Zahteve za vgradnjo sistema za shranjevanje vodika, na katerem se ne izvede preskus čelnega trka:

posoda se namesti na mesto za navpično ravnino, ki je pravokotna na središčnico vozila in je 420 mm za sprednjim robom vozila.

7.2.4.2   Zahteve za vgradnjo sistema za shranjevanje vodika, na katerem se ne izvede preskus bočnega trka:

posoda se namesti na mesto med dvema navpičnima ravninama, ki sta vzporedni s središčnico vozila in sta znotraj vozila, pri čemer sta od obeh skrajnih zunanjih robov v bližini posod umaknjeni 200 mm v notranjost vozila.

8.   SPREMEMBA TIPA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

8.1   Vsaka sprememba obstoječega tipa vozila ali sistema za shranjevanje vodika ali posebnega sestavnega dela sistema za shranjevanje vodika se uradno sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za navedeni tip. Homologacijski organ lahko potem:

| (a) | ob posvetu s proizvajalcem odloči, da se podeli nova homologacija, ali |
| --- | --- |

(a)

ob posvetu s proizvajalcem odloči, da se podeli nova homologacija, ali

| (b) | uporabi postopek iz odstavka 8.1.1 (Revizija) in, če je ustrezno, postopek iz odstavka 8.1.2 (Razširitev). |
| --- | --- |

(b)

uporabi postopek iz odstavka 8.1.1 (Revizija) in, če je ustrezno, postopek iz odstavka 8.1.2 (Razširitev).

8.1.1   Revizija

Kadar se podatki v opisnih listih iz Priloge 1 spremenijo in homologacijski organ presodi, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnega škodljivega vpliva in da vozilo/sistem za shranjevanje vodika/posebni sestavni del vsekakor še vedno izpolnjuje zahteve, se sprememba označi kot „revizija“.

V takem primeru homologacijski organ po potrebi izda revidirane strani opisnih listov iz Priloge 1, pri čemer vsako revidirano stran označi tako, da sta jasno vidna narava spremembe in datum ponovne izdaje. Tej zahtevi ustreza tudi izdaja konsolidirane posodobljene različice opisnih listov iz Priloge 1 z izčrpnim opisom spremembe.

8.1.2   Razširitev

Sprememba se označi kot „razširitev“, če so bili podatki v opisni dokumentaciji spremenjeni in

| (a) | so potrebni dodatni pregledi ali preskusi, ali če |
| --- | --- |

(a)

so potrebni dodatni pregledi ali preskusi, ali če

| (b) | je bila spremenjena katera koli informacija v sporočilu (razen v njegovih prilogah), ali če |
| --- | --- |

(b)

je bila spremenjena katera koli informacija v sporočilu (razen v njegovih prilogah), ali če

| (c) | se je zahtevala homologacija v skladu s poznejšimi spremembami Pravilnika po začetku njihove veljavnosti. |
| --- | --- |

(c)

se je zahtevala homologacija v skladu s poznejšimi spremembami Pravilnika po začetku njihove veljavnosti.

8.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz zgornjega odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. Poleg tega se ustrezno spremeni seznam opisnih listov in poročil o preskusu, priložen dokumentu s sporočilom iz Priloge 1, da se navede datum najnovejše revizije ali razširitve.

8.3   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu sporočilu na obrazcu za takšno razširitev.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki v zvezi s skladnostjo proizvodnje so v skladu s splošnimi določbami Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) in izpolnjujejo vsaj naslednje zahteve.

| 9.1 | Vozilo, sistem za shranjevanje vodika ali sestavni del, homologiran v skladu s tem pravilnikom, je izdelan tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje ustrezne zahteve iz zgornjih odstavkov od 5 do 7. |
| --- | --- |

9.1

Vozilo, sistem za shranjevanje vodika ali sestavni del, homologiran v skladu s tem pravilnikom, je izdelan tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje ustrezne zahteve iz zgornjih odstavkov od 5 do 7.

| 9.2 | Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri skladnost metod nadzora, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

9.2

Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri skladnost metod nadzora, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti.

| 9.3 | V primeru sistema za shranjevanje stisnjenega vodika kontrola proizvodnje posode izpolnjuje naslednje dodatne zahteve.
  9.3.1   Vsaka posoda se preskusi v skladu z odstavkom 5.2.1 tega pravilnika. Preskusni tlak je ≥ 150 % nazivnega delovnega tlaka.
  9.3.2   Preskušanje serije
  Za vsako serijo, ki ne sme preseči 200 izdelanih jeklenk ali podlag (razen jeklenk ali podlag za preskus uničenja) ali ene izmene zaporedne proizvodnje, kar koli je večje, se v vsakem primeru na vsaj eni posodi izvede preskus počenja iz odstavka 9.3.2.1, poleg tega se na vsaj eni posodi izvede ciklični tlačni preskus iz odstavka 9.3.2.2.
  9.3.2.1   Preskus počenja pri preskušanju serije
  Preskus se izvede v skladu z odstavkom 2.1 (hidrostatični preskus počenja pod tlakom) Priloge 3. Zahtevani razpočni tlak ni nižji od BPmin, povprečni porušitveni tlak, evidentiran za zadnjih deset preskusov, pa je enak BPO – 10 % ali višji.
  9.3.2.2   Ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice pri preskušanju serije
  Preskus se izvede v skladu z odstavkom 2.2(a) do (c) (hidrostatični ciklični tlačni preskus) Priloge 3, le da se pri tem ne uporabljajo zahteve glede temperature tekočine, s katero se napolni posoda, in površine posode ter zahteva glede relativne vlažnosti. Jeklenka se za 22 000 ciklov, če ne pride do puščanja, ali dokler ne pride do puščanja, izpostavi nihajočemu tlaku, pri čemer se uporabi hidrostatični tlak ≥ 125 % nazivnega delovnega tlaka. Jeklenke s 15-letno življenjsko dobo v prvih 11 000 ciklih ne smejo začeti puščati ali počiti.
  9.3.2.3   Določbe o sprostitvi zahtev
  Pri cikličnem tlačnem preskusu pri temperaturi okolice v okviru preskušanja serije se dokončane jeklenke izpostavijo nihajočemu tlaku, pri čemer se pogostost vzorčenja določi na naslednji način:






  9.3.2.3.1 | na eni jeklenki iz vsake serije s 15-letno življenjsko dobo se izvede 11 000 tlačnih ciklov; |
| --- | --- | --- |

9.3

V primeru sistema za shranjevanje stisnjenega vodika kontrola proizvodnje posode izpolnjuje naslednje dodatne zahteve.

9.3.1   Vsaka posoda se preskusi v skladu z odstavkom 5.2.1 tega pravilnika. Preskusni tlak je ≥ 150 % nazivnega delovnega tlaka.

9.3.2   Preskušanje serije

Za vsako serijo, ki ne sme preseči 200 izdelanih jeklenk ali podlag (razen jeklenk ali podlag za preskus uničenja) ali ene izmene zaporedne proizvodnje, kar koli je večje, se v vsakem primeru na vsaj eni posodi izvede preskus počenja iz odstavka 9.3.2.1, poleg tega se na vsaj eni posodi izvede ciklični tlačni preskus iz odstavka 9.3.2.2.

9.3.2.1   Preskus počenja pri preskušanju serije

Preskus se izvede v skladu z odstavkom 2.1 (hidrostatični preskus počenja pod tlakom) Priloge 3. Zahtevani razpočni tlak ni nižji od BPmin, povprečni porušitveni tlak, evidentiran za zadnjih deset preskusov, pa je enak BPO – 10 % ali višji.

O

9.3.2.2   Ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice pri preskušanju serije

Preskus se izvede v skladu z odstavkom 2.2(a) do (c) (hidrostatični ciklični tlačni preskus) Priloge 3, le da se pri tem ne uporabljajo zahteve glede temperature tekočine, s katero se napolni posoda, in površine posode ter zahteva glede relativne vlažnosti. Jeklenka se za 22 000 ciklov, če ne pride do puščanja, ali dokler ne pride do puščanja, izpostavi nihajočemu tlaku, pri čemer se uporabi hidrostatični tlak ≥ 125 % nazivnega delovnega tlaka. Jeklenke s 15-letno življenjsko dobo v prvih 11 000 ciklih ne smejo začeti puščati ali počiti.

9.3.2.3   Določbe o sprostitvi zahtev

Pri cikličnem tlačnem preskusu pri temperaturi okolice v okviru preskušanja serije se dokončane jeklenke izpostavijo nihajočemu tlaku, pri čemer se pogostost vzorčenja določi na naslednji način:

9.3.2.3.1

na eni jeklenki iz vsake serije s 15-letno življenjsko dobo se izvede 11 000 tlačnih ciklov;

| 9.3.2.3.2 | če v desetih zaporednih proizvodnih serijah z enako zasnovo nobena od jeklenk, izpostavljenih nihajočemu tlaku, ne pušča ali poči, preden doseže 11 000 ciklov × 1,5 za 15-letno življenjsko dobo, se lahko ciklični tlačni preskus omeji na eno jeklenko na vsakih pet serij proizvodnje; |
| --- | --- |

9.3.2.3.2

če v desetih zaporednih proizvodnih serijah z enako zasnovo nobena od jeklenk, izpostavljenih nihajočemu tlaku, ne pušča ali poči, preden doseže 11 000 ciklov × 1,5 za 15-letno življenjsko dobo, se lahko ciklični tlačni preskus omeji na eno jeklenko na vsakih pet serij proizvodnje;

| 9.3.2.3.3 | če v desetih zaporednih proizvodnih serijah z enako zasnovo nobena od jeklenk, izpostavljenih nihajočemu tlaku, ne pušča ali poči, preden doseže 11 000 ciklov × 2,0 za 15-letno življenjsko dobo, se lahko ciklični tlačni preskus omeji na eno jeklenko na vsakih deset serij proizvodnje; |
| --- | --- |

9.3.2.3.3

če v desetih zaporednih proizvodnih serijah z enako zasnovo nobena od jeklenk, izpostavljenih nihajočemu tlaku, ne pušča ali poči, preden doseže 11 000 ciklov × 2,0 za 15-letno življenjsko dobo, se lahko ciklični tlačni preskus omeji na eno jeklenko na vsakih deset serij proizvodnje;

| 9.3.2.3.4 | če je od zadnje serije proizvodnje minilo več kot šest mesecev, je pogostost vzorčenja za naslednjo serijo proizvodnje enaka tisti iz zgornjega odstavka 9.3.2.3.2 ali 9.3.2.3.3; |
| --- | --- |

9.3.2.3.4

če je od zadnje serije proizvodnje minilo več kot šest mesecev, je pogostost vzorčenja za naslednjo serijo proizvodnje enaka tisti iz zgornjega odstavka 9.3.2.3.2 ali 9.3.2.3.3;

| 9.3.2.3.5 | če katera koli jeklenka, preskušena pri pogostosti vzorčenja iz odstavka 9.3.2.3.2 ali 9.3.2.3.3, ne doseže zahtevanega števila tlačnih ciklov, je treba ciklični tlačni preskus ponoviti s pogostostjo vzorčenja iz zgornjega odstavka 9.3.2.3.1, in sicer na najmanj desetih proizvodnih serijah. Pogostost vzorčenja za naknadne preskuse je enaka tisti iz odstavka 9.3.2.3.2 ali 9.3.2.3.3; |
| --- | --- |

9.3.2.3.5

če katera koli jeklenka, preskušena pri pogostosti vzorčenja iz odstavka 9.3.2.3.2 ali 9.3.2.3.3, ne doseže zahtevanega števila tlačnih ciklov, je treba ciklični tlačni preskus ponoviti s pogostostjo vzorčenja iz zgornjega odstavka 9.3.2.3.1, in sicer na najmanj desetih proizvodnih serijah. Pogostost vzorčenja za naknadne preskuse je enaka tisti iz odstavka 9.3.2.3.2 ali 9.3.2.3.3;

| 9.3.2.3.6 | če katera koli jeklenka, preskušena pri pogostosti vzorčenja iz odstavka 9.3.2.3.1, 9.3.2.3.2 ali 9.3.2.3.3, ne izpolnjuje minimalne zahteve glede števila tlačnih ciklov (tj. 11 000 ciklov), je treba ugotoviti vzrok tega neizpolnjevanja in ga odpraviti ob upoštevanju postopkov iz odstavka 9.3.2.3.7.
  Ciklični tlačni preskus se nato ponovi na treh dodatnih jeklenkah iz zadevne serije. Če katera koli od teh treh dodatnih jeklenk ne izpolnjuje minimalne zahteve glede števila tlačnih ciklov (tj. 11 000 ciklov), se vse jeklenke iz te serije zavrnejo; |
| --- | --- |

9.3.2.3.6

če katera koli jeklenka, preskušena pri pogostosti vzorčenja iz odstavka 9.3.2.3.1, 9.3.2.3.2 ali 9.3.2.3.3, ne izpolnjuje minimalne zahteve glede števila tlačnih ciklov (tj. 11 000 ciklov), je treba ugotoviti vzrok tega neizpolnjevanja in ga odpraviti ob upoštevanju postopkov iz odstavka 9.3.2.3.7.

Ciklični tlačni preskus se nato ponovi na treh dodatnih jeklenkah iz zadevne serije. Če katera koli od teh treh dodatnih jeklenk ne izpolnjuje minimalne zahteve glede števila tlačnih ciklov (tj. 11 000 ciklov), se vse jeklenke iz te serije zavrnejo;

| 9.3.2.3.7 | če preskusne zahteve niso izpolnjene, se ponovno preskušanje ali ponovna toplotna obdelava in ponovno preskušanje izvedejo na naslednji način:






  (a) | če se dokaže napaka pri izvajanju preskusa ali merilna napaka, se opravi dodatni preskus. Če je rezultat tega preskusa zadovoljiv, se prvi preskus ne upošteva; |
| --- | --- | --- |

9.3.2.3.7

če preskusne zahteve niso izpolnjene, se ponovno preskušanje ali ponovna toplotna obdelava in ponovno preskušanje izvedejo na naslednji način:

(a)

če se dokaže napaka pri izvajanju preskusa ali merilna napaka, se opravi dodatni preskus. Če je rezultat tega preskusa zadovoljiv, se prvi preskus ne upošteva;

| (b) | če je bil preskus izveden zadovoljivo, se ugotovi vzrok napake pri preskusu. |
| --- | --- |

(b)

če je bil preskus izveden zadovoljivo, se ugotovi vzrok napake pri preskusu.

Vse jeklenke, ki ne izpolnijo zahtev, se zavrnejo ali popravijo z odobreno metodo. Nezavrnjene jeklenke se štejejo za novo serijo.

V vsakem primeru se nova serija ponovno preskusi. Vsi ustrezni preskusi prototipov ali preskusi serije, potrebni za dokazovanje sprejemljivosti nove serije, se ponovno izvedejo. Če rezultati enega ali več preskusov za katero koli jeklenko iz serije niso zadovoljivi, se zavrnejo vse jeklenke iz te serije.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

10.1   Homologacija, ki je bila v skladu s tem pravilnikom podeljena za tip vozila, sistema ali sestavnega dela, se lahko prekliče, če zahteve iz odstavka 9 niso izpolnjene.

10.2   Če pogodbenica prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, tako da jim pošlje sporočilo na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz dela 2 Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip vozila, sistema ali sestavnega dela, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, ta pa obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz dela 2 Priloge 1 k temu pravilniku.

12.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

---

(1)  Ta pravilnik ne zajema električne varnosti električnega pogonskega sistema, združljivosti materialov in krhkosti sistema vozila za gorivo v stiku z vodikom ter celovitosti sistema za gorivo po trku v primeru čelnega trka in trka od zadaj po celotni širini.

1

(2)  Kot sta opredeljeni v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, Priloga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

---

PRILOGA 1

DEL 1

Vzorec I

Opisni list št. ... o homologaciji sistema za shranjevanje vodika glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik

Kjer je ustrezno, naslednji podatki vključujejo seznam vsebine. Morebitne risbe morajo biti dovolj podrobne in predložene v ustreznem merilu ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če imajo sistemi ali sestavni deli elektronsko krmiljenje, se predložijo informacije o njegovem delovanju.

0.   Splošno

0.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

0.2   Tip: ...

0.2.1   Trgovska imena (če obstajajo): ...

0.5   Naziv in naslov proizvajalca: ...

0.8   Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: ...

0.9   Naziv in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja): ...

3.   Pogonski sistem

3.9   Sistem za shranjevanje vodika

3.9.1   Sistem za shranjevanje vodika, zasnovan tako, da uporablja tekoč/stisnjen (plinast) vodik (1)

3.9.1.1   Opis in risbe sistema za shranjevanje vodika: ...

3.9.1.2   Znamke: ...

3.9.1.3   Tipi: ...

3.9.2   Posode

3.9.2.1   Znamke: ...

3.9.2.2   Tipi: ...

3.9.2.3   Najvišji dovoljeni delovni tlak: ... MPa

3.9.2.4   Nazivni delovni tlaki: ... MPa

3.9.2.5   Število ciklov polnjenja: ...

3.9.2.6   Prostornina: ... litrov (vode)

3.9.2.7   Material: ...

3.9.2.8   Opis in risba: ...

3.9.3   Tlačne varnostne naprave, ki jih aktivira toplota

3.9.3.1   Znamke: ...

3.9.3.2   Tipi: ...

3.9.3.3   Najvišji dovoljeni delovni tlak: ... MPa

3.9.3.4   Nastavljeni tlak: ...

3.9.3.5   Nastavljena temperatura: ...

3.9.3.6   Izpušna zmogljivost: ...

3.9.3.7   Običajna najvišja delovna temperatura: ... °C

3.9.3.8   Nazivni delovni tlaki: ... MPa

3.9.3.9   Material: ...

3.9.3.10   Opis in risba: ...

3.9.3.11   Homologacijska številka: ...

3.9.4   Kontrolni ventili

3.9.4.1   Znamke: ...

3.9.4.2   Tipi: ...

3.9.4.3   Najvišji dovoljeni delovni tlak: ... MPa

3.9.4.4   Nazivni delovni tlaki: ... MPa

3.9.4.5   Material: ...

3.9.4.6   Opis in risba: ...

3.9.4.7   Homologacijska številka: ...

3.9.5   Samodejni zaporni ventili

3.9.5.1   Znamke: ...

3.9.5.2   Tipi: ...

3.9.5.3   Najvišji dovoljeni delovni tlak: ... MPa

3.9.5.4   Nazivni delovni tlaki in, če so za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki: ... MPa

3.9.5.5   Material: ...

3.9.5.6   Opis in risba: ...

3.9.5.7   Homologacijska številka: ...

Vzorec II

Opisni list št. ... o homologaciji posebnega sestavnega dela sistema za shranjevanje vodika glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik

Kjer je ustrezno, naslednji podatki vključujejo seznam vsebine. Morebitne risbe morajo biti dovolj podrobne in predložene v ustreznem merilu ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če imajo sestavni deli elektronsko krmiljenje, se predložijo informacije o njegovem delovanju.

0.   Splošno

0.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

0.2   Tip: ...

0.2.1   Trgovska imena (če obstajajo): ...

0.5   Naziv in naslov proizvajalca: ...

0.8   Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: ...

0.9   Naziv in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja): ...

3.   Pogonski sistem

3.9.3   Tlačne varnostne naprave, ki jih aktivira toplota

3.9.3.1   Znamke: ...

3.9.3.2   Tipi: ...

3.9.3.3   Najvišji dovoljeni delovni tlak: ... MPa

3.9.3.4   Nastavljeni tlak: ...

3.9.3.5   Nastavljena temperatura: ...

3.9.3.6   Izpušna zmogljivost: ...

3.9.3.7   Običajna najvišja delovna temperatura: ... °C

3.9.3.8   Nazivni delovni tlaki: ... MPa

3.9.3.9   Material: ...

3.9.3.10   Opis in risba: ...

3.9.4   Kontrolni ventili

3.9.4.1   Znamke: ...

3.9.4.2   Tipi: ...

3.9.4.3   Najvišji dovoljeni delovni tlak: ... MPa

3.9.4.4   Nazivni delovni tlaki: ... MPa

3.9.4.5   Material: ...

3.9.4.6   Opis in risba: ...

3.9.5   Samodejni zaporni ventili

3.9.5.1   Znamke: ...

3.9.5.2   Tipi: ...

3.9.5.3   Najvišji dovoljeni delovni tlak: ... MPa

3.9.5.4   Nazivni delovni tlaki in, če so za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki: ... MPa

3.9.5.5   Material: ...

3.9.5.6   Opis in risba: ...

Vzorec III

Opisni list št. ... o homologaciji vozila glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik

Kjer je ustrezno, naslednji podatki vključujejo seznam vsebine. Morebitne risbe morajo biti dovolj podrobne in predložene v ustreznem merilu ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če imajo sistemi ali sestavni deli elektronsko krmiljenje, se predložijo informacije o njegovem delovanju.

0.   Splošno

0.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

0.2   Tip:

0.2.1   Trgovska imena (če obstajajo):

0.3   Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (2): ...

0.3.1   Mesto navedene oznake: ...

0.4   Kategorija vozila (3): ...

0.5   Naziv in naslov proizvajalca: ...

0.8   Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: ...

0.9   Naziv in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja): ...

1.   Splošni konstrukcijski podatki o vozilu

1.1   Fotografije in/ali risbe reprezentativnega vozila: ...

1.3.3   Pogonske osi (število, lega, medsebojna povezava): ...

1.4   Šasija (če obstaja) (splošna risba): ...

3.   Pogonski sistem

3.9   Sistem za shranjevanje vodika

3.9.1   Sistem za shranjevanje vodika, zasnovan tako, da uporablja tekoč/stisnjen (plinast) vodik (4)

3.9.1.1   Opis in risbe sistema za shranjevanje vodika: ...

3.9.1.2   Znamke: ...

3.9.1.3   Tipi: ...

3.9.1.4   Homologacijska številka: ...

3.9.6   Tipala za zaznavanje uhajanja vodika: ...

3.9.6.1   Znamke: ...

3.9.6.2   Tipi: ...

3.9.7   Priključek ali nastavek za polnjenje z gorivom

3.9.7.1   Znamke: ...

3.9.7.2   Tipi: ...

3.9.8   Risbe, ki prikazujejo zahteve za vgradnjo in delovanje.

DEL 2

Vzorec I

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa:

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa sistema za shranjevanje stisnjenega vodika glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik v skladu s Pravilnikom št. 134.

Št. homologacije: Št. razširitve:

1. Blagovna znamka:

2. Tip in blagovna imena:

3. Naziv in naslov proizvajalca:

4. Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja:

5. Kratek opis sistema za shranjevanje vodika:

6. Datum predložitve sistema za shranjevanje vodika v postopek homologacije:

7. Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse:

8. Datum poročila, ki ga je izdala navedena služba:

9. Številka poročila, ki ga je izdala navedena služba:

10. Homologacija glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik se podeli/zavrne (2):

11. Kraj:

12. Datum:

13. Podpis:

14. Opisni list, priložen temu sporočilu:

15. Pripombe:

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

Vzorec II

Vzorec II

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa:

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa posebnega sestavnega dela (tlačne varnostne naprave, ki jo aktivira toplota/kontrolnega ventila/samodejnega zapornega ventila (2)) glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik v skladu s Pravilnikom št. 134.

Št. homologacije: Št. razširitve:

1. Blagovna znamka:

2. Tip in blagovna imena:

3. Naziv in naslov proizvajalca:

4. Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja:

5. Kratek opis posebnega sestavnega dela:

6. Datum predložitve posebnega sestavnega dela v postopek homologacije:

7. Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse:

8. Datum poročila, ki ga je izdala navedena služba:

9. Številka poročila, ki ga je izdala navedena služba:

10. Homologacija glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik se podeli/zavrne (2):

11. Kraj:

12. Datum:

13. Podpis:

14. Opisni list, priložen temu sporočilu:

15. Pripombe:

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

Vzorec III

Vzorec III

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa:

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik v skladu s Pravilnikom št. 134.

Št. homologacije: Št. razširitve:

1. Blagovna znamka:

2. Tip in blagovna imena:

3. Naziv in naslov proizvajalca:

4. Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja:

5. Kratek opis vozila:

6. Datum predložitve vozila v postopek homologacije:

7. Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse:

8. Datum poročila, ki ga je izdala navedena služba:

9. Številka poročila, ki ga je izdala navedena služba:

10. Homologacija glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik se podeli/zavrne (2):

11. Kraj:

12. Datum:

13. Podpis:

14. Opisni list, priložen temu sporočilu:

15. Pripombe:

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

---

(1)  Neustrezno črtati (v nekaterih primerih, ko je možen več kot en vnos, ni treba črtati ničesar).

1

(2)  Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, zajetega v tem opisnem listu, se takšni znaki v dokumentaciji nadomestijo s simbolom „[..]“ (npr. [...]).

2

(3)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

(4)  Neustrezno črtati (v nekaterih primerih, ko je možen več kot en vnos, ni treba črtati ničesar).

4

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

(glej odstavke od 4.4 do 4.4.2 tega pravilnika)

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo/sistem za shranjevanje/poseben sestavni del, pomeni, da je bil zadevni tip vozila/sistema za shranjevanje/posebnega sestavnega dela v skladu s Pravilnikom št. 134 homologiran v Belgiji (E6) glede varnosti delovanja vozil s pogonom na vodik. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 134 v njegovi izvirni obliki.

VZOREC B

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bilo zadevno cestno vozilo homologirano na Nizozemskem (E4) v skladu s pravilnikoma št. 134 in 100 (*1). Homologacijska številka pomeni, da je na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 100 vključeval spremembe 02, Pravilnik št. 134 pa je bil še v svoji izvirni obliki.

---

(*1)  Zadnja številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 3

PRESKUSNI POSTOPKI ZA SISTEM ZA SHRANJEVANJE STISNJENEGA VODIKA

1.   PRESKUSNI POSTOPKI ZA ZAHTEVE GLEDE USTREZNOSTI SHRANJEVANJA STISNJENEGA VODIKA SO DOLOČENI, KOT SLEDI:

| | v odstavku 2 te priloge so določeni preskusni postopki za izhodiščne meritve glede delovanja (zahteva iz odstavka 5.1 tega pravilnika); |
| --- | --- |

v odstavku 2 te priloge so določeni preskusni postopki za izhodiščne meritve glede delovanja (zahteva iz odstavka 5.1 tega pravilnika);

| | v odstavku 3 te priloge so določeni preskusni postopki za trajnost delovanja (zahteva iz odstavka 5.2 tega pravilnika); |
| --- | --- |

v odstavku 3 te priloge so določeni preskusni postopki za trajnost delovanja (zahteva iz odstavka 5.2 tega pravilnika);

| | v odstavku 4 te priloge so določeni preskusni postopki za pričakovano učinkovitost med vožnjo (zahteva iz odstavka 5.3 tega pravilnika); |
| --- | --- |

v odstavku 4 te priloge so določeni preskusni postopki za pričakovano učinkovitost med vožnjo (zahteva iz odstavka 5.3 tega pravilnika);

| | v odstavku 5 te priloge so določeni preskusni postopki za učinkovitost glede prenehanja delovanja v primeru požara (zahteva iz odstavka 5.4 tega pravilnika); |
| --- | --- |

v odstavku 5 te priloge so določeni preskusni postopki za učinkovitost glede prenehanja delovanja v primeru požara (zahteva iz odstavka 5.4 tega pravilnika);

| | v odstavku 6 te priloge so določeni preskusni postopki za trajnost delovanja primarnih zapornih naprav (zahteva iz odstavka 5.5 tega pravilnika). |
| --- | --- |

v odstavku 6 te priloge so določeni preskusni postopki za trajnost delovanja primarnih zapornih naprav (zahteva iz odstavka 5.5 tega pravilnika).

2.   PRESKUSNI POSTOPKI ZA IZHODIŠČNE MERITVE GLEDE DELOVANJA (ZAHTEVA IZ ODSTAVKA 5.1 TEGA PRAVILNIKA)

2.1   Preskus porušitve (hidravlični)

Preskus porušitve se izvede z nekorozivno tekočino pri temperaturi okolice 20 (± 5) °C.

2.2   Ciklični tlačni preskus (hidravlični)

Preskus se izvede v skladu z naslednjim postopkom:

| (a) | posoda se napolni z nekorozivno tekočino; |
| --- | --- |

(a)

posoda se napolni z nekorozivno tekočino;

| (b) | na začetku preskusa se posoda in tekočina stabilizirata pri določeni temperaturi in relativni vlažnosti; temperatura okolja, tekočine, s katero se napolni posoda, in površine posode se med celotnim preskušanjem vzdržuje na določeni ravni. Temperatura posode se lahko med preskušanjem razlikuje od temperature okolja; |
| --- | --- |

(b)

na začetku preskusa se posoda in tekočina stabilizirata pri določeni temperaturi in relativni vlažnosti; temperatura okolja, tekočine, s katero se napolni posoda, in površine posode se med celotnim preskušanjem vzdržuje na določeni ravni. Temperatura posode se lahko med preskušanjem razlikuje od temperature okolja;

| (c) | posoda se za določeno število ciklov izpostavi nihajočemu tlaku od 2 (± 1) MPa do ciljnega tlaka pri hitrosti, ki ne presega 10 ciklov na minuto; |
| --- | --- |

(c)

posoda se za določeno število ciklov izpostavi nihajočemu tlaku od 2 (± 1) MPa do ciljnega tlaka pri hitrosti, ki ne presega 10 ciklov na minuto;

| (d) | temperatura hidravlične tekočine v posodi se spremlja in vzdržuje na določeni ravni. |
| --- | --- |

(d)

temperatura hidravlične tekočine v posodi se spremlja in vzdržuje na določeni ravni.

3.   PRESKUSNI POSTOPKI ZA TRAJNOST DELOVANJA (ZAHTEVA IZ ODSTAVKA 5.2 TEGA PRAVILNIKA)

3.1   Tlačni preskus

V sistemu se z nekorozivno hidravlično tekočino enakomerno in neprekinjeno vzpostavlja tlak, dokler ni dosežena ciljna preskusna raven tlaka, nato pa se tlak v sistemu določen čas vzdržuje.

3.2   Preskus s padcem (udarni preskus) (s posodo, ki ni pod tlakom)

Preskus s padcem na posodi za shranjevanje se izvede pri temperaturi okolice brez notranjega vzdrževanja tlaka ali pritrjenih ventilov. Posode se spustijo na gladko, vodoravno betonsko ploščo ali drugačno talno površino z enako trdoto.

Usmeritev posode, ki se spusti (v skladu z zahtevo iz odstavka 5.2.2), se določi na naslednji način: ena ali več dodatnih posod se spusti tako, da se uporabi vsaka od spodaj opisanih usmeritev. Zahteve glede usmeritev ob padcu se lahko izvedejo z eno posodo ali največ štirimi posodami, da se opravijo preskusi s padcem pri vseh štirih usmeritvah.

| (i) | Posoda se enkrat spusti iz vodoravne lege, pri čemer je dno 1,8 m nad površino, na katero se spusti. |
| --- | --- |

(i)

Posoda se enkrat spusti iz vodoravne lege, pri čemer je dno 1,8 m nad površino, na katero se spusti.

| (ii) | Posoda se enkrat spusti na konec iz navpične lege, pri čemer je konec posode z odprtino obrnjen navzgor, potencialna energija pri padcu ni manjša od 488 J, spodnji konec pa od tal ni oddaljen več kot 1,8 m. |
| --- | --- |

(ii)

Posoda se enkrat spusti na konec iz navpične lege, pri čemer je konec posode z odprtino obrnjen navzgor, potencialna energija pri padcu ni manjša od 488 J, spodnji konec pa od tal ni oddaljen več kot 1,8 m.

| (iii) | Posoda se enkrat spusti na konec iz navpične lege, pri čemer je konec posode z odprtino obrnjen navzdol, potencialna energija ni manjša od 488 J, spodnji del pa od tal ni oddaljen več kot 1,8 m. Če je posoda simetrična (ima odprtino na obeh koncih), padca s to usmeritvijo ni treba izvesti. |
| --- | --- |

(iii)

Posoda se enkrat spusti na konec iz navpične lege, pri čemer je konec posode z odprtino obrnjen navzdol, potencialna energija ni manjša od 488 J, spodnji del pa od tal ni oddaljen več kot 1,8 m. Če je posoda simetrična (ima odprtino na obeh koncih), padca s to usmeritvijo ni treba izvesti.

| (iv) | Posoda se enkrat spusti pod kotom 45° z navpično usmeritvijo, pri čemer je del z odprtino obrnjen navzdol, težišče pa je 1,8 m nad tlemi. Če pa je dno od tal oddaljeno manj kot 0,6 m, se kot ob padcu spremeni, da se ohrani najmanjša višina 0,6 m in zagotovi, da je težišče 1,8 m nad tlemi. |
| --- | --- |

(iv)

Posoda se enkrat spusti pod kotom 45° z navpično usmeritvijo, pri čemer je del z odprtino obrnjen navzdol, težišče pa je 1,8 m nad tlemi. Če pa je dno od tal oddaljeno manj kot 0,6 m, se kot ob padcu spremeni, da se ohrani najmanjša višina 0,6 m in zagotovi, da je težišče 1,8 m nad tlemi.

Štiri usmeritve pri padcu so prikazane na sliki 1.

Slika 1

Usmeritve pri padcu

težišče

≥ 0,6 m

≥ 488 J

≤ 1,8 m

1,8 m

Št. 4

Št. 3

Št. 2

Št. 1

Odbijanje posod se ne sme preprečiti, lahko pa se prepreči njihova prevrnitev med zgoraj opisanim preskusom z navpičnim padcem.

Če se za izvedbo vseh padcev v skladu z navedenimi specifikacijami uporabi več kot ena posoda, se zadevne posode izpostavijo nihajočemu tlaku v skladu z odstavkom 2.2 Priloge 3, dokler ne začnejo puščati ali dosežejo 22 000 ciklov brez puščanja. Posode morajo brez puščanja prestati 11 000 ciklov.

Usmeritev posode, ki se spusti v skladu z zahtevo iz odstavka 5.2.2, se opredeli na naslednji način:

| (a) | če je bila ena posoda spuščena tako, da je bil izveden padec iz vseh štirih usmeritev, se posoda, ki se spusti v skladu z zahtevo iz odstavka 5.2.2, spusti tako, da se izvede padec iz vseh štirih usmeritev; |
| --- | --- |

(a)

če je bila ena posoda spuščena tako, da je bil izveden padec iz vseh štirih usmeritev, se posoda, ki se spusti v skladu z zahtevo iz odstavka 5.2.2, spusti tako, da se izvede padec iz vseh štirih usmeritev;

| (b) | če je bilo za izvedbo padcev iz štirih usmeritev uporabljenih več posod in če so vse te posode dosegle 22 000 ciklov brez puščanja, se posoda, ki se spusti v skladu z zahtevo iz odstavka 5.2.2, spusti pod kotom 45° iz točke (iv), nato pa se dodatno preskusi v skladu z odstavkom 5.2; |
| --- | --- |

(b)

če je bilo za izvedbo padcev iz štirih usmeritev uporabljenih več posod in če so vse te posode dosegle 22 000 ciklov brez puščanja, se posoda, ki se spusti v skladu z zahtevo iz odstavka 5.2.2, spusti pod kotom 45° iz točke (iv), nato pa se dodatno preskusi v skladu z odstavkom 5.2;

| (c) | če je bilo za izvedbo padcev iz štirih usmeritev uporabljenih več posod in če katera koli posoda ne doseže 22 000 ciklov brez puščanja, se nova posoda spusti iz usmeritev, iz katerih so bile spuščene posode, ki so dosegle najmanj ciklov brez puščanja, nato pa se dodatno preskusi v skladu z odstavkom 5.2. |
| --- | --- |

(c)

če je bilo za izvedbo padcev iz štirih usmeritev uporabljenih več posod in če katera koli posoda ne doseže 22 000 ciklov brez puščanja, se nova posoda spusti iz usmeritev, iz katerih so bile spuščene posode, ki so dosegle najmanj ciklov brez puščanja, nato pa se dodatno preskusi v skladu z odstavkom 5.2.

3.3   Preskus s površinskimi poškodbami (s posodo, ki ni pod tlakom)

Preskus se izvede v naslednjem zaporedju:

| (a) | ustvarjanje poškodb na površini: na spodnji zunanji površini posode za shranjevanje, ki je v vodoravnem položaju in ni pod tlakom, se z žago naredita dve zarezi vzdolž cilindričnega območja blizu zgornjega zaobljenega dela, vendar ne na njem. Prva zareza je globoka najmanj 1,25 mm in dolga najmanj 25 mm ter usmerjena proti koncu posode, na katerem je ventil. Druga zareza je globoka najmanj 0,75 mm in dolga najmanj 200 mm ter usmerjena proti koncu posode, ki je nasproti ventilu; |
| --- | --- |

(a)

ustvarjanje poškodb na površini: na spodnji zunanji površini posode za shranjevanje, ki je v vodoravnem položaju in ni pod tlakom, se z žago naredita dve zarezi vzdolž cilindričnega območja blizu zgornjega zaobljenega dela, vendar ne na njem. Prva zareza je globoka najmanj 1,25 mm in dolga najmanj 25 mm ter usmerjena proti koncu posode, na katerem je ventil. Druga zareza je globoka najmanj 0,75 mm in dolga najmanj 200 mm ter usmerjena proti koncu posode, ki je nasproti ventilu;

| (b) | udarci z nihalom: zgornji del posode za shranjevanje, ki je v vodoravnem položaju, se razdeli na pet ločenih območij (ki se ne prekrivajo) s premerom 100 mm (glej sliko 2). Po 12 urah predkondicioniranja pri temperaturi ≤ – 40 °C v okoljski komori se na središču vsakega od petih območij izvede udarec z nihalom v obliki piramide, katere ploskve imajo obliko enakostraničnih trikotnikov, osnovna ploskev je kvadrat, vrh in robovi pa so zaobljeni s polmerom 3 mm. Središče udarca nihala se ujema s težiščem piramide. Energija nihala ob udarcu ob vsako od petih označenih območij na posodi je 30 J. Med udarci z nihalom je posoda pritrjena in ni pod tlakom. |
| --- | --- |

(b)

udarci z nihalom: zgornji del posode za shranjevanje, ki je v vodoravnem položaju, se razdeli na pet ločenih območij (ki se ne prekrivajo) s premerom 100 mm (glej sliko 2). Po 12 urah predkondicioniranja pri temperaturi ≤ – 40 °C v okoljski komori se na središču vsakega od petih območij izvede udarec z nihalom v obliki piramide, katere ploskve imajo obliko enakostraničnih trikotnikov, osnovna ploskev je kvadrat, vrh in robovi pa so zaobljeni s polmerom 3 mm. Središče udarca nihala se ujema s težiščem piramide. Energija nihala ob udarcu ob vsako od petih označenih območij na posodi je 30 J. Med udarci z nihalom je posoda pritrjena in ni pod tlakom.

Slika 2

Stranski ris posode

„Stranski“ ris posode

3.4   Ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice ob izpostavljenosti kemikalijam

Vsako od petih območij, ki so bila predkondicionirana z udarcem z nihalom (odstavek 3.3 Priloge 3), na posodi, ki ni pod tlakom, se izpostavi eni od petih raztopin:

| (a) | 19-odstotni raztopini (glede na prostornino) žveplove kisline v vodi (kislina akumulatorja); |
| --- | --- |

(a)

19-odstotni raztopini (glede na prostornino) žveplove kisline v vodi (kislina akumulatorja);

| (b) | 25-odstotni raztopini (glede na maso) natrijevega hidroksida v vodi; |
| --- | --- |

(b)

25-odstotni raztopini (glede na maso) natrijevega hidroksida v vodi;

| (c) | 5-odstotni raztopini (glede na prostornino) metanola v bencinu (tekočine na bencinskih črpalkah); |
| --- | --- |

(c)

5-odstotni raztopini (glede na prostornino) metanola v bencinu (tekočine na bencinskih črpalkah);

| (d) | 28-odstotni raztopini (glede na maso) amonijevega nitrata v vodi (raztopina sečnine) in |
| --- | --- |

(d)

28-odstotni raztopini (glede na maso) amonijevega nitrata v vodi (raztopina sečnine) in

| (e) | 50-odstotni raztopini (glede na prostornino) metilnega alkohola v vodi (tekočina za čiščenje vetrobranskega stekla). |
| --- | --- |

(e)

50-odstotni raztopini (glede na prostornino) metilnega alkohola v vodi (tekočina za čiščenje vetrobranskega stekla).

Preskusna posoda je obrnjena tako, da so območja izpostavljenosti tekočini na vrhu. Na vsako od petih predkondicioniranih območij se položi približno 0,5 mm debela blazinica iz steklene volne s premerom 100 mm. Na stekleno volno se nanese dovolj tekočine za preskušanje, da je blazinica med celotnim preskusom prepojena po vsej površini in debelini.

Posoda ostane 48 ur izpostavljena tekočini na stekleni volni, pri čemer je stalno izpostavljena tlaku, ki ustreza 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa) (tlak se vzpostavi hidravlično), in temperaturi 20 (± 5) °C, preden se na njej izvedejo nadaljnji preskusi.

Izvede se določeno število tlačnih ciklov pri temperaturi 20 (± 5) °C, pri čemer se uporabijo določeni ciljni tlaki iz odstavka 2.2 te priloge. Blazinice iz steklene volne se odstranijo, površina posod se spere z vodo, nato pa se izvede zadnjih deset ciklov do določenega končnega ciljnega tlaka.

3.5   Preskus pri statičnem tlaku (hidravlični)

V komori z nadzorovano temperaturo se v sistemu za shranjevanje vzpostavi ciljni tlak. Temperatura komore in nekorozivne tekočine, s katero se napolni sistem, se za določen čas vzdržuje na ravni ciljne temperature, od katere lahko odstopa največ ± 5 °C.

4.   PRESKUSNI POSTOPKI ZA PRIČAKOVANO UČINKOVITOST MED VOŽNJO (ODSTAVEK 5.3 TEGA PRAVILNIKA)

(Pnevmatski preskusni postopki so zagotovljeni; elementi hidravličnega preskusa so opisani v odstavku 2.1 Priloge 3).

4.1   Ciklični tlačni preskus s plinom (pnevmatski)

Sistem za shranjevanje se na začetku preskusa najmanj 24 ur stabilizira pri določeni temperaturi, relativni vlažnosti in količini goriva. V preskusnem okolju se v preostalem delu preskusa vzdržujeta določena temperatura in relativna vlažnost. (Če preskusna specifikacija to zahteva, se temperatura sistema med tlačnimi cikli stabilizira na temperaturo zunanjega okolja.) Sistem za shranjevanje se izpostavi nihajočemu tlaku od manj kot 2 (+ 0/– 1) MPa do določenega najvišjega tlaka (± 1 MPa). Če krmilni elementi sistema, ki delujejo med obratovanjem vozila, preprečujejo padec tlaka pod določeno raven, tlak v preskusnih ciklih ne sme pasti pod navedeno določeno raven. Hitrost polnjenja se nadzoruje tako, da v času treh minut tlak enakomerno narašča linearno s časom (po rampi), vendar pri tem pretok goriva ne sme presegati 60 g/sekundo; temperatura vodikovega goriva, ki se dovaja v posodo, se vzdržuje na določeni ravni. Vendar bi bilo treba hitrost naraščanja tlaka zmanjšati, če temperatura plina v posodi presega +85 °C. Hitrost odvajanja goriva se vzdržuje na ravni, ki je enaka predvideni najvišji stopnji porabe goriva vozila ali višja od nje. Izvede se določeno število tlačnih ciklov. Če se pri predvideni uporabi vozila uporabljajo naprave in/ali regulatorji za preprečevanje ekstremne notranje temperature, se lahko preskus izvede z njimi (ali enakovrednimi ukrepi).

4.2   Preskus pronicanja plina (pnevmatski)

Sistem za shranjevanje se popolnoma napolni z vodikovim plinom pri 115 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa) (gostota v popolnoma napolnjeni posodi, ki ustreza 100 % nazivnega delovnega tlaka pri temperaturi + 15 °C, je enaka 113 % nazivnega delovnega tlaka pri temperaturi + 55 °C), temperatura v zaprti posodi pa se vzdržuje pri ≥ + 55 °C, dokler se ne doseže ustaljena hitrost pronicanja ali dokler ne preteče 30 ur, kar koli od tega traja dlje. Izmeri se skupna ustaljena hitrost odvajanja zaradi puščanja in pronicanja iz sistema za shranjevanje.

4.3   Lokalizirani preskus puščanja plina (pnevmatski)

Za izpolnitev te zahteve se lahko uporabi preskus z mehurčki. Ta preskus se izvede po naslednjem postopku.

| (a) | Izpušna odprtina zapornega ventila (in druge notranje povezave z vodikovimi sistemi) je med tem preskusom zaprta (ker je preskus osredotočen na zunanje puščanje).
  Po presoji preskuševalca se lahko preskusni predmet potopi v tekočino za preskus tesnjenja ali pa se ta tekočina nanese na preskusni predmet, ko ta leži na prostem. Mehurčki so lahko glede na pogoje zelo različno veliki. Preskuševalec oceni puščanje plina glede na velikost mehurčkov in hitrost njihovega nastajanja. |
| --- | --- |

(a)

Izpušna odprtina zapornega ventila (in druge notranje povezave z vodikovimi sistemi) je med tem preskusom zaprta (ker je preskus osredotočen na zunanje puščanje).

Po presoji preskuševalca se lahko preskusni predmet potopi v tekočino za preskus tesnjenja ali pa se ta tekočina nanese na preskusni predmet, ko ta leži na prostem. Mehurčki so lahko glede na pogoje zelo različno veliki. Preskuševalec oceni puščanje plina glede na velikost mehurčkov in hitrost njihovega nastajanja.

| (b) | Opomba: pri lokaliziranem pretoku 0,005 mg/sekundo (3,6 Nml/min) je dovoljena posledična hitrost nastajanja mehurčkov približno 2 030 mehurčkov na minuto za običajno velikost mehurčkov premera 1,5 mm. Tudi če nastajajo veliko večji mehurčki, bi moralo biti puščanje zlahka zaznavno. Pri neobičajno velikih mehurčkih premera 6 mm bi bila dovoljena hitrost nastajanja mehurčkov približno 32 mehurčkov na minuto. |
| --- | --- |

(b)

Opomba: pri lokaliziranem pretoku 0,005 mg/sekundo (3,6 Nml/min) je dovoljena posledična hitrost nastajanja mehurčkov približno 2 030 mehurčkov na minuto za običajno velikost mehurčkov premera 1,5 mm. Tudi če nastajajo veliko večji mehurčki, bi moralo biti puščanje zlahka zaznavno. Pri neobičajno velikih mehurčkih premera 6 mm bi bila dovoljena hitrost nastajanja mehurčkov približno 32 mehurčkov na minuto.

5.   PRESKUSNI POSTOPKI ZA UČINKOVITOST GLEDE PRENEHANJA DELOVANJA V PRIMERU POŽARA (ODSTAVEK 5.4 TEGA PRAVILNIKA)

5.1   Preskus z ognjem

Sklop posod za vodik je sestavljen iz sistema za shranjevanje stisnjenega vodika z ustreznimi dodatnimi funkcijami, vključno s sistemom zračenja (kot sta cev za prezračevanje in njen pokrov) ter morebitno zaščito, nameščeno neposredno na posodo (kot so toplotni ovoji posod in/ali pokrovi/zapore na tlačnih varnostnih napravah, ki jih aktivira toplota).

Za določitev položaja sistema nad začetnim (lokaliziranim) virom ognja se uporabi ena od naslednjih dveh metod.

(a)   Metoda 1: ustreznost za splošno (nespecifično) vgradnjo v vozilo

Če konfiguracija vgradnje v vozilo ni določena (in homologacija sistema ni omejena na določeno konfiguracijo vgradnje v vozilo), je območje izpostavljenosti lokaliziranemu ognju območje na preskusnem predmetu, ki je najbolj oddaljeno od tlačnih varnostnih naprav, ki jih aktivira toplota. Zgoraj navedeni preskusni predmet vključuje le toplotno zaščito ali druge naprave za blaženje, ki so nameščene neposredno na posodo in se uporabljajo v vseh vozilih. Sistemi zračenja (kot sta cev za odzračevanje in njen pokrov) in/ali pokrovi/zapore na tlačnih varnostnih napravah, ki jih aktivira toplota, so vključeni v sklop posod, če so predvideni za vse uporabe. Če se sistem preskusi brez reprezentativnih sestavnih delov, ga je treba ponovno preskusiti, če se v vozilu zahteva uporaba teh vrst sestavnih delov.

(b)   Metoda 2: ustreznost za specifično vgradnjo v vozilo

Če je določena specifična konfiguracija vgradnje v vozilo in je homologacija sistema omejena nanjo, lahko preskusna struktura poleg sistema za shranjevanje vodika vključuje tudi druge sestavne dele vozila. Ti sestavni deli vozila (kot so zaščite ali pregrade, ki so trajno pritrjene na strukturo vozila z zvari ali vijaki in niso pritrjene na sistem za shranjevanje) so vključeni v preskusno strukturo, in sicer v konfiguracijo, vgrajeno v vozilo, glede na sistem za shranjevanje vodika. Ta preskus z lokaliziranim ognjem se izvede na območjih, na katerih bi imela izpostavljenost lokaliziranemu ognju najhujše posledice, na podlagi štirih smeri ognja, tj. ognja iz smeri prostora za potnike, prtljažnega prostora, spodnje strani blatnikov ali luže bencina na tleh.

5.1.1   Posoda se lahko ognju, ki jo zajema z vseh strani, izpostavi brez zaščitnih sestavnih delov, kot je opisano v odstavku 5.2 Priloge 3.

5.1.2   Ne glede na to, ali se uporabi (zgornja) metoda 1 ali metoda 2, se uporabljajo naslednje preskusne zahteve:

| (a) | sklop posod se napolni s stisnjenim vodikovim plinom, da se doseže 100 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa). Nato se namesti vodoravno, tako da je približno 100 mm nad virom ognja; |
| --- | --- |

(a)

sklop posod se napolni s stisnjenim vodikovim plinom, da se doseže 100 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa). Nato se namesti vodoravno, tako da je približno 100 mm nad virom ognja;

| (b) | lokalizirani del preskusa z ognjem:






  (i) | območje izpostavljenosti lokaliziranemu ognju je na delu preskusnega predmeta, ki je najbolj oddaljen od tlačnih varnostnih naprav, ki jih aktivira toplota. Če se izbere metoda 2 in se za specifično konfiguracijo vgradnje v vozilo določijo bolj občutljiva območja, se sklop posod namesti tako, da je bolj občutljivo območje, ki je najbolj oddaljeno od tlačnih varnostnih naprav, ki jih aktivira toplota, neposredno nad začetnim virom ognja; |
| --- | --- | --- |

(b)

lokalizirani del preskusa z ognjem:

(i)

območje izpostavljenosti lokaliziranemu ognju je na delu preskusnega predmeta, ki je najbolj oddaljen od tlačnih varnostnih naprav, ki jih aktivira toplota. Če se izbere metoda 2 in se za specifično konfiguracijo vgradnje v vozilo določijo bolj občutljiva območja, se sklop posod namesti tako, da je bolj občutljivo območje, ki je najbolj oddaljeno od tlačnih varnostnih naprav, ki jih aktivira toplota, neposredno nad začetnim virom ognja;

| (ii) | vir ognja je sestavljen iz gorilnikov na utekočinjeni naftni plin, ki so konfigurirani tako, da na preskusnem predmetu ustvarjajo enotno najnižjo temperaturo, merjeno z najmanj petimi termoelementi, ki pokrivajo dolžino preskusnega predmeta do največ 1,65 m (vsaj dva termoelementa znotraj območja izpostavljenosti lokaliziranemu ognju in vsaj trije termoelementi, ki so enakomerno razporejeni po preostalem območju, pri čemer so medsebojno oddaljeni največ 0,5 m) in so nameščeni 25 (± 10) mm od zunanje površine preskusnega predmeta ob njegovi vzdolžni osi. Po izbiri proizvajalca ali preskusnega laboratorija se lahko na točke zaznavanja tlačnih varnostnih naprav, ki jih aktivira toplota, ali druga mesta namestijo dodatni termoelementi za neobvezne diagnostične namene; |
| --- | --- |

(ii)

vir ognja je sestavljen iz gorilnikov na utekočinjeni naftni plin, ki so konfigurirani tako, da na preskusnem predmetu ustvarjajo enotno najnižjo temperaturo, merjeno z najmanj petimi termoelementi, ki pokrivajo dolžino preskusnega predmeta do največ 1,65 m (vsaj dva termoelementa znotraj območja izpostavljenosti lokaliziranemu ognju in vsaj trije termoelementi, ki so enakomerno razporejeni po preostalem območju, pri čemer so medsebojno oddaljeni največ 0,5 m) in so nameščeni 25 (± 10) mm od zunanje površine preskusnega predmeta ob njegovi vzdolžni osi. Po izbiri proizvajalca ali preskusnega laboratorija se lahko na točke zaznavanja tlačnih varnostnih naprav, ki jih aktivira toplota, ali druga mesta namestijo dodatni termoelementi za neobvezne diagnostične namene;

| (iii) | za zagotovitev enakomernega segrevanja se uporabijo vetrobrani; |
| --- | --- |

(iii)

za zagotovitev enakomernega segrevanja se uporabijo vetrobrani;

| (iv) | vir ognja začne delovati znotraj vzdolžne razdalje 250 (± 50) mm pod območjem izpostavljenosti lokaliziranemu ognju na preskusnem predmetu. Vir ognja je tako širok, da ogenj sega čez celotni premer (širino) sistema za shranjevanje. Če se izbere metoda 2, se dolžina in širina po potrebi zmanjšata, da ustrezata posebnim lastnostim vozila; |
| --- | --- |

(iv)

vir ognja začne delovati znotraj vzdolžne razdalje 250 (± 50) mm pod območjem izpostavljenosti lokaliziranemu ognju na preskusnem predmetu. Vir ognja je tako širok, da ogenj sega čez celotni premer (širino) sistema za shranjevanje. Če se izbere metoda 2, se dolžina in širina po potrebi zmanjšata, da ustrezata posebnim lastnostim vozila;

| (v) | kot je prikazano na sliki 3, se temperatura termoelementov na območju izpostavljenosti lokaliziranemu ognju eno minuto po vžigu stalno zvišuje do najmanj 300 °C, v treh minutah po vžigu doseže najmanj 600 °C, v naslednjih sedmih minutah pa se vzdržuje na najmanj 600 °C. Temperatura na območju izpostavljenosti lokaliziranemu ognju v tem obdobju ne sme preseči 900 °C. Izpolnjevanje zahtev glede temperature se začne eno minuto po začetku obdobja z najnižjo in najvišjo mejno vrednostjo ter temelji na enominutnem drsečem povprečju vsakega termoelementa na zadevnem območju. (Opomba: temperatura zunaj območja začetnega vira ognja v teh prvih desetih minutah od vžiga ni določena.) |
| --- | --- |

(v)

kot je prikazano na sliki 3, se temperatura termoelementov na območju izpostavljenosti lokaliziranemu ognju eno minuto po vžigu stalno zvišuje do najmanj 300 °C, v treh minutah po vžigu doseže najmanj 600 °C, v naslednjih sedmih minutah pa se vzdržuje na najmanj 600 °C. Temperatura na območju izpostavljenosti lokaliziranemu ognju v tem obdobju ne sme preseči 900 °C. Izpolnjevanje zahtev glede temperature se začne eno minuto po začetku obdobja z najnižjo in najvišjo mejno vrednostjo ter temelji na enominutnem drsečem povprečju vsakega termoelementa na zadevnem območju. (Opomba: temperatura zunaj območja začetnega vira ognja v teh prvih desetih minutah od vžiga ni določena.)

Slika 3

Temperaturni profil preskusa z ognjem

Izpostavljenost lokaliziranemu ognju

Območje izpostavljenosti ognju, ki zajema celotno posodo, zunaj območja izpostavljenosti lokal. ognju (enakomerno naraščanje temperature gorilnikov)

Območje izpostavljenosti lokaliziranemu ognju

Ogenj, ki zajema celoten predmet

Vžig glavnega gorilnika

Minute

800 °C

300 °C

600 °C

Min. temp.

| (c) | Del preskusa, pri katerem ogenj zajema celoten preskusni predmet
  V naslednjem dvominutnem intervalu se temperatura vzdolž celotne površine preskusnega predmeta zviša na najmanj 800 °C, vir ognja pa se razširi, da se vzdolž celotne dolžine do 1,65 m in po celotni širini preskusnega predmeta doseže enotna temperatura (ogenj zajema celoten predmet). Najnižja temperatura se vzdržuje na 800 °C, najvišja temperatura pa ne sme preseči 1 100 °C. Izpolnjevanje zahtev glede temperature se začne eno minuto po začetku obdobja s stalno najnižjo in najvišjo mejno vrednostjo ter temelji na enominutnem drsečem povprečju vsakega termoelementa.
  Temperatura preskusnega predmeta (ko ogenj zajema celoten predmet) se vzdržuje, dokler se sistem ne odzrači skozi tlačno varnostno napravo, ki jo aktivira toplota, in dokler tlak ne pade pod 1 MPa. Odzračevanje je neprekinjeno, sistem za shranjevanje pa ne sme počiti. Ne sme priti do dodatnega izpusta plina prek puščanja (razen izpusta skozi tlačno varnostno napravo, ki jo aktivira toplota), ki povzroči tako dolg plamen, da za več kot 0,5 m sega iz območja uporabljenega plamena.

  Povzetek protokola preskusa z ognjem | Območje lokaliziranega ognja | Časovno obdobje | Območje ognja, ki zajema celoten predmet
  (zunaj območja lokaliziranega ognja) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrep | vžig gorilnikov | 0–1 minuta | gorilniki ne delujejo |
| Najnižja temperatura | ni določena | ni določena |
| Najvišja temperatura | manj kot 900 °C | ni določena |
| Ukrep | zvišanje temperature in ustalitev ognja za začetek izpostavljenosti lokaliziranemu ognju | 1–3 minute | gorilniki ne delujejo |
| Najnižja temperatura | več kot 300 °C | ni določena |
| Najvišja temperatura | manj kot 900 °C | ni določena |
| Ukrep | izpostavljenost lokaliziranemu ognju se nadaljuje | 3–10 minut | gorilniki ne delujejo |
| Najnižja temperatura | enominutno drseče povprečje je višje od 600 °C | ni določena |
| Najvišja temperatura | enominutno drseče povprečje je nižje od 900 °C | ni določena |
| Ukrep | zvišanje temperature | 10–11 minut | glavni gorilnik se prižge po 10 minutah |
| Najnižja temperatura | enominutno drseče povprečje je višje od 600 °C | ni določena |
| Najvišja temperatura | enominutno drseče povprečje je nižje od 1 100 °C | manj kot 1 100 °C |
| Ukrep | zvišanje temperature in ustalitev ognja za začetek izpostavljenosti ognju, ki zajema celoten predmet | 11–12 minut | zvišanje temperature in ustalitev ognja za začetek izpostavljenosti ognju, ki zajema celoten predmet |
| Najnižja temperatura | enominutno drseče povprečje je višje od 600 °C | več kot 300 °C |
| Najvišja temperatura | enominutno drseče povprečje je nižje od 1 100 °C | manj kot 1 100 °C |
| Ukrep | izpostavljenost ognju, ki zajema celoten predmet, se nadaljuje | 12 minut–konec preskusa | izpostavljenost ognju, ki zajema celoten predmet, se nadaljuje |
| Najnižja temperatura | enominutno drseče povprečje je višje od 800 °C | enominutno drseče povprečje je višje od 800 °C |
| Najvišja temperatura | enominutno drseče povprečje je nižje od 1 100 °C | enominutno drseče povprečje je nižje od 1 100 °C |

(c)

Del preskusa, pri katerem ogenj zajema celoten preskusni predmet

V naslednjem dvominutnem intervalu se temperatura vzdolž celotne površine preskusnega predmeta zviša na najmanj 800 °C, vir ognja pa se razširi, da se vzdolž celotne dolžine do 1,65 m in po celotni širini preskusnega predmeta doseže enotna temperatura (ogenj zajema celoten predmet). Najnižja temperatura se vzdržuje na 800 °C, najvišja temperatura pa ne sme preseči 1 100 °C. Izpolnjevanje zahtev glede temperature se začne eno minuto po začetku obdobja s stalno najnižjo in najvišjo mejno vrednostjo ter temelji na enominutnem drsečem povprečju vsakega termoelementa.

Temperatura preskusnega predmeta (ko ogenj zajema celoten predmet) se vzdržuje, dokler se sistem ne odzrači skozi tlačno varnostno napravo, ki jo aktivira toplota, in dokler tlak ne pade pod 1 MPa. Odzračevanje je neprekinjeno, sistem za shranjevanje pa ne sme počiti. Ne sme priti do dodatnega izpusta plina prek puščanja (razen izpusta skozi tlačno varnostno napravo, ki jo aktivira toplota), ki povzroči tako dolg plamen, da za več kot 0,5 m sega iz območja uporabljenega plamena.

Povzetek protokola preskusa z ognjem

Območje lokaliziranega ognja

Časovno obdobje

Območje ognja, ki zajema celoten predmet

(zunaj območja lokaliziranega ognja)

Ukrep

vžig gorilnikov

0–1 minuta

gorilniki ne delujejo

Najnižja temperatura

ni določena

ni določena

Najvišja temperatura

manj kot 900 °C

ni določena

Ukrep

zvišanje temperature in ustalitev ognja za začetek izpostavljenosti lokaliziranemu ognju

1–3 minute

gorilniki ne delujejo

Najnižja temperatura

več kot 300 °C

ni določena

Najvišja temperatura

manj kot 900 °C

ni določena

Ukrep

izpostavljenost lokaliziranemu ognju se nadaljuje

3–10 minut

gorilniki ne delujejo

Najnižja temperatura

enominutno drseče povprečje je višje od 600 °C

ni določena

Najvišja temperatura

enominutno drseče povprečje je nižje od 900 °C

ni določena

Ukrep

zvišanje temperature

10–11 minut

glavni gorilnik se prižge po 10 minutah

Najnižja temperatura

enominutno drseče povprečje je višje od 600 °C

ni določena

Najvišja temperatura

enominutno drseče povprečje je nižje od 1 100 °C

manj kot 1 100 °C

Ukrep

zvišanje temperature in ustalitev ognja za začetek izpostavljenosti ognju, ki zajema celoten predmet

11–12 minut

zvišanje temperature in ustalitev ognja za začetek izpostavljenosti ognju, ki zajema celoten predmet

Najnižja temperatura

enominutno drseče povprečje je višje od 600 °C

več kot 300 °C

Najvišja temperatura

enominutno drseče povprečje je nižje od 1 100 °C

manj kot 1 100 °C

Ukrep

izpostavljenost ognju, ki zajema celoten predmet, se nadaljuje

12 minut–konec preskusa

izpostavljenost ognju, ki zajema celoten predmet, se nadaljuje

Najnižja temperatura

enominutno drseče povprečje je višje od 800 °C

enominutno drseče povprečje je višje od 800 °C

Najvišja temperatura

enominutno drseče povprečje je nižje od 1 100 °C

enominutno drseče povprečje je nižje od 1 100 °C

| (d) | Dokumentiranje rezultatov preskusa z ognjem
  Razporeditev ognja se evidentira dovolj podrobno, da se lahko ponovi hitrost dovajanja toplote v preskusni predmet. Rezultati vključujejo pretečeni čas od vžiga plamena do začetka odzračevanja skozi tlačne varnostne naprave, ki jih aktivira toplota, ter najvišji tlak in čas odvoda, dokler tlak ne pade pod 1 MPa. Temperature termoelementov in tlak v posodi se med preskusom evidentirajo v 10-sekundnih presledkih ali pogosteje. Vsako neizpolnjevanje določenih zahtev glede najnižje temperature na podlagi enominutnih drsečih povprečij pomeni razveljavitev rezultata preskusa. Vsako neizpolnjevanje določenih zahtev glede najvišje temperature na podlagi enominutnih drsečih povprečij pomeni razveljavitev rezultata preskusa le, če preskusni predmet ni uspešno prestal preskusa. |
| --- | --- |

(d)

Dokumentiranje rezultatov preskusa z ognjem

Razporeditev ognja se evidentira dovolj podrobno, da se lahko ponovi hitrost dovajanja toplote v preskusni predmet. Rezultati vključujejo pretečeni čas od vžiga plamena do začetka odzračevanja skozi tlačne varnostne naprave, ki jih aktivira toplota, ter najvišji tlak in čas odvoda, dokler tlak ne pade pod 1 MPa. Temperature termoelementov in tlak v posodi se med preskusom evidentirajo v 10-sekundnih presledkih ali pogosteje. Vsako neizpolnjevanje določenih zahtev glede najnižje temperature na podlagi enominutnih drsečih povprečij pomeni razveljavitev rezultata preskusa. Vsako neizpolnjevanje določenih zahtev glede najvišje temperature na podlagi enominutnih drsečih povprečij pomeni razveljavitev rezultata preskusa le, če preskusni predmet ni uspešno prestal preskusa.

5.2   Preskus z ognjem, ki zajema celoten preskusni predmet

Preskusna enota je sistem za shranjevanje stisnjenega vodika. Sistem za shranjevanje se napolni s stisnjenim vodikovim plinom pod tlakom, ki ustreza 100 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa). Posoda se namesti vodoravno, pri čemer je njeno dno približno 100 mm nad virom ognja. Za preprečevanje neposrednega vpliva plamena na ventile posode, vezne kose in/ali tlačne varnostne naprave se uporablja kovinska zaščita. Ta ni v neposrednem stiku z navedenim protipožarnim sistemom (tlačnimi varnostnimi napravami ali ventilom posode).

Enotni vir ognja z dolžino 1,65 m zagotavlja neposredni vpliv plamena na površino posode po njenem celotnem premeru. Preskus se nadaljuje, dokler se odzračevanje posode ne konča (dokler tlak v posodi ne pade pod 0,7 MPa). Kakršna koli napaka ali nestalnost vira ognja med preskusom pomeni razveljavitev rezultata preskusa.

Temperature plamenov se spremljajo z najmanj tremi termoelementi, ki visijo v plamenu približno 25 mm pod dnom posode. Termoelementi se lahko pritrdijo na jeklene kocke s stranicami, dolgimi do 25 mm. Temperatura termoelementa in tlak v posodi se med preskusom evidentirata vsakih 30 sekund.

V petih minutah po vžigu ognja se doseže povprečna temperatura plamena, ki ni nižja od 590 °C (določi se na podlagi povprečja dveh termoelementov, ki v 60-sekundnem intervalu evidentirata najvišje temperature), nato pa se ta temperatura vzdržuje v celotnem preskusu.

Če je posoda krajša od 1,65 m, se njeno središče namesti nad središče vira ognja. Če je posoda daljša od 1,65 m in ima na enem koncu nameščeno tlačno varnostno napravo, vir ognja začne delovati na drugem koncu posode. Če je posoda daljša od 1,65 m in ima na obeh koncih ali na več kot enem mestu po dolžini posode nameščene tlačne varnostne naprave, se središče vira ognja postavi na sredino med tlačnima varnostnima napravama, med katerima je največja vodoravna razdalja.

Posoda se odzrači prek tlačne varnostne naprave in ne sme počiti.

---

PRILOGA 4

PRESKUSNI POSTOPKI ZA POSEBNE SESTAVNE DELE SISTEMA ZA SHRANJEVANJE STISNJENEGA VODIKA

1.   PRESKUSI USTREZNOSTI DELOVANJA TLAČNIH VARNOSTNIH NAPRAV, KI JIH AKTIVIRA TOPLOTA

Preskusi se izvedejo z vodikovim plinom, katerega kakovost je v skladu s standardom ISO 14687-2/SAE J2719. Če ni navedeno drugače, se vsi preskusi izvedejo pri temperaturi okolice 20 (± 5) °C. Preskusi ustreznosti delovanja tlačnih varnostnih naprav, ki jih aktivira toplota, so opredeljeni, kot sledi (glej tudi Dodatek 1).

1.1   Ciklični tlačni preskus

Na petih tlačnih varnostnih napravah, ki jih aktivira toplota (TPRD), se izvede 11 000 tlačnih ciklov z notranjim tlakom, pri čemer se uporabi vodikov plin, katerega kakovost je v skladu s standardom ISO 14687-2/SAE J2719. Prvih pet tlačnih ciklov se izvede pri tlaku med 2 (± 1) MPa in 150 % nazivnega delovnega tlaka (± 1 MPa); ostali cikli se izvedejo pri tlaku med 2 (± 1) MPa in 125 % nazivnega delovnega tlaka (± 1 MPa). Prvih 1 500 tlačnih ciklov se izvede pri temperaturi TPRD 85 °C ali več. Ostali cikli se izvedejo pri temperaturi TPRD 55 (± 5) °C. Največja hitrost nihanja tlaka je deset ciklov na minuto. Po tem preskusu mora tlačna varnostna naprava izpolnjevati zahteve za preskus tesnjenja (odstavek 1.8 Priloge 4), preskus pretoka (odstavek 1.10 Priloge 4) in preskus aktiviranja na preskusni mizi (odstavek 1.9 Priloge 4).

1.2   Pospešeno preskušanje življenjske dobe

Preskus se opravi na osmih enotah TPRD; tri se preskusijo pri temperaturi aktivacije Tact, ki jo je določil proizvajalec, pet pa pri temperaturi za pospešeno življenjsko dobo Tlife = 9,1 × Tact0,503. Naprava TPRD se položi v peč ali tekočinsko kopel, v kateri se vzdržuje stalna temperatura (± 1 °C). Tlak vodikovega plina na vhodu v napravo TPRD je enak 125 % nazivnega delovnega tlaka (± 1 MPa). Sistem za dovajanje tlaka je lahko zunaj peči ali kopeli z nadzorovano temperaturo. Tlak v vsaki napravi se vzpostavi posebej ali prek razdelilnega sistema. Če se uporablja razdelilni sistem, ima vsak tlačni priključek kontrolni ventil, ki preprečuje znižanje tlaka v sistemu, če eden od vzorcev odpove. Tri naprave TPRD, ki se preskusijo pri temperaturi Tact, se aktivirajo v manj kot desetih urah. Pet naprav TPRD, ki se preskusijo pri temperaturi Tlife, se ne aktivira v manj kot 500 urah.

1.3   Ciklični temperaturni preskus

| (a) | Naprava TPRD, ki ni pod tlakom, se za najmanj dve uri položi v tekočinsko kopel, katere temperatura se vzdržuje na – 40 °C ali nižji temperaturi. Nato se v petih minutah prestavi v tekočinsko kopel, katere temperatura se vzdržuje na + 85 °C ali višji temperaturi, in se v kopeli pri navedeni temperaturi pusti najmanj dve uri. Naprava TPRD se v petih minutah prestavi v tekočinsko kopel, katere temperatura se vzdržuje na – 40 °C ali nižji temperaturi. |
| --- | --- |

(a)

Naprava TPRD, ki ni pod tlakom, se za najmanj dve uri položi v tekočinsko kopel, katere temperatura se vzdržuje na – 40 °C ali nižji temperaturi. Nato se v petih minutah prestavi v tekočinsko kopel, katere temperatura se vzdržuje na + 85 °C ali višji temperaturi, in se v kopeli pri navedeni temperaturi pusti najmanj dve uri. Naprava TPRD se v petih minutah prestavi v tekočinsko kopel, katere temperatura se vzdržuje na – 40 °C ali nižji temperaturi.

| (b) | Korak (a) se ponavlja, dokler se ne izvede 15 toplotnih ciklov. |
| --- | --- |

(b)

Korak (a) se ponavlja, dokler se ne izvede 15 toplotnih ciklov.

| (c) | Po najmanj dvournem kondicioniranju naprave TPRD v tekočinski kopeli s temperaturo –40 °C ali nižjo temperaturo se na napravi TPRD z vodikovim plinom izvede 100 ciklov z nihajočim tlakom med 2 MPa (+ 1/– 0 MPa) in 80 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), pri čemer se temperatura tekočinske kopeli vzdržuje na – 40 °C ali nižji temperaturi. |
| --- | --- |

(c)

Po najmanj dvournem kondicioniranju naprave TPRD v tekočinski kopeli s temperaturo –40 °C ali nižjo temperaturo se na napravi TPRD z vodikovim plinom izvede 100 ciklov z nihajočim tlakom med 2 MPa (+ 1/– 0 MPa) in 80 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), pri čemer se temperatura tekočinske kopeli vzdržuje na – 40 °C ali nižji temperaturi.

| (d) | Po toplotnih in tlačnih ciklih mora tlačna varnostna naprava izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja (odstavek 1.8 Priloge 4), le da se preskus tesnjenja izvede pri temperaturi – 40 °C (+ 5/– 0 °C). Po preskusu tesnjenja mora naprava TPRD izpolnjevati zahteve preskusa aktiviranja na preskusni mizi (odstavek 1.9 Priloge 4) in preskusa pretoka (odstavek 1.10 Priloge 4). |
| --- | --- |

(d)

Po toplotnih in tlačnih ciklih mora tlačna varnostna naprava izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja (odstavek 1.8 Priloge 4), le da se preskus tesnjenja izvede pri temperaturi – 40 °C (+ 5/– 0 °C). Po preskusu tesnjenja mora naprava TPRD izpolnjevati zahteve preskusa aktiviranja na preskusni mizi (odstavek 1.9 Priloge 4) in preskusa pretoka (odstavek 1.10 Priloge 4).

1.4   Preskus odpornosti proti koroziji zaradi soli

Preskusita se dve enoti TPRD. Odstranijo se vsi pokrovčki na izstopnih odprtinah, ki niso trajno pritrjeni. Vsaka enota TPRD se namesti na preskusno napravo v skladu s priporočenim postopkom proizvajalca, da je zunanja izpostavljenost skladna z realno namestitvijo. Vsaka enota se za 500 ur izpostavi preskusu s slano pršilno meglo, kot je opredeljen v standardu ASTM B117 (Standard Practice for Operating Salt Spray (Fog) Apparatus (standardna praksa za delovanje naprave za slano pršilno meglo)), le da se pri preskusu ene enote pH raztopine soli prilagodi na 4,0 ± 0,2, tako da se ji dodata žveplova in dušikova kislina v razmerju 2: 1, pri preskusu druge enote pa se pH raztopine soli prilagodi na 10,0 ± 0,2, tako da se ji doda natrijev hidroksid. Temperatura v komori s slano meglo se vzdržuje na 30–35 °C.

Po teh preskusih mora vsaka tlačna varnostna naprava izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja (odstavek 6.1.8 Priloge 3), preskusa pretoka (odstavek 6.1.10 Priloge 3) in preskusa aktiviranja na preskusni mizi (odstavek 6.1.9 Priloge 3).

1.5   Preskus z dejavniki iz okolja vozila

Odpornost proti degradaciji zaradi zunanje izpostavljenosti avtomobilskim tekočinam se določi z naslednjim preskusom.

| (a) | Vhodni in izhodni priključki naprave TPRD se priključijo ali zaprejo v skladu z navodili proizvajalca za vgradnjo. Zunanje površine naprave TPRD se pri temperaturi 20 (± 5) °C za 24 ur izpostavijo vsaki od naslednjih tekočin:






  (i) | žveplovi kislini (19-odstotni raztopini v vodi glede na prostornino); |
| --- | --- | --- |

(a)

Vhodni in izhodni priključki naprave TPRD se priključijo ali zaprejo v skladu z navodili proizvajalca za vgradnjo. Zunanje površine naprave TPRD se pri temperaturi 20 (± 5) °C za 24 ur izpostavijo vsaki od naslednjih tekočin:

(i)

žveplovi kislini (19-odstotni raztopini v vodi glede na prostornino);

| (ii) | natrijevemu hidroksidu (25-odstotni raztopini v vodi glede na maso); |
| --- | --- |

(ii)

natrijevemu hidroksidu (25-odstotni raztopini v vodi glede na maso);

| (iii) | amonijevemu nitratu (28-odstotni raztopini v vodi glede na maso) in |
| --- | --- |

(iii)

amonijevemu nitratu (28-odstotni raztopini v vodi glede na maso) in

| (iv) | tekočini za čiščenje vetrobranskega stekla (50-odstotni raztopini metilnega alkohola v vodi glede na prostornino). |
| --- | --- |

(iv)

tekočini za čiščenje vetrobranskega stekla (50-odstotni raztopini metilnega alkohola v vodi glede na prostornino).

Tekočine se po potrebi dodajajo, da se v celotnem preskusu zagotovi popolna izpostavljenost. Z vsako tekočino se izvede ločen preskus. Lahko se uporabi en sestavni del, ki se zaporedoma izpostavi vsem tekočinam.

| (b) | Po izpostavljenosti vsaki tekočini se sestavni del obriše in spere z vodo. |
| --- | --- |

(b)

Po izpostavljenosti vsaki tekočini se sestavni del obriše in spere z vodo.

| (c) | Na sestavnem delu ne sme biti znakov fizične degradacije, ki bi lahko poslabšali njegovo delovanje, zlasti: razpok, mehčanja ali nabrekanja. Površinske spremembe, kot so luknjice ali madeži, niso poškodbe, ki bi vplivale na delovanje. Po koncu vseh izpostavljenosti morajo enote izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja (odstavek 1.8 Priloge 4), preskusa pretoka (odstavek 1.10 Priloge 4) in preskusa aktiviranja na preskusni mizi (odstavek 1.9 Priloge 4). |
| --- | --- |

(c)

Na sestavnem delu ne sme biti znakov fizične degradacije, ki bi lahko poslabšali njegovo delovanje, zlasti: razpok, mehčanja ali nabrekanja. Površinske spremembe, kot so luknjice ali madeži, niso poškodbe, ki bi vplivale na delovanje. Po koncu vseh izpostavljenosti morajo enote izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja (odstavek 1.8 Priloge 4), preskusa pretoka (odstavek 1.10 Priloge 4) in preskusa aktiviranja na preskusni mizi (odstavek 1.9 Priloge 4).

1.6   Preskus odpornosti proti razpokam zaradi napetostne korozije

Za naprave TPRD, ki vsebujejo sestavne dele iz zlitine na osnovi bakra (npr. medenine), se preskusi ena enota TPRD. Vsi sestavni deli iz bakrovih zlitin, ki so izpostavljeni ozračju, se razmastijo, nato pa so v stekleni komori s steklenim pokrovom deset dni stalno izpostavljeni vlažni mešanici amoniaka in zraka.

Na dnu steklene komore se pod vzorcem vzdržuje vodna raztopina amoniaka s specifično težo 0,94, pri čemer je koncentracija najmanj 20 ml na liter prostornine komore. Vzorec se postavi na pladenj iz inertnega materiala 35 (± 5) mm nad vodno raztopino amoniaka. Vlažna mešanica amoniaka in zraka se vzdržuje pri atmosferskem tlaku in temperaturi 35 (± 5) °C. Ta preskus ne sme povzročiti razpok ali odstopanja plasti na sestavnih delih iz zlitin na osnovi bakra.

1.7   Preskus s padcem in tresljaji

| (a) | Šest enot TPRD se pri temperaturi okolice (20 ± 5 °C) spusti z višine 2 m na gladko betonsko površino. Odbijanje vsakega vzorca od betonske površine po začetnem udarcu je dovoljeno. Ena enota se spusti tako, da pade iz šestih usmeritev (nasprotne smeri treh pravokotnih osi: navpične, stranske in vzdolžne). Če na nobenem od šestih vzorcev po padcu ni vidnih zunanjih poškodb, ki bi kazale, da del ni primeren za uporabo, se izvede korak (b). |
| --- | --- |

(a)

Šest enot TPRD se pri temperaturi okolice (20 ± 5 °C) spusti z višine 2 m na gladko betonsko površino. Odbijanje vsakega vzorca od betonske površine po začetnem udarcu je dovoljeno. Ena enota se spusti tako, da pade iz šestih usmeritev (nasprotne smeri treh pravokotnih osi: navpične, stranske in vzdolžne). Če na nobenem od šestih vzorcev po padcu ni vidnih zunanjih poškodb, ki bi kazale, da del ni primeren za uporabo, se izvede korak (b).

| (b) | Vseh šest enot TPRD, ki so bile spuščene v koraku (a), in ena dodatna enota, ki ni bila spuščena, se namestijo na preskusno napravo v skladu z navodili proizvajalca za vgradnjo in za 30 minut izpostavijo tresljajem vzdolž vsake od treh pravokotnih osi (navpične, stranske in vzdolžne), pri čemer se za vsako os uporabi najvišja resonančna frekvenca. Najvišje resonančne frekvence se določijo na podlagi pospeška 1,5 g in s preletom čez območje sinusoidne frekvence od 10 do 500 Hz, pri čemer je čas preleta 10 minut. Resonančna frekvenca je prepoznavna po izrazitem povečanju amplitude tresljajev. Če resonančna frekvenca ni v navedenem območju, se preskus izvede pri 40 Hz. Po tem preskusu na nobenem vzorcu ne sme biti vidnih zunanjih poškodb, ki kažejo, da del ni primeren za uporabo. Po preskusu mora vsak vzorec izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja (odstavek 1.8 Priloge 4), preskusa pretoka (odstavek 1.10 Priloge 4) in preskusa aktiviranja na preskusni mizi (odstavek 1.9 Priloge 4). |
| --- | --- |

(b)

Vseh šest enot TPRD, ki so bile spuščene v koraku (a), in ena dodatna enota, ki ni bila spuščena, se namestijo na preskusno napravo v skladu z navodili proizvajalca za vgradnjo in za 30 minut izpostavijo tresljajem vzdolž vsake od treh pravokotnih osi (navpične, stranske in vzdolžne), pri čemer se za vsako os uporabi najvišja resonančna frekvenca. Najvišje resonančne frekvence se določijo na podlagi pospeška 1,5 g in s preletom čez območje sinusoidne frekvence od 10 do 500 Hz, pri čemer je čas preleta 10 minut. Resonančna frekvenca je prepoznavna po izrazitem povečanju amplitude tresljajev. Če resonančna frekvenca ni v navedenem območju, se preskus izvede pri 40 Hz. Po tem preskusu na nobenem vzorcu ne sme biti vidnih zunanjih poškodb, ki kažejo, da del ni primeren za uporabo. Po preskusu mora vsak vzorec izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja (odstavek 1.8 Priloge 4), preskusa pretoka (odstavek 1.10 Priloge 4) in preskusa aktiviranja na preskusni mizi (odstavek 1.9 Priloge 4).

1.8   Preskus tesnjenja

Enota TPRD, ki še ni bila preskušena, se preskusi pri temperaturi okolice ter visoki in nizki temperaturi, ne da bi se na njej izvedli drugi preskusi ustreznosti zasnove. Enota je pred preskusom po eno uro izpostavljena vsaki temperaturi in preskusnemu tlaku. Trije preskusni temperaturni pogoji so:

| (a) | temperatura okolice: enota se kondicionira pri temperaturi 20 (± 5) °C; preskus se izvede pri 5 % nazivnega delovnega tlaka (+ 0/– 2 MPa) in 150 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa); |
| --- | --- |

(a)

temperatura okolice: enota se kondicionira pri temperaturi 20 (± 5) °C; preskus se izvede pri 5 % nazivnega delovnega tlaka (+ 0/– 2 MPa) in 150 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa);

| (b) | visoka temperatura: enota se kondicionira pri temperaturi 85 °C ali višji temperaturi; preskus se izvede pri 5 % nazivnega delovnega tlaka (+ 0/– 2 MPa) in 150 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa); |
| --- | --- |

(b)

visoka temperatura: enota se kondicionira pri temperaturi 85 °C ali višji temperaturi; preskus se izvede pri 5 % nazivnega delovnega tlaka (+ 0/– 2 MPa) in 150 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa);

| (c) | nizka temperatura: enota se kondicionira pri temperaturi – 40 °C ali nižji temperaturi; preskus se izvede pri 5 % nazivnega delovnega tlaka (+ 0/– 2 MPa) in 100 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa). |
| --- | --- |

(c)

nizka temperatura: enota se kondicionira pri temperaturi – 40 °C ali nižji temperaturi; preskus se izvede pri 5 % nazivnega delovnega tlaka (+ 0/– 2 MPa) in 100 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa).

Na dodatnih enotah se preskus tesnjenja izvede, kot je določeno v drugih preskusih v odstavku 1 Priloge 4, z neprekinjeno izpostavljenostjo in pri temperaturi, določeni v navedenih preskusih.

Enota se pri vseh navedenih preskusnih temperaturah kondicionira eno minuto, tako da se potopi v tekočino z nadzorovano temperaturo (ali z enakovredno metodo). Če se v določenem časovnem obdobju ne pojavijo mehurčki, vzorec uspešno prestane preskus. Če se mehurčki pojavijo, se stopnja puščanja izmeri z ustrezno metodo. Skupna stopnja puščanja vodika mora biti nižja od 10 Nml/h.

1.9   Preskus aktiviranja na preskusni mizi

Za določitev izhodiščnega časa aktiviranja se dve novi enoti TPRD preskusita brez izvedbe drugih preskusov ustreznosti zasnove. Na dodatnih predhodno preskušenih enotah (ki so bile predhodno preskušene v skladu z odstavki 1.1, 1.3, 1.4, 1.5 ali 1.7 Priloge 4) se preskus aktiviranja na preskusni mizi izvede, kot je določeno v drugih preskusih v odstavku 1 Priloge 4.

| (a) | Preskusna struktura je sestavljena iz peči ali dimnika, ki lahko nadzoruje temperaturo in pretok zraka, da se v zraku okrog naprave TPRD doseže temperatura 600 (± 10) °C. Enota TPRD ne sme biti neposredno izpostavljena plamenu. Na preskusno napravo se namesti v skladu z navodili proizvajalca za vgradnjo; preskusno konfiguracijo je treba dokumentirati. |
| --- | --- |

(a)

Preskusna struktura je sestavljena iz peči ali dimnika, ki lahko nadzoruje temperaturo in pretok zraka, da se v zraku okrog naprave TPRD doseže temperatura 600 (± 10) °C. Enota TPRD ne sme biti neposredno izpostavljena plamenu. Na preskusno napravo se namesti v skladu z navodili proizvajalca za vgradnjo; preskusno konfiguracijo je treba dokumentirati.

| (b) | V peč ali dimnik se namesti termoelement za spremljanje temperature. Temperatura mora dve minuti pred začetkom preskusa ostati v sprejemljivem razponu. |
| --- | --- |

(b)

V peč ali dimnik se namesti termoelement za spremljanje temperature. Temperatura mora dve minuti pred začetkom preskusa ostati v sprejemljivem razponu.

| (c) | Enota TPRD, ki je pod tlakom, se vstavi v peč ali dimnik, nato pa se evidentira čas, ki preteče do aktiviranja naprave. Pred vstavitvijo v peč ali dimnik se ena nova enota TPRD (ki ni bila predhodno preskušena) izpostavi tlaku, ki ne presega 25 % nazivnega delovnega tlaka (predhodno preskušene enote TPRD); enote TPRD se izpostavijo tlaku, ki ne presega 25 % nazivnega delovnega tlaka; ena nova enota TPRD (ki ni bila predhodno preskušena) pa se izpostavi tlaku, ki ustreza 100 % nazivnega delovnega tlaka. |
| --- | --- |

(c)

Enota TPRD, ki je pod tlakom, se vstavi v peč ali dimnik, nato pa se evidentira čas, ki preteče do aktiviranja naprave. Pred vstavitvijo v peč ali dimnik se ena nova enota TPRD (ki ni bila predhodno preskušena) izpostavi tlaku, ki ne presega 25 % nazivnega delovnega tlaka (predhodno preskušene enote TPRD); enote TPRD se izpostavijo tlaku, ki ne presega 25 % nazivnega delovnega tlaka; ena nova enota TPRD (ki ni bila predhodno preskušena) pa se izpostavi tlaku, ki ustreza 100 % nazivnega delovnega tlaka.

| (d) | Enote TPRD, na katerih so bili predhodno izvedeni drugi preskusi iz odstavka 1 Priloge 4, se morajo aktivirati v obdobju, ki ni več kot dve minuti daljše od izhodiščnega časa aktiviranja nove enote TPRD, ki je bila izpostavljena tlaku, ki ne presega 25 % nazivnega delovnega tlaka. |
| --- | --- |

(d)

Enote TPRD, na katerih so bili predhodno izvedeni drugi preskusi iz odstavka 1 Priloge 4, se morajo aktivirati v obdobju, ki ni več kot dve minuti daljše od izhodiščnega časa aktiviranja nove enote TPRD, ki je bila izpostavljena tlaku, ki ne presega 25 % nazivnega delovnega tlaka.

| (e) | Razlika v času aktiviranja med dvema enotama TPRD, ki nista bili predhodno preskušeni, ne sme presegati dveh minut. |
| --- | --- |

(e)

Razlika v času aktiviranja med dvema enotama TPRD, ki nista bili predhodno preskušeni, ne sme presegati dveh minut.

1.10   Preskus pretoka

| (a) | Osem enot TPRD se preskusi, da se preveri njihova pretočna zmogljivost. Med temi osmimi enotami so tri nove enote TPRD in po ena enota TPRD iz vsakega od prejšnjih preskusov iz odstavkov 1.1, 1.3, 1.4, 1.5 in 1.7 Priloge 4. |
| --- | --- |

(a)

Osem enot TPRD se preskusi, da se preveri njihova pretočna zmogljivost. Med temi osmimi enotami so tri nove enote TPRD in po ena enota TPRD iz vsakega od prejšnjih preskusov iz odstavkov 1.1, 1.3, 1.4, 1.5 in 1.7 Priloge 4.

| (b) | Vsaka enota TPRD se aktivira v skladu z odstavkom 1.9 Priloge 4. Po aktiviranju se na vsaki enoti TPRD izvede preskus pretoka z vodikom, zrakom ali inertnim plinom, ne da bi se enota prej očistila ali ponovno kondicionirala in ne da bi se odstranili njeni deli. |
| --- | --- |

(b)

Vsaka enota TPRD se aktivira v skladu z odstavkom 1.9 Priloge 4. Po aktiviranju se na vsaki enoti TPRD izvede preskus pretoka z vodikom, zrakom ali inertnim plinom, ne da bi se enota prej očistila ali ponovno kondicionirala in ne da bi se odstranili njeni deli.

| (c) | Preskus pretoka se izvede z vstopnim tlakom plina 2 (± 0,5) MPa. Tlak na izhodu je tlak okolice. Vstopna temperatura in tlak se evidentirata. |
| --- | --- |

(c)

Preskus pretoka se izvede z vstopnim tlakom plina 2 (± 0,5) MPa. Tlak na izhodu je tlak okolice. Vstopna temperatura in tlak se evidentirata.

| (d) | Pretok se izmeri z natančnostjo ± 2 %. Najnižja med izmerjenimi vrednostmi osmih tlačnih varnostnih naprav ni nižja od 90 % najvišje vrednosti pretoka. |
| --- | --- |

(d)

Pretok se izmeri z natančnostjo ± 2 %. Najnižja med izmerjenimi vrednostmi osmih tlačnih varnostnih naprav ni nižja od 90 % najvišje vrednosti pretoka.

2.   PRESKUSI ZA KONTROLNI VENTIL IN ZAPORNI VENTIL

Preskusi se izvedejo z vodikovim plinom, katerega kakovost je v skladu s standardom ISO 14687-2/SAE J2719. Če ni navedeno drugače, se vsi preskusi izvedejo pri temperaturi okolice 20 (± 5) °C. Preskusi ustreznosti delovanja kontrolnih in zapornih ventilov so opredeljeni, kot sledi (glej tudi Dodatek 2).

2.1   Hidrostatični preskus trdnosti

Izhodne odprtine na sestavnih delih se zatesnijo in zagotovi se, da so sedeži ventilov ali notranje zapore v odprtem položaju. Ena enota se preskusi, ne da bi se na njej izvedli drugi preskusi ustreznosti zasnove, da se določi izhodiščni porušitveni tlak, druge enote pa se preskusijo, kot je določeno v nadaljnjih preskusih iz odstavka 2 Priloge 4.

| (a) | Na vstopni odprtini sestavnega dela se za tri minute vzpostavi hidrostatični tlak, ki ustreza 250 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa). Sestavni del se pregleda, da se zagotovi, da se niso pojavile razpoke. |
| --- | --- |

(a)

Na vstopni odprtini sestavnega dela se za tri minute vzpostavi hidrostatični tlak, ki ustreza 250 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa). Sestavni del se pregleda, da se zagotovi, da se niso pojavile razpoke.

| (b) | Hidrostatični tlak se nato zvišuje s hitrostjo največ 1,4 MPa/sekundo, dokler se na sestavnem delu ne pojavi napaka. Ob njenem pojavu se evidentira hidrostatični tlak. Ko se pojavi napaka na predhodno preskušenih enotah, tlak ne sme biti nižji od 80 % izhodiščnega porušitvenega tlaka, razen če hidrostatični tlak presega 400 % nazivnega delovnega tlaka. |
| --- | --- |

(b)

Hidrostatični tlak se nato zvišuje s hitrostjo največ 1,4 MPa/sekundo, dokler se na sestavnem delu ne pojavi napaka. Ob njenem pojavu se evidentira hidrostatični tlak. Ko se pojavi napaka na predhodno preskušenih enotah, tlak ne sme biti nižji od 80 % izhodiščnega porušitvenega tlaka, razen če hidrostatični tlak presega 400 % nazivnega delovnega tlaka.

2.2   Preskus tesnjenja

Ena enota, ki ni bila predhodno preskušena, se preskusi pri temperaturi okolice, visoki in nizki temperaturi, ne da bi se na njej izvedli drugi preskusi ustreznosti zasnove. Trije preskusni temperaturni pogoji so:

| (a) | temperatura okolice: enota se kondicionira pri temperaturi 20 (± 5) °C; preskus se izvede pri 5 % nazivnega delovnega tlaka (+ 0/– 2 MPa) in 150 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa); |
| --- | --- |

(a)

temperatura okolice: enota se kondicionira pri temperaturi 20 (± 5) °C; preskus se izvede pri 5 % nazivnega delovnega tlaka (+ 0/– 2 MPa) in 150 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa);

| (b) | visoka temperatura: enota se kondicionira pri temperaturi 85 °C ali višji temperaturi; preskus se izvede pri 5 % nazivnega delovnega tlaka (+ 0/– 2 MPa) in 150 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa); |
| --- | --- |

(b)

visoka temperatura: enota se kondicionira pri temperaturi 85 °C ali višji temperaturi; preskus se izvede pri 5 % nazivnega delovnega tlaka (+ 0/– 2 MPa) in 150 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa);

| (c) | nizka temperatura: enota se kondicionira pri temperaturi – 40 °C ali nižji temperaturi; preskus se izvede pri 5 % nazivnega delovnega tlaka (+ 0/– 2 MPa) in 100 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa). |
| --- | --- |

(c)

nizka temperatura: enota se kondicionira pri temperaturi – 40 °C ali nižji temperaturi; preskus se izvede pri 5 % nazivnega delovnega tlaka (+ 0/– 2 MPa) in 100 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa).

Na dodatnih enotah se preskus tesnjenja izvede, kot je določeno v drugih preskusih v odstavku 2 Priloge 4, z neprekinjeno izpostavljenostjo in pri temperaturah, določenih v navedenih preskusih.

Izstopna odprtina se priključi na ustrezen priključek, skozi vstopno odprtino pa se dovaja stisnjen vodik. Enota se pri vseh navedenih preskusnih temperaturah kondicionira eno minuto, tako da se potopi v tekočino z nadzorovano temperaturo (ali z enakovredno metodo). Če se v določenem časovnem obdobju ne pojavijo mehurčki, vzorec uspešno prestane preskus. Če se mehurčki pojavijo, se stopnja puščanja izmeri z ustrezno metodo. Stopnja puščanja ne sme presegati 10 Nml vodikovega plina na uro.

2.3   Ciklični tlačni preskus pri ekstremni temperaturi

| (a) | Skupno število ciklov delovanja za kontrolni ventil je 11 000, za zaporni ventil pa 50 000. Ventilska enota se namesti na preskusno napravo v skladu s specifikacijami proizvajalca za vgradnjo. Preverjanje delovanja enote se neprekinjeno ponavlja, da se vodikov plin uporabi pri vseh določenih tlakih.
  Cikel delovanja je opredeljen na naslednji način:






  (i) | kontrolni ventil se priključi na preskusno napravo, nato pa se vhod kontrolnega ventila v šeststopenjskih impulzih izpostavi tlaku, ki ustreza 100 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), pri čemer je izhod ventila zaprt. Tlak se nato sprosti skozi vhod kontrolnega ventila. Pred naslednjim ciklom se tlak na izhodni strani kontrolnega ventila zniža na manj kot 60 % nazivnega delovnega tlaka; |
| --- | --- | --- |

(a)

Skupno število ciklov delovanja za kontrolni ventil je 11 000, za zaporni ventil pa 50 000. Ventilska enota se namesti na preskusno napravo v skladu s specifikacijami proizvajalca za vgradnjo. Preverjanje delovanja enote se neprekinjeno ponavlja, da se vodikov plin uporabi pri vseh določenih tlakih.

Cikel delovanja je opredeljen na naslednji način:

(i)

kontrolni ventil se priključi na preskusno napravo, nato pa se vhod kontrolnega ventila v šeststopenjskih impulzih izpostavi tlaku, ki ustreza 100 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), pri čemer je izhod ventila zaprt. Tlak se nato sprosti skozi vhod kontrolnega ventila. Pred naslednjim ciklom se tlak na izhodni strani kontrolnega ventila zniža na manj kot 60 % nazivnega delovnega tlaka;

| (ii) | zaporni ventil se priključi na preskusno napravo, nato pa se vhodna in izhodna stran neprekinjeno izpostavita tlaku. |
| --- | --- |

(ii)

zaporni ventil se priključi na preskusno napravo, nato pa se vhodna in izhodna stran neprekinjeno izpostavita tlaku.

Cikel delovanja vključuje en popoln operativni cikel in ponastavitev.

| (b) | Preskus se izvede na enoti, stabilizirani pri naslednjih temperaturah:






  (i) | nihanje pri temperaturi okolice. Na enoti se izvedejo cikli delovanja (odprto/zaprto) pri tlaku, ki ustreza 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa); tako se izvede 90 % skupnega števila ciklov, s tem da je del stabiliziran pri temperaturi 20 (± 5) °C. Po zaključku ciklov delovanja pri temperaturi okolice mora enota izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja pri temperaturi okolice iz odstavka 2.2 Priloge 4; |
| --- | --- | --- |

(b)

Preskus se izvede na enoti, stabilizirani pri naslednjih temperaturah:

(i)

nihanje pri temperaturi okolice. Na enoti se izvedejo cikli delovanja (odprto/zaprto) pri tlaku, ki ustreza 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa); tako se izvede 90 % skupnega števila ciklov, s tem da je del stabiliziran pri temperaturi 20 (± 5) °C. Po zaključku ciklov delovanja pri temperaturi okolice mora enota izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja pri temperaturi okolice iz odstavka 2.2 Priloge 4;

| (ii) | nihanje pri visoki temperaturi. Na enoti se nato izvedejo cikli delovanja pri tlaku, ki ustreza 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa); tako se izvede 5 % skupnega števila ciklov delovanja, s tem da je del stabiliziran pri temperaturi 85 °C ali višji temperaturi. Po zaključku ciklov pri temperaturi 85 °C mora enota izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja pri visoki temperaturi (85 °C) iz odstavka 2.2 Priloge 4; |
| --- | --- |

(ii)

nihanje pri visoki temperaturi. Na enoti se nato izvedejo cikli delovanja pri tlaku, ki ustreza 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa); tako se izvede 5 % skupnega števila ciklov delovanja, s tem da je del stabiliziran pri temperaturi 85 °C ali višji temperaturi. Po zaključku ciklov pri temperaturi 85 °C mora enota izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja pri visoki temperaturi (85 °C) iz odstavka 2.2 Priloge 4;

| (iii) | nihanje pri nizki temperaturi. Nato se na enoti izvedejo cikli delovanja pri tlaku, ki ustreza 100 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa); tako se izvede 5 % skupnega števila ciklov, s tem da je del stabiliziran pri temperaturi – 40 °C ali nižji temperaturi. Po zaključku ciklov delovanja pri temperaturi – 40 °C mora enota izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja pri nizki temperaturi (– 40 °C) iz odstavka 2.2 Priloge 4. |
| --- | --- |

(iii)

nihanje pri nizki temperaturi. Nato se na enoti izvedejo cikli delovanja pri tlaku, ki ustreza 100 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa); tako se izvede 5 % skupnega števila ciklov, s tem da je del stabiliziran pri temperaturi – 40 °C ali nižji temperaturi. Po zaključku ciklov delovanja pri temperaturi – 40 °C mora enota izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja pri nizki temperaturi (– 40 °C) iz odstavka 2.2 Priloge 4.

| (c) | Preskus kontrolnega ventila s pretokom, ki povzroča oscilacijo („chatter“): po 11 000 ciklih delovanja in preskusih tesnjenja iz odstavka 2.3(b) Priloge 4 se kontrolni ventil za 24 ur izpostavi pretoku, ki povzroča oscilacijo ventila, in sicer pri stopnji pretoka, ki povzroča največjo oscilacijo (največje drhtenje ventila). Na koncu tega preskusa mora kontrolni ventil izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja pri temperaturi okolice (odstavek 2.2 Priloge 4) in preskusa trdnosti (odstavek 2.1 Priloge 4). |
| --- | --- |

(c)

Preskus kontrolnega ventila s pretokom, ki povzroča oscilacijo („chatter“): po 11 000 ciklih delovanja in preskusih tesnjenja iz odstavka 2.3(b) Priloge 4 se kontrolni ventil za 24 ur izpostavi pretoku, ki povzroča oscilacijo ventila, in sicer pri stopnji pretoka, ki povzroča največjo oscilacijo (največje drhtenje ventila). Na koncu tega preskusa mora kontrolni ventil izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja pri temperaturi okolice (odstavek 2.2 Priloge 4) in preskusa trdnosti (odstavek 2.1 Priloge 4).

2.4   Preskus odpornosti proti koroziji zaradi soli

Sestavni del se namesti v običajni položaj in za 500 ur izpostavi preskusu s slano meglo, kot je določeno v standardu ASTM B117 (Standard Practice for Operating Salt Spray (Fog) Apparatus (standardna praksa za delovanje naprave za slano pršilno meglo)). Temperatura v komori s slano meglo se vzdržuje na 30–35 °C. Solna raztopina vsebuje 5 % natrijevega klorida in 95 % destilirane vode glede na maso.

Vzorec se takoj po preskusu odpornosti proti koroziji spere in nežno očisti, da se odstranijo ostanki soli, ter pregleda zaradi morebitnih deformacij, nato pa mora izpolnjevati naslednje zahteve:

| (a) | na sestavnem delu ne sme biti znakov fizične degradacije, ki bi lahko poslabšali njegovo delovanje, zlasti: razpok, mehčanja ali nabrekanja. Površinske spremembe, kot so luknjice ali madeži, niso poškodbe, ki bi vplivale na delovanje; |
| --- | --- |

(a)

na sestavnem delu ne sme biti znakov fizične degradacije, ki bi lahko poslabšali njegovo delovanje, zlasti: razpok, mehčanja ali nabrekanja. Površinske spremembe, kot so luknjice ali madeži, niso poškodbe, ki bi vplivale na delovanje;

| (b) | preskus tesnjenja pri temperaturi okolice (odstavek 2.2 Priloge 4); |
| --- | --- |

(b)

preskus tesnjenja pri temperaturi okolice (odstavek 2.2 Priloge 4);

| (c) | hidrostatični preskus trdnosti (odstavek 2.1 Priloge 4). |
| --- | --- |

(c)

hidrostatični preskus trdnosti (odstavek 2.1 Priloge 4).

2.5   Preskus z dejavniki iz okolja vozila

Odpornost proti degradaciji zaradi izpostavljenosti avtomobilskim tekočinam se določi z naslednjim preskusom:

| (a) | vhodni in izhodni priključki ventilske enote se priključijo ali zaprejo v skladu z navodili proizvajalca za vgradnjo. Zunanje površine ventilske enote se pri temperaturi 20 (± 5) °C za 24 ur izpostavijo vsaki od naslednjih tekočin:






  (i) | žveplovi kislini (19-odstotni raztopini v vodi glede na prostornino); |
| --- | --- | --- |

(a)

vhodni in izhodni priključki ventilske enote se priključijo ali zaprejo v skladu z navodili proizvajalca za vgradnjo. Zunanje površine ventilske enote se pri temperaturi 20 (± 5) °C za 24 ur izpostavijo vsaki od naslednjih tekočin:

(i)

žveplovi kislini (19-odstotni raztopini v vodi glede na prostornino);

| (ii) | natrijevemu hidroksidu (25-odstotni raztopini v vodi glede na maso); |
| --- | --- |

(ii)

natrijevemu hidroksidu (25-odstotni raztopini v vodi glede na maso);

| (iii) | amonijevemu nitratu (28-odstotni raztopini v vodi glede na maso) in |
| --- | --- |

(iii)

amonijevemu nitratu (28-odstotni raztopini v vodi glede na maso) in

| (iv) | tekočini za čiščenje vetrobranskega stekla (50-odstotni raztopini metilnega alkohola v vodi glede na prostornino). |
| --- | --- |

(iv)

tekočini za čiščenje vetrobranskega stekla (50-odstotni raztopini metilnega alkohola v vodi glede na prostornino).

Tekočine se po potrebi dodajajo, da se v celotnem preskusu zagotovi popolna izpostavljenost. Z vsako tekočino se izvede ločen preskus. Lahko se uporabi en sestavni del, ki se zaporedoma izpostavi vsem tekočinam;

| (b) | po izpostavljenosti vsaki kemikaliji se sestavni del obriše in spere z vodo; |
| --- | --- |

(b)

po izpostavljenosti vsaki kemikaliji se sestavni del obriše in spere z vodo;

| (c) | na sestavnem delu ne sme biti znakov fizične degradacije, ki bi lahko poslabšali njegovo delovanje, zlasti: razpok, mehčanja ali nabrekanja. Površinske spremembe, kot so luknjice ali madeži, niso poškodbe, ki bi vplivale na delovanje. Po koncu vseh izpostavljenosti morajo enote izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja pri temperaturi okolice (odstavek 2.2 Priloge 4) in hidrostatičnega preskusa trdnosti (odstavek 2.1 Priloge 4). |
| --- | --- |

(c)

na sestavnem delu ne sme biti znakov fizične degradacije, ki bi lahko poslabšali njegovo delovanje, zlasti: razpok, mehčanja ali nabrekanja. Površinske spremembe, kot so luknjice ali madeži, niso poškodbe, ki bi vplivale na delovanje. Po koncu vseh izpostavljenosti morajo enote izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja pri temperaturi okolice (odstavek 2.2 Priloge 4) in hidrostatičnega preskusa trdnosti (odstavek 2.1 Priloge 4).

2.6   Preskus izpostavljenosti ozračju

Preskus izpostavljenosti ozračju se nanaša na ustreznost kontrolnega ventila in samodejnih zapornih ventilov, če sestavni del vsebuje nekovinske materiale, ki so v običajnih pogojih delovanja izpostavljeni ozračju.

| (a) | Na nobenem od nekovinskih materialov, ki zagotavljajo zapore za zadrževanje goriva in so izpostavljeni ozračju ter za katere vložnik ne predloži zadovoljive izjave o lastnostih, po 96-urni izpostavljenosti kisiku pri temperaturi 70 °C in tlaku 2 MPa v skladu s standardom ASTM D572 (Standard Test Method for Rubber – Deterioration by Heat and Oxygen (standardna preskusna metoda za gumo – poslabšanje zaradi toplote in kisika)) ne sme biti razpok ali vidnih znakov poslabšanja stanja. |
| --- | --- |

(a)

Na nobenem od nekovinskih materialov, ki zagotavljajo zapore za zadrževanje goriva in so izpostavljeni ozračju ter za katere vložnik ne predloži zadovoljive izjave o lastnostih, po 96-urni izpostavljenosti kisiku pri temperaturi 70 °C in tlaku 2 MPa v skladu s standardom ASTM D572 (Standard Test Method for Rubber – Deterioration by Heat and Oxygen (standardna preskusna metoda za gumo – poslabšanje zaradi toplote in kisika)) ne sme biti razpok ali vidnih znakov poslabšanja stanja.

| (b) | Pri vseh elastomerih se na en ali več naslednjih načinov dokaže odpornost proti ozonu:






  (i) | na podlagi specifikacije elastomernih spojin z dokazano odpornostjo proti ozonu; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pri vseh elastomerih se na en ali več naslednjih načinov dokaže odpornost proti ozonu:

(i)

na podlagi specifikacije elastomernih spojin z dokazano odpornostjo proti ozonu;

| (ii) | s preskušanjem sestavnih delov v skladu s standardom ISO 1431/1, ASTM D1149 ali enakovrednimi preskusnimi metodami. |
| --- | --- |

(ii)

s preskušanjem sestavnih delov v skladu s standardom ISO 1431/1, ASTM D1149 ali enakovrednimi preskusnimi metodami.

2.7   -Električni preskusi

-Električni preskusi se uporabljajo za ugotavljanje ustreznosti samodejnega zapornega ventila; ne uporabljajo se za ugotavljanje ustreznosti kontrolnih ventilov.

| (a) | Preskus z nenormalno napetostjo. Elektromagnetni ventil se priključi na vir spremenljive enosmerne napetosti. Nato se preskusi na naslednji način:






  (i) | za eno uro se vzpostavi ravnovesje (ustaljena temperatura) pri 1,5-kratni nazivni napetosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

Preskus z nenormalno napetostjo. Elektromagnetni ventil se priključi na vir spremenljive enosmerne napetosti. Nato se preskusi na naslednji način:

(i)

za eno uro se vzpostavi ravnovesje (ustaljena temperatura) pri 1,5-kratni nazivni napetosti;

| (ii) | napetost se zviša na dvakratno nazivno napetost ali 60 voltov, kar koli je manj, in se na tej ravni ohrani eno minuto; |
| --- | --- |

(ii)

napetost se zviša na dvakratno nazivno napetost ali 60 voltov, kar koli je manj, in se na tej ravni ohrani eno minuto;

| (iii) | morebitna okvara ne sme povzročiti zunanjega puščanja, odprtega položaja ventila ali nevarnih pogojev, kot so dim, ogenj ali taljenje. |
| --- | --- |

(iii)

morebitna okvara ne sme povzročiti zunanjega puščanja, odprtega položaja ventila ali nevarnih pogojev, kot so dim, ogenj ali taljenje.

Najnižja napetost odpiranja pri nazivnem delovnem tlaku in sobni temperaturi je pri 12-voltnem sistemu enaka 9 V ali nižja, pri 24-voltnem sistemu pa enaka 18 V ali nižja.

| (b) | Preskus izolacijske upornosti. Med električnim vodnikom in ohišjem sestavnega dela se za najmanj dve sekundi spusti enosmerni tok pri napetosti 1 000 V. Najmanjša dovoljena upornost za navedeni sestavni del je 240 kΩ. |
| --- | --- |

(b)

Preskus izolacijske upornosti. Med električnim vodnikom in ohišjem sestavnega dela se za najmanj dve sekundi spusti enosmerni tok pri napetosti 1 000 V. Najmanjša dovoljena upornost za navedeni sestavni del je 240 kΩ.

2.8   Preskus s tresljaji

V ventilski enoti se z vodikom vzpostavi tlak, ki ustreza 100 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), enota se na obeh koncih zatesni, nato pa se za 30 minut izpostavi tresljajem vzdolž vsake od treh pravokotnih osi (navpične, stranske in vzdolžne) pri najvišjih resonančnih frekvencah. Najvišje resonančne frekvence se določijo na podlagi pospeška 1,5 g in s preletom čez območje sinusoidne frekvence od 10 do 40 Hz, pri čemer je čas preleta 10 minut. Če resonančna frekvenca ni v tem območju, se preskus izvede pri 40 Hz. Po tem preskusu na nobenem vzorcu ne sme biti vidnih zunanjih poškodb, ki kažejo, da je pravilno delovanje dela ogroženo. Na koncu preskusa mora enota izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja pri temperaturi okolice iz odstavka 2.2 Priloge 4.

2.9   Preskus odpornosti proti razpokam zaradi napetostne korozije

Za ventilske enote, ki vsebujejo sestavne dele iz zlitin na osnovi bakra (npr. medenine), se preskusi ena ventilska enota. Ventilska enota se razstavi, vsi sestavni deli iz zlitin na osnovi bakra se razmastijo, ventilska enota se ponovno sestavi, nato pa se položi v stekleno komoro s steklenim pokrovom, v kateri je deset dni stalno izpostavljena vlažni mešanici amoniaka in zraka.

Na dnu steklene komore se pod vzorcem vzdržuje vodna raztopina amoniaka s specifično težo 0,94, pri čemer je koncentracija najmanj 20 ml na liter prostornine komore. Vzorec se postavi na pladenj iz inertnega materiala 35 (± 5) mm nad vodno raztopino amoniaka. Vlažna mešanica amoniaka in zraka se vzdržuje pri atmosferskem tlaku in temperaturi 35 (± 5) °C. Ta preskus ne sme povzročiti razpok ali odstopanja plasti na sestavnih delih iz zlitin na osnovi bakra.

2.10   Preskus izpostavljenosti predhodno ohlajenemu vodiku

Ventilska enota se za najmanj tri minute izpostavi predhodno ohlajenemu vodikovemu plinu pri temperaturi – 40 °C ali manj, pri čemer pretok pri zunanji temperaturi 20 (± 5) °C znaša 30 g/sekundo. Tlak v enoti se sprosti, nato pa se po dveh minutah zadrževanja ponovno vzpostavi. Ta preskus se desetkrat ponovi. Nato se ta preskusni postopek ponovi še z dodatnimi desetimi cikli, le da se obdobje zadrževanja podaljša na 15 minut. Po preskusu mora enota izpolnjevati zahteve preskusa tesnjenja pri temperaturi okolice iz odstavka 2.2 Priloge 4.

DODATEK 1

PREGLED PRESKUSOV TLAČNIH VARNOSTNIH NAPRAV, KI JIH AKTIVIRA TOPLOTA (TPRD)

(1.6.) Preskus odpornosti proti razpokam zaradi napetostne korozije

Samo za TPRD z zlitinami na osnovi bakra:

Se ne aktivira

3 xTPRD Za 10 ur pri Tact

5 xTPRD Za 500 ur pri Tlife

(1.8.) Preskus tesnjenja

(1.8.) Preskus

tesnjenja

(1.2.) Pospešeno preskušanje življenjske dobe

(1.7.)Preskus s padcem in tresljaji

(1.4.) Preskus odpornosti proti koroziji zaradi soli

1 x TPRD

Se aktivira

(1.9.) Preskus aktiviranja na preskusni mizi

(1.10.) Preskus pretoka

(1.9.) Preskus

aktiviranja

3 x TPRD

(1.1.) Ciklični tlačni preskus

(1.3.) Ciklični temperaturni preskus

(1.5.) Preskus z dejavniki iz okolja vozila

8 xTPRD

5 xTPRD

1 xTPRD

Preskusi delovanja in preskusi z obremenitvijo

(1.10.) Preskus pretoka

2 x TPRD

7 xTPRD

1 xTPRD

2 xTPRD

1 xTPRD

Izhodiščni preskusi

DODATEK 2

PREGLED PRESKUSOV KONTROLNEGA VENTILA IN SAMODEJNEGA ZAPORNEGA VENTILA

Preskus s pretokom, ki povzroča oscilacijo

Velja za samodejni zaporni ventil

(2.2.) Preskus tesnjenja pri – 40 °C

(2.2.) Preskus tesnjenja pri 20 °C

pT cikl. pri – 40 °C

pT cikl. pri + 85 °C

(2.2) Preskus tesnjenja pri 20 °C

(2.10) Preskus izpostavljenosti predhodno ohlajenemu vodiku

(2.9.) Preskus odpornosti proti razpokam zaradi napetostne korozije

(2.1.) Hidrostatični preskus trdnosti (izhodiščni)

(2.2.) Preskus tesnjenja pri 20 °C (izhodiščni)

(2.2.) Preskus tesnjenja

(2.7.) Električni preskus

Preskusi delovanja in preskusi z obremenitvijo

Vizualni pregled

Vizualni pregled

(2.1.) Hidrostatični preskus trdnosti

(2.2.) Preskus tesnjenja

pT cikl. pri 20 °C

1 x sestavni del

(2.3.) Ciklični tlačni preskus pri ekstremni temperaturi (pT)

(2.4.) Preskus odpornosti proti koroziji zaradi soli

(2.5.) Preskus z dejavniki iz okolja vozila

(2.8.) Preskus s tresljaji

(2.6.) Preskus izpostavljenosti ozračju

1 x sestavni del

1 x sestavni del

1 x sestavni del

1 x sestavni del

1 x sestavni del

Izhodiščni preskusi

1 x sestavni del

1 x sestavni del

1 x sestavni del

1 x sestavni del

---

PRILOGA 5

PRESKUSNI POSTOPKI ZA SISTEM VOZILA ZA GORIVO, KI VKLJUČUJE SISTEM ZA SHRANJEVANJE STISNJENEGA VODIKA

1.   PRESKUS TESNJENJA SISTEMA ZA SHRANJEVANJE STISNJENEGA VODIKA PO TRKU

Preskusi trka, ki se uporabljajo za ocenjevanje puščanja vodika po trku, so določeni v odstavku 7.2 tega pravilnika.

Pred preskusom trka se v sistem za shranjevanje vodika vgradijo merilne naprave za potrebne meritve tlaka in temperature, če standardno vozilo še nima takih naprav z zahtevano natančnostjo.

Sistem za shranjevanje se nato po potrebi očisti v skladu z navodili proizvajalca, da se iz posode odstranijo nečistoče, preden se sistem za shranjevanje napolni s stisnjenim vodikovim ali helijevim plinom. Ker se tlak v sistemu za shranjevanje spreminja s temperaturo, je ciljni polnilni tlak odvisen od temperature. Ciljni tlak se določi z naslednjo enačbo:

Ptarget = NWP × (273 + To) / 288,

pri čemer je NWP nazivni delovni tlak (v MPa), To temperatura okolice, na katero naj bi se sistem za shranjevanje po pričakovanjih ustalil, Ptarget pa ciljni polnilni tlak po ustalitvi temperature.

Posoda se napolni do najmanj 95 % ciljnega polnilnega tlaka, nato pa se pred preskusom trka omogoči njena ustalitev (stabilizacija).

Glavni zaporni ventil in zaporni ventili za vodikov plin, ki so na ceveh za vodikov plin za glavnim zapornim ventilom, so tik pred udarcem v takem stanju kot običajno pri normalnih pogojih vožnje.

1.1   Preskus tesnjenja po trku: sistem za shranjevanje stisnjenega vodika, napolnjen s stisnjenim vodikom

Tlak vodikovega plina P0 (MPa) in temperatura T0 (°C) se izmerita tik pred trkom, po trku pa v časovnih intervalih Δt (min). Časovni interval Δt začne teči, ko se vozilo po trku ustavi, in traja najmanj 60 minut. Po potrebi se podaljša, da se zagotovi merilna natančnost za sistem za shranjevanje z veliko prostornino, ki deluje pod tlakom do 70 MPa; v takem primeru se Δt izračuna z naslednjo enačbo:

Δt = VCHSS × NWP / 1 000 × ((–0,027 × NWP + 4) × Rs – 0,21) – 1,7 × Rs,

pri čemer je Rs = Ps / NWP, Ps razpon tipala tlaka (MPa), NWP nazivni delovni tlak (MPa), VCHSS prostornina sistema za shranjevanje stisnjenega vodika (l), Δt pa časovni interval (min). Če je izračunana vrednost Δt manjša od 60 minut, se Δt nastavi na 60 minut.

Začetna masa vodika v sistemu za shranjevanje se izračuna na naslednji način:

| | Po′ = Po × 288 / (273 + T0), |
| --- | --- |

Po′ = Po × 288 / (273 + T0),

| | ρo′ = –0,0027 × (P0′)2 + 0,75 × P0′ + 0,5789, |
| --- | --- |

ρo′ = –0,0027 × (P0′)2 + 0,75 × P0′ + 0,5789,

| | Mo = ρo′ × VCHSS. |
| --- | --- |

Mo = ρo′ × VCHSS.

Končna masa vodika v sistemu za shranjevanje Mf na koncu časovnega intervala Δt se izračuna na naslednji način:

| | Pf′ = Pf × 288 / (273 + Tf), |
| --- | --- |

Pf′ = Pf × 288 / (273 + Tf),

| | ρf′ = –0,0027 × (Pf′)2 + 0,75 × Pf′ + 0,5789, |
| --- | --- |

ρf′ = –0,0027 × (Pf′)2 + 0,75 × Pf′ + 0,5789,

| | Mf = ρf′ × VCHSS, |
| --- | --- |

Mf = ρf′ × VCHSS,

pri čemer je Pf izmerjeni končni tlak (MPa) na koncu časovnega intervala, Tf pa izmerjena končna temperatura (°C).

Povprečni pretok vodika v časovnem intervalu (ki mora biti manjši od meril iz odstavka 7.2.1) je torej

VH2 = (Mf – Mo) / Δt × 22,41 / 2,016 × (Ptarget / Po),

pri čemer je VH2 povprečni volumski pretok (NL/min) v časovnem intervalu, izraz (Ptarget / Po) pa se uporablja za izravnavo razlik med izmerjenim začetnim tlakom Po in ciljnim polnilnim tlakom Ptarget.

1.2   Preskus tesnjenja po trku: sistem za shranjevanje stisnjenega vodika, napolnjen s stisnjenim helijem

Tlak helijevega plina P0 (MPa) in temperatura T0 (°C) se izmerita tik pred trkom, nato pa v vnaprej določenem časovnem intervalu po trku. Časovni interval Δt začne teči, ko se vozilo po trku ustavi, in traja najmanj 60 minut. Po potrebi se podaljša, da se zagotovi merilna natančnost za sistem za shranjevanje z veliko prostornino, ki deluje pod tlakom do 70 MPa; v takem primeru se Δt izračuna z naslednjo enačbo:

Δt = VCHSS × NWP / 1 000 × ((–0,028 × NWP + 5,5) × Rs – 0,3) – 2,6 × Rs,

pri čemer je Rs = Ps / NWP, Ps razpon tipala tlaka (MPa), NWP nazivni delovni tlak (MPa), VCHSS prostornina sistema za shranjevanje stisnjenega vodika (l), Δt pa časovni interval (min). Če je vrednost Δt manjša od 60 minut, se Δt nastavi na 60 minut.

Začetna masa helija v sistemu za shranjevanje se izračuna na naslednji način:

| | Po′ = Po × 288 / (273 + T0), |
| --- | --- |

Po′ = Po × 288 / (273 + T0),

| | ρo′ = –0,0043 × (P0′)2 + 1,53 × P0′ + 1,49, |
| --- | --- |

ρo′ = –0,0043 × (P0′)2 + 1,53 × P0′ + 1,49,

| | Mo = ρo′ × VCHSS. |
| --- | --- |

Mo = ρo′ × VCHSS.

Končna masa helija v sistemu za shranjevanje Mf na koncu časovnega intervala Δt se izračuna na naslednji način:

| | Pf′ = Pf × 288 / (273 + Tf), |
| --- | --- |

Pf′ = Pf × 288 / (273 + Tf),

| | ρf′ = –0,0043 × (Pf′)2 + 1,53 × Pf′ + 1,49, |
| --- | --- |

ρf′ = –0,0043 × (Pf′)2 + 1,53 × Pf′ + 1,49,

| | Mf = ρf′ × VCHSS, |
| --- | --- |

Mf = ρf′ × VCHSS,

pri čemer je Pf izmerjeni končni tlak (MPa) na koncu časovnega intervala, Tf pa izmerjena končna temperatura (°C).

Povprečni pretok helija v časovnem intervalu je torej

VHe = (Mf – Mo) / Δt × 22,41 / 4,003 × (Ptarget / Po),

pri čemer je VHe povprečni volumski pretok (NL/min) v časovnem intervalu, izraz Ptarget / Po pa se uporablja za izravnavo razlik med izmerjenim začetnim tlakom (Po) in ciljnim polnilnim tlakom (Ptarget).

Pretvorba povprečnega volumskega pretoka helija v povprečni pretok vodika se izračuna z naslednjo enačbo:

VH2 = VHe / 0,75,

pri čemer je VH2 ustrezni povprečni volumski pretok vodika (ki mora biti manjši od zahtev iz odstavka 7.2.1 tega pravilnika, ki jih je treba izpolniti).

2.   PRESKUS UGOTAVLJANJA KONCENTRACIJE V ZAPRTIH PROSTORIH PO TRKU

Meritve se evidentirajo v preskusu trka, v katerem se oceni potencialno puščanje vodika (ali helija) (preskusni postopek iz odstavka 1 Priloge 5).

Izberejo se tipala, ki merijo kopičenje vodikovega ali helijevega plina ali zmanjševanje količine kisika (ker vodik/helij, ki uhaja, izpodriva zrak).

Tipala so umerjena glede na sledljive reference, da se zagotovi natančnost ± 5 % pri ciljnih merilih 4 % vodika ali 3 % helija v zraku glede na prostornino ter merilna zmogljivost, ki pokriva celoten obseg skale in za najmanj 25 % presega ciljna merila. Tipalo mora biti sposobno v 10 sekundah doseči 90-odstotni odziv na spremembo koncentracije, ki zajema celotni obseg skale.

Tipala so pred trkom nameščena v prostoru za potnike in prtljažnem prostoru vozila, kot sledi:

| (a) | na razdalji največ 250 mm od obrobe strehe nad voznikovim sedežem ali blizu zgornjega središča prostora za potnike; |
| --- | --- |

(a)

na razdalji največ 250 mm od obrobe strehe nad voznikovim sedežem ali blizu zgornjega središča prostora za potnike;

| (b) | na razdalji največ 250 mm od tal pred zadnjim (ali najbolj zadnjim) sedežem v prostoru za potnike; |
| --- | --- |

(b)

na razdalji največ 250 mm od tal pred zadnjim (ali najbolj zadnjim) sedežem v prostoru za potnike;

| (c) | na razdalji največ 100 mm od vrha prtljažnih prostorov v vozilu, na katere določeni trk, ki ga je treba izvesti, ne vpliva neposredno. |
| --- | --- |

(c)

na razdalji največ 100 mm od vrha prtljažnih prostorov v vozilu, na katere določeni trk, ki ga je treba izvesti, ne vpliva neposredno.

Tipala se varno pritrdijo na konstrukcijo vozila ali sedeže in se za načrtovani preskus trka zaščitijo pred razbitinami, izpušnim plinom iz zračne blazine in projektili. Meritve po trku se evidentirajo z napravami v vozilu ali z daljinskim prenosom.

Vozilo je lahko na prostem na območju, ki je zaščiteno pred vetrom in morebitnim vplivom sonca, ali v zaprtem prostoru, ki je dovolj velik ali prezračen, da se prepreči kopičenje vodika v prostoru za potnike ali prtljažnem prostoru, ki presega 10 % ciljnih meril.

V zaprtih prostorih se zbiranje podatkov po trku začne, ko se vozilo ustavi. Podatki s tipal se zbirajo vsaj vsakih pet sekund, to zbiranje pa se nadaljuje 60 minut po preskusu. Za meritve se lahko uporabi zamik prvega reda (časovna konstanta) do največ pet sekund, da se zagotovi „glajenje“ in da se filtrirajo učinki napačnih podatkovnih točk.

Filtrirani odčitki z vsakega tipala morajo biti v celotnem 60-minutnem preskusnem obdobju po trku pod ciljnimi merili, tj. pod 4,0 % za vodik ali 3,0 % za helij.

3.   PRESKUS SKLADNOSTI ZA POGOJE PRI POSAMEZNI OKVARI

Izvede se preskusni postopek iz odstavka 3.1 ali 3.2 Priloge 5.

3.1   Preskusni postopek za vozilo, opremljeno z detektorji puščanja vodikovega plina

3.1.1   Preskusni pogoji

3.1.1.1   Preskusno vozilo: pogonski sistem preskusnega vozila se zažene, ogreje do običajne delovne temperature in pusti, da deluje v celotnem preskusu. Če vozila ne poganjajo gorivne celice, se ogreje in pusti, da deluje v prostem teku. Če ima preskusno vozilo sistem za samodejno zaustavitev motorja v prostem teku, se sprejmejo ukrepi, da se prepreči zaustavitev motorja.

3.1.1.2   Preskusni plin: dve mešanici zraka in vodikovega plina: 3,0-odstotna (ali manjša) koncentracija vodika v zraku za preverjanje delovanja opozorila in 4,0-odstotna (ali manjša) koncentracija vodika v zraku za preverjanje funkcije zaustavitve. Ustrezne koncentracije se izberejo na podlagi priporočila proizvajalca (ali specifikacije detektorja).

3.1.2   Preskusna metoda

3.1.2.1   Priprava preskusa: preskus se izvede brez vpliva vetra, kar se zagotovi z ustreznimi sredstvi, na primer:

| (a) | cev za dovajanje preskusnega plina se namesti na detektor za puščanje vodikovega plina; |
| --- | --- |

(a)

cev za dovajanje preskusnega plina se namesti na detektor za puščanje vodikovega plina;

| (b) | detektor za puščanje vodika se pokrije s pokrovom, da plin zagotovo ostane v njegovi bližini. |
| --- | --- |

(b)

detektor za puščanje vodika se pokrije s pokrovom, da plin zagotovo ostane v njegovi bližini.

3.1.2.2   Izvedba preskusa

| (a) | Preskusni plin se vpihuje proti detektorju za puščanje vodikovega plina; |
| --- | --- |

(a)

Preskusni plin se vpihuje proti detektorju za puščanje vodikovega plina;

| (b) | pravilno delovanje opozorilnega sistema je potrjeno, ko sistem prestane preskus s plinom za preverjanje delovanja opozorila; |
| --- | --- |

(b)

pravilno delovanje opozorilnega sistema je potrjeno, ko sistem prestane preskus s plinom za preverjanje delovanja opozorila;

| (c) | pri preskušanju s plinom se potrdi, da je glavni zaporni ventil zaprt, s čimer se preveri funkcija zaustavitve. Za potrditev delovanja glavnega zapornega ventila sistema za dovajanje vodika se lahko uporabi na primer spremljanje električne energije v zapornem ventilu ali zvoka aktiviranja zapornega ventila. |
| --- | --- |

(c)

pri preskušanju s plinom se potrdi, da je glavni zaporni ventil zaprt, s čimer se preveri funkcija zaustavitve. Za potrditev delovanja glavnega zapornega ventila sistema za dovajanje vodika se lahko uporabi na primer spremljanje električne energije v zapornem ventilu ali zvoka aktiviranja zapornega ventila.

3.2   Preskusni postopek za celovitost zaprtih prostorov in sistemov za odkrivanje

3.2.1   Priprava

| 3.2.1.1 | Preskus se izvede brez vpliva vetra. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Preskus se izvede brez vpliva vetra.

| 3.2.1.2 | Posebna pozornost se nameni preskusnemu okolju, saj lahko med preskusom nastanejo vnetljive mešanice vodika in zraka. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Posebna pozornost se nameni preskusnemu okolju, saj lahko med preskusom nastanejo vnetljive mešanice vodika in zraka.

| 3.2.1.3 | Pred preskusom se vozilo pripravi tako, da omogoča daljinsko upravljanje izpustov vodika iz sistema za vodik. Število, mesto in pretočnost točk izpusta za glavnim zapornim ventilom za vodik opredeli proizvajalec vozila, pri čemer upošteva najslabše možne primere puščanja pri posamezni okvari. Skupni pretok vseh daljinsko upravljanih izpustov mora biti vsaj tak, da sproži prikaz samodejne „opozorilne“ funkcije in samodejne funkcije zaustavitve dovajanja vodika. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Pred preskusom se vozilo pripravi tako, da omogoča daljinsko upravljanje izpustov vodika iz sistema za vodik. Število, mesto in pretočnost točk izpusta za glavnim zapornim ventilom za vodik opredeli proizvajalec vozila, pri čemer upošteva najslabše možne primere puščanja pri posamezni okvari. Skupni pretok vseh daljinsko upravljanih izpustov mora biti vsaj tak, da sproži prikaz samodejne „opozorilne“ funkcije in samodejne funkcije zaustavitve dovajanja vodika.

| 3.2.1.4 | Če se izvaja preskus ugotavljanja skladnosti z odstavkom 7.1.4.2 tega pravilnika, se detektor za določanje koncentracije vodika za namen preskusa namesti na mesto v prostoru za potnike, na katerem se lahko nakopiči največ vodikovega plina (npr. blizu obloge strehe), če pa se izvaja preskus ugotavljanja skladnosti z odstavkom 7.1.4.3 tega pravilnika, se detektorji za določanje koncentracije vodika namestijo v zaprte ali polzaprte prostore v vozilu, v katerih se lahko kopiči vodik zaradi simuliranih izpustov vodika (glej odstavek 3.2.1.3 Priloge 5). |
| --- | --- |

3.2.1.4

Če se izvaja preskus ugotavljanja skladnosti z odstavkom 7.1.4.2 tega pravilnika, se detektor za določanje koncentracije vodika za namen preskusa namesti na mesto v prostoru za potnike, na katerem se lahko nakopiči največ vodikovega plina (npr. blizu obloge strehe), če pa se izvaja preskus ugotavljanja skladnosti z odstavkom 7.1.4.3 tega pravilnika, se detektorji za določanje koncentracije vodika namestijo v zaprte ali polzaprte prostore v vozilu, v katerih se lahko kopiči vodik zaradi simuliranih izpustov vodika (glej odstavek 3.2.1.3 Priloge 5).

3.2.2   Postopek:

| 3.2.2.1 | Vrata, okna in druge odprtine vozila se zaprejo. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Vrata, okna in druge odprtine vozila se zaprejo.

| 3.2.2.2 | Pogonski sistem se zažene, ogreje do običajne delovne temperature in pusti, da v celotnem preskusu deluje v prostem teku. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Pogonski sistem se zažene, ogreje do običajne delovne temperature in pusti, da v celotnem preskusu deluje v prostem teku.

| 3.2.2.3 | Puščanje se simulira s funkcijo daljinskega upravljanja. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Puščanje se simulira s funkcijo daljinskega upravljanja.

| 3.2.2.4 | Koncentracija vodika se neprekinjeno meri, dokler se tri minute nič ne poveča. Če se izvaja preskus ugotavljanja skladnosti z odstavkom 7.1.4.3 tega pravilnika, se simulirano puščanje nato s funkcijo daljinskega upravljanja povečuje, dokler se glavni ventil za zaustavitev dovajanja vodika ne zapre in se aktivira opozorilni signal. Za potrditev delovanja glavnega zapornega ventila sistema za dovajanje vodika se lahko uporabi spremljanje električne energije v zapornem ventilu ali zvoka aktiviranja zapornega ventila. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Koncentracija vodika se neprekinjeno meri, dokler se tri minute nič ne poveča. Če se izvaja preskus ugotavljanja skladnosti z odstavkom 7.1.4.3 tega pravilnika, se simulirano puščanje nato s funkcijo daljinskega upravljanja povečuje, dokler se glavni ventil za zaustavitev dovajanja vodika ne zapre in se aktivira opozorilni signal. Za potrditev delovanja glavnega zapornega ventila sistema za dovajanje vodika se lahko uporabi spremljanje električne energije v zapornem ventilu ali zvoka aktiviranja zapornega ventila.

| 3.2.2.5 | Če se izvaja preskus ugotavljanja skladnosti z odstavkom 7.1.4.2 tega pravilnika, je preskus uspešno zaključen, če koncentracija vodika v prostoru za potnike ne presega 1,0 %. Če se izvaja preskus ugotavljanja skladnosti z odstavkom 7.1.4.3 tega pravilnika, je preskus uspešno zaključen, če sta se opozorilo in funkcija zaustavitve aktivirala pri ravneh iz odstavka 7.1.4.3 tega pravilnika ali pri nižjih ravneh; v nasprotnem primeru preskus ni uspešno opravljen in sistem ne izpolnjuje pogojev za uporabo v vozilu. |
| --- | --- |

3.2.2.5

Če se izvaja preskus ugotavljanja skladnosti z odstavkom 7.1.4.2 tega pravilnika, je preskus uspešno zaključen, če koncentracija vodika v prostoru za potnike ne presega 1,0 %. Če se izvaja preskus ugotavljanja skladnosti z odstavkom 7.1.4.3 tega pravilnika, je preskus uspešno zaključen, če sta se opozorilo in funkcija zaustavitve aktivirala pri ravneh iz odstavka 7.1.4.3 tega pravilnika ali pri nižjih ravneh; v nasprotnem primeru preskus ni uspešno opravljen in sistem ne izpolnjuje pogojev za uporabo v vozilu.

4.   PRESKUS SKLADNOSTI ZA IZPUŠNI SISTEM VOZILA

4.1   Pogonski sistem preskusnega vozila (npr. sklad gorivnih celic ali motor) se ogreje do običajne delovne temperature.

4.2   Merilna naprava se pred uporabo ogreje na običajno delovno temperaturo.

4.3   Merilni del merilne naprave se namesti na središčnico toka izpušnega plina na razdalji do 100 mm od točke izpusta izpušnih plinov zunaj vozila.

4.4   Koncentracija vodika v izpuhu se v naslednjih korakih neprekinjeno meri:

| (a) | pogonski sistem se zaustavi; |
| --- | --- |

(a)

pogonski sistem se zaustavi;

| (b) | po zaključku postopka zaustavitve se pogonski sistem takoj zažene; |
| --- | --- |

(b)

po zaključku postopka zaustavitve se pogonski sistem takoj zažene;

| (c) | po eni minuti se pogonski sistem izklopi, merjenje pa se nadaljuje, dokler se postopek zaustavitve pogonskega sistema ne zaključi. |
| --- | --- |

(c)

po eni minuti se pogonski sistem izklopi, merjenje pa se nadaljuje, dokler se postopek zaustavitve pogonskega sistema ne zaključi.

4.5   Odzivni čas merjenja merilne naprave mora biti krajši od 300 milisekund.

5.   PRESKUS SKLADNOSTI ZA PUŠČANJE CEVI ZA GORIVO

5.1   Pogonski sistem preskusnega vozila (npr. sklad gorivnih celic ali motor) se ogreje in deluje pri običajni delovni temperaturi, v ceveh za gorivo pa se vzpostavi obratovalni tlak.

5.2   Na dostopnih delih cevi za gorivo, ki vodijo od dela pod visokim tlakom do sklada gorivnih celic (ali motorja), se z detektorjem za puščanje plina ali tekočino za odkrivanje puščanja, kot je milna raztopina, oceni puščanje vodika.

5.3   Postopek za odkrivanje puščanja vodika se izvaja predvsem na spojih.

5.4   Če se uporablja detektor za puščanje plina, se postopek za odkrivanje izvede tako, da detektor za puščanje najmanj 10 sekund deluje na mestih, ki so čim bližje cevem za gorivo.

5.5   Če se uporablja tekočina za odkrivanje puščanja, se postopek za odkrivanje puščanja vodikovega plina izvede takoj po nanosu tekočine. Poleg tega nekaj minut po nanosu tekočine sledijo vizualni pregledi, da se preveri, ali nastajajo mehurčki zaradi neznatnega puščanja.

6.   PREVERJANJE VGRADNJE

Sistem se vizualno pregleda, da se preveri njegova skladnost.

---

Popravki

| 17.5.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/90 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/90

---

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/341 z dne 17. decembra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere določbe carinskega zakonika Unije, kadar zadevni elektronski sistemi še ne delujejo, in o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446

(
  Uradni list Evropske unije L 69 z dne 15. marca 2016
  )

Stran 7, člen 13, odstavek 6, kakor je bil popravljen na strani 55 UL L 96, 5.4.2019:

besedilo:

„6.   Kadar pooblaščeni izdajatelj uporabi posebni žig iz člena 128(2)(e)(ii) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, carinski organi navedeni žig odobrijo, ustreza pa vzorcu iz poglavja II dela II Priloge 72-04 k Delegirani uredbi (EU) 2015/2446. Uporabita se oddelka 23 in 23.1 Priloge 72-04 k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447.“

se glasi:

„6.   Kadar pooblaščeni izdajatelj uporabi posebni žig iz člena 128a(2)(e)(ii) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, carinski organi navedeni žig odobrijo, ustreza pa vzorcu iz poglavja II dela II Priloge 72-04 k Delegirani uredbi (EU) 2015/2446. Uporabita se oddelka 23 in 23.1 Priloge 72-04 k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447.“

---