# Eiropas Savienības L 163/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 163 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 20. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 163

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 20. jūnijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Padomes Direktīva (ES) 2019/997 (2019. gada 18. jūnijs), ar ko izveido ES pagaidu ceļošanas dokumentu un atceļ Lēmumu 96/409/KĀDP | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Padomes Direktīva (ES) 2019/997 (2019. gada 18. jūnijs), ar ko izveido ES pagaidu ceļošanas dokumentu un atceļ Lēmumu 96/409/KĀDP

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2019/998 (2019. gada 13. jūnijs), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību | 13 |
| | * | Padomes Regula (ES) 2019/999 (2019. gada 13. jūnijs), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1387/2013, ar ko aptur kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem | 27 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1000 (2019. gada 14. marts), ar ko Deleģēto regulu (ES) 2017/1799 groza attiecībā uz Ķīnas Tautas bankai piemērojamu atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajām pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām (
  1
  ) | 56 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/1001 (2019. gada 14. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2009/417/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Spānijā | 59 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/1002 (2019. gada 14. jūnijs), ar ko konstatē, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma | 62 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/1003 (2019. gada 14. jūnijs), ar ko konstatē, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma | 64 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1004 (2019. gada 7. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus, kā aprēķināt, verificēt un ziņot datus par atkritumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2012) 2384
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4114)

   (
  1
  ) | 66 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1005 (2019. gada 19. jūnijs), ar ko nosaka, ka atvieglotā muitas nodokļa pagaidu atcelšana Nikaragvas izcelsmes banānu importam nav atbilstīga | 101 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/1006 (2019. gada 7. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu ECB/2011/20, ar ko nosaka detalizētus noteikumus un procedūras atbilstības kritēriju ieviešanai attiecībā uz centrālo vērtspapīru depozitāriju piekļuvi TARGET2 vērtspapīriem pakalpojumiem (ECB/2019/15) | 103 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2019/1007 (2019. gada 7. jūnijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2012/13 par TARGET2 vērtspapīriem (ECB/2019/16) | 108 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2019/998 (2019. gada 13. jūnijs), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību

13

*

Padomes Regula (ES) 2019/999 (2019. gada 13. jūnijs), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1387/2013, ar ko aptur kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem

27

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1000 (2019. gada 14. marts), ar ko Deleģēto regulu (ES) 2017/1799 groza attiecībā uz Ķīnas Tautas bankai piemērojamu atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajām pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām (
  1
  )

1

56

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/1001 (2019. gada 14. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2009/417/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Spānijā

59

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/1002 (2019. gada 14. jūnijs), ar ko konstatē, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma

62

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/1003 (2019. gada 14. jūnijs), ar ko konstatē, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma

64

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1004 (2019. gada 7. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus, kā aprēķināt, verificēt un ziņot datus par atkritumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2012) 2384
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4114)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4114)

1

66

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1005 (2019. gada 19. jūnijs), ar ko nosaka, ka atvieglotā muitas nodokļa pagaidu atcelšana Nikaragvas izcelsmes banānu importam nav atbilstīga

101

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/1006 (2019. gada 7. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu ECB/2011/20, ar ko nosaka detalizētus noteikumus un procedūras atbilstības kritēriju ieviešanai attiecībā uz centrālo vērtspapīru depozitāriju piekļuvi TARGET2 vērtspapīriem pakalpojumiem (ECB/2019/15)

TARGET2

103

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2019/1007 (2019. gada 7. jūnijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2012/13 par TARGET2 vērtspapīriem (ECB/2019/16)

TARGET2

108

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 4/19/COL (2019. gada 6. februāris), ar ko simt ceturto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā [2019/1008] | 110 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 4/19/COL (2019. gada 6. februāris), ar ko simt ceturto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā [2019/1008]

110

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 20.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/1

---

PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2019/997

(2019. gada 18. jūnijs),

ar ko izveido ES pagaidu ceļošanas dokumentu un atceļ Lēmumu 96/409/KĀDP

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 23. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Savienības pilsonība ir dalībvalstu valstspiederīgo pamatstatuss. Šis statuss ikvienam Savienības pilsonim piešķir tiesības tādas trešās valsts teritorijā, kurā nav pārstāvēta dalībvalsts, kuras valstspiederīgie viņi ir, baudīt citas dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem. Padomes Direktīva (ES) 2015/637 (2) īsteno minētās tiesības, nosakot sadarbības un koordinācijas pasākumus, kas vajadzīgi nepārstāvētu Savienības pilsoņu konsulārās aizsardzības veicināšanai. |
| --- | --- |

(1)

Savienības pilsonība ir dalībvalstu valstspiederīgo pamatstatuss. Šis statuss ikvienam Savienības pilsonim piešķir tiesības tādas trešās valsts teritorijā, kurā nav pārstāvēta dalībvalsts, kuras valstspiederīgie viņi ir, baudīt citas dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem. Padomes Direktīva (ES) 2015/637 (2) īsteno minētās tiesības, nosakot sadarbības un koordinācijas pasākumus, kas vajadzīgi nepārstāvētu Savienības pilsoņu konsulārās aizsardzības veicināšanai.

| (2) | Direktīvā (ES) 2015/637 pagaidu ceļošanas dokumenti ir minēti kā viens no konsulārās palīdzības veidiem, kas dalībvalstu vēstniecībām un konsulātiem ir jānodrošina nepārstāvētiem Savienības pilsoņiem. Pagaidu ceļošanas dokuments ir viena brauciena dokuments, kas ļauj tā turētājam atgriezties mājās vai – izņēmuma kārtā – uz citu galamērķi, ja šai personai nav piekļuves saviem parastajiem ceļošanas dokumentiem, jo tie, piemēram, ir nozagti vai pazaudēti. Cits galamērķis varētu būt, piemēram, kaimiņvalsts vai līdzīgi tuva valsts, kurā nepārstāvēta pilsoņa valstspiederības dalībvalstij ir vēstniecība vai konsulāts. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā (ES) 2015/637 pagaidu ceļošanas dokumenti ir minēti kā viens no konsulārās palīdzības veidiem, kas dalībvalstu vēstniecībām un konsulātiem ir jānodrošina nepārstāvētiem Savienības pilsoņiem. Pagaidu ceļošanas dokuments ir viena brauciena dokuments, kas ļauj tā turētājam atgriezties mājās vai – izņēmuma kārtā – uz citu galamērķi, ja šai personai nav piekļuves saviem parastajiem ceļošanas dokumentiem, jo tie, piemēram, ir nozagti vai pazaudēti. Cits galamērķis varētu būt, piemēram, kaimiņvalsts vai līdzīgi tuva valsts, kurā nepārstāvēta pilsoņa valstspiederības dalībvalstij ir vēstniecība vai konsulāts.

| (3) | Ar Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumu 96/409/KĀDP (3) tika izveidots vienots pagaidu ceļošanas dokuments, ko dalībvalstis var izdot Savienības pilsoņiem vietās, kurās šo pilsoņu valstspiederības dalībvalstij nav pastāvīgas diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības. Tagad ir nepieciešams atjaunināt minētā lēmuma noteikumus un izveidot modernizētu un drošāku ES pagaidu ceļošanas dokumenta (“ES PCD”) formu. Būtu jānodrošina konsekvence starp ES PCD izdošanas konkrētajiem nosacījumiem un procedūru un Direktīvā (ES) 2015/637 noteiktajiem vispārīgajiem noteikumiem par konsulāro aizsardzību, jo minētā direktīva, tostarp tās 14. pantā noteiktā finanšu procedūra, attiecas uz ES PCD izdošanu nepārstāvētiem pilsoņiem. Šajā direktīvā būtu jāparedz papildu noteikumi, kas vajadzības gadījumā jāpiemēro līdztekus Direktīvā (ES) 2015/637 izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumu 96/409/KĀDP (3) tika izveidots vienots pagaidu ceļošanas dokuments, ko dalībvalstis var izdot Savienības pilsoņiem vietās, kurās šo pilsoņu valstspiederības dalībvalstij nav pastāvīgas diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības. Tagad ir nepieciešams atjaunināt minētā lēmuma noteikumus un izveidot modernizētu un drošāku ES pagaidu ceļošanas dokumenta (“ES PCD”) formu. Būtu jānodrošina konsekvence starp ES PCD izdošanas konkrētajiem nosacījumiem un procedūru un Direktīvā (ES) 2015/637 noteiktajiem vispārīgajiem noteikumiem par konsulāro aizsardzību, jo minētā direktīva, tostarp tās 14. pantā noteiktā finanšu procedūra, attiecas uz ES PCD izdošanu nepārstāvētiem pilsoņiem. Šajā direktīvā būtu jāparedz papildu noteikumi, kas vajadzības gadījumā jāpiemēro līdztekus Direktīvā (ES) 2015/637 izklāstītajiem noteikumiem.

| (4) | ES PCD būtu pēc pieprasījuma jāizdod ikvienam nepārstāvētam pilsonim trešā valstī, kura pase vai ceļošanas dokuments ir pazaudēts, nozagts vai iznīcināts vai to kāda cita iemesla dēļ nav iespējams iegūt saprātīgā laikposmā, piemēram, jaundzimušajiem, kas dzimuši ceļojuma laikā, vai personām, kuru dokumentiem beidzies derīguma termiņš un valstspiederības dalībvalsts nevar tos viegli aizstāt. ES PCD būtu jāizdod pēc tam, kad dalībvalsts, kas nepārstāvētajam pilsonim sniedz palīdzību, ir saņēmusi viņa valstspiederības dalībvalsts apstiprinājumu par pilsoņa valstspiederību un identitāti. |
| --- | --- |

(4)

ES PCD būtu pēc pieprasījuma jāizdod ikvienam nepārstāvētam pilsonim trešā valstī, kura pase vai ceļošanas dokuments ir pazaudēts, nozagts vai iznīcināts vai to kāda cita iemesla dēļ nav iespējams iegūt saprātīgā laikposmā, piemēram, jaundzimušajiem, kas dzimuši ceļojuma laikā, vai personām, kuru dokumentiem beidzies derīguma termiņš un valstspiederības dalībvalsts nevar tos viegli aizstāt. ES PCD būtu jāizdod pēc tam, kad dalībvalsts, kas nepārstāvētajam pilsonim sniedz palīdzību, ir saņēmusi viņa valstspiederības dalībvalsts apstiprinājumu par pilsoņa valstspiederību un identitāti.

| (5) | Tā kā pases vai ceļošanas dokumentu pazaudēšana var nepārstāvētiem pilsoņiem trešās valstīs radīt ievērojamu spriedzi, ir jāizveido vienkāršota procedūra palīdzību sniedzošās dalībvalsts un nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalsts sadarbībai un koordinācijai. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka konsultēšanās tiek veikta pēc iespējas ātri, parasti dažu darbdienu laikā. Vienlaikus ir nepieciešams saglabāt pietiekamu elastīgumu izņēmuma gadījumos. Izdot ES PCD bez iepriekšējas konsultēšanās ar valstspiederības dalībvalsti palīdzību sniedzošajai dalībvalstij vajadzētu būt atļautam tikai ārkārtējas steidzamības gadījumos. Pirms to dara, dalībvalstīm parasti vajadzētu būt izsmēlušām visus pieejamos saziņas līdzekļus ar valstspiederības dalībvalsti. Piemēram, dalībvalstīm vispirms būtu jāmēģina nosūtīt daļu attiecīgās informācijas, piemēram, pieteikuma iesniedzēja vārdu un uzvārdu, valstspiederību un dzimšanas datumu. Šādās situācijās palīdzību sniedzošajai dalībvalstij būtu pēc iespējas drīz jāpaziņo valstspiederības dalībvalstij par tās vārdā sniegto palīdzību, lai nodrošinātu, ka valstspiederības dalībvalsts ir pienācīgi informēta. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā pases vai ceļošanas dokumentu pazaudēšana var nepārstāvētiem pilsoņiem trešās valstīs radīt ievērojamu spriedzi, ir jāizveido vienkāršota procedūra palīdzību sniedzošās dalībvalsts un nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalsts sadarbībai un koordinācijai. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka konsultēšanās tiek veikta pēc iespējas ātri, parasti dažu darbdienu laikā. Vienlaikus ir nepieciešams saglabāt pietiekamu elastīgumu izņēmuma gadījumos. Izdot ES PCD bez iepriekšējas konsultēšanās ar valstspiederības dalībvalsti palīdzību sniedzošajai dalībvalstij vajadzētu būt atļautam tikai ārkārtējas steidzamības gadījumos. Pirms to dara, dalībvalstīm parasti vajadzētu būt izsmēlušām visus pieejamos saziņas līdzekļus ar valstspiederības dalībvalsti. Piemēram, dalībvalstīm vispirms būtu jāmēģina nosūtīt daļu attiecīgās informācijas, piemēram, pieteikuma iesniedzēja vārdu un uzvārdu, valstspiederību un dzimšanas datumu. Šādās situācijās palīdzību sniedzošajai dalībvalstij būtu pēc iespējas drīz jāpaziņo valstspiederības dalībvalstij par tās vārdā sniegto palīdzību, lai nodrošinātu, ka valstspiederības dalībvalsts ir pienācīgi informēta.

| (6) | Drošības apsvērumu dēļ ES PCD saņēmējiem pēc drošas nokļūšanas mājās šie dokumenti būtu jāatgriež, piemēram, robežas amatpersonām vai iestādēm, kas atbildīgas par pasu izdošanu. Turklāt palīdzību sniedzošās dalībvalsts izdevējiestādei būtu jāglabā ikviena ES PCD kopija vai skenējums, un vēl viena kopija vai skenējums būtu jānosūta saņēmēja valstspiederības dalībvalstij. Atgrieztie ES PCD un to saglabātās kopijas būtu jāiznīcina pēc iespējas drīz. |
| --- | --- |

(6)

Drošības apsvērumu dēļ ES PCD saņēmējiem pēc drošas nokļūšanas mājās šie dokumenti būtu jāatgriež, piemēram, robežas amatpersonām vai iestādēm, kas atbildīgas par pasu izdošanu. Turklāt palīdzību sniedzošās dalībvalsts izdevējiestādei būtu jāglabā ikviena ES PCD kopija vai skenējums, un vēl viena kopija vai skenējums būtu jānosūta saņēmēja valstspiederības dalībvalstij. Atgrieztie ES PCD un to saglabātās kopijas būtu jāiznīcina pēc iespējas drīz.

| (7) | Nepārstāvētiem pilsoņiem vajadzētu būt iespējai pieteikties uz ES PCD jebkuras dalībvalsts vēstniecībā vai konsulātā. Kā paredzēts Direktīvā (ES) 2015/637, dalībvalstīm ir iespēja noslēgt vienošanos par praktisku kārtību pienākumu sadalei saistībā ar ES PCD izdošanu nepārstāvētiem pilsoņiem. Dalībvalstīm, kas saņem ES PCD pieteikumus, būtu katrā gadījumā atsevišķi jānovērtē, vai ES PCD izdošana ir piemērota rīcība vai arī lieta būtu jānodod vēstniecībai vai konsulātam, kas ir izraudzīti kā kompetenti saskaņā ar jau pastāvošas kārtības nosacījumiem. |
| --- | --- |

(7)

Nepārstāvētiem pilsoņiem vajadzētu būt iespējai pieteikties uz ES PCD jebkuras dalībvalsts vēstniecībā vai konsulātā. Kā paredzēts Direktīvā (ES) 2015/637, dalībvalstīm ir iespēja noslēgt vienošanos par praktisku kārtību pienākumu sadalei saistībā ar ES PCD izdošanu nepārstāvētiem pilsoņiem. Dalībvalstīm, kas saņem ES PCD pieteikumus, būtu katrā gadījumā atsevišķi jānovērtē, vai ES PCD izdošana ir piemērota rīcība vai arī lieta būtu jānodod vēstniecībai vai konsulātam, kas ir izraudzīti kā kompetenti saskaņā ar jau pastāvošas kārtības nosacījumiem.

| (8) | Atbilstoši ES PCD kā viena brauciena dokumenta nolūkam tā derīgumam vajadzētu aptvert periodu, kas vajadzīgs minētā brauciena veikšanai. Ņemot vērā mūsdienu ceļošanas iespējas un ātrumu, ES PCD derīgumam nevajadzētu pārsniegt 15 kalendārās dienas, izņemot izņēmuma apstākļos. |
| --- | --- |

(8)

Atbilstoši ES PCD kā viena brauciena dokumenta nolūkam tā derīgumam vajadzētu aptvert periodu, kas vajadzīgs minētā brauciena veikšanai. Ņemot vērā mūsdienu ceļošanas iespējas un ātrumu, ES PCD derīgumam nevajadzētu pārsniegt 15 kalendārās dienas, izņemot izņēmuma apstākļos.

| (9) | Papildus ES PCD izdošanai nepārstāvētiem pilsoņiem trešās valstīs šai direktīvai nevajadzētu liegt dalībvalstīm izdot ES PCD citās situācijās, ņemot vērā valsts tiesību aktus un praksi. Dalībvalstīm vajadzētu arī būt iespējai izdot ES PCD saviem valstspiederīgajiem, Savienības pilsoņiem, kas nav pārstāvēti dalībvalstu teritorijā, un citas dalībvalsts pilsoņiem, kas ir pārstāvēta valstī, kurā tie vēlas iegūt ES PCD. Tādā gadījumā dalībvalstīm būtu jāīsteno vajadzīgie pasākumi, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu un krāpšanu. Tomēr dalībvalstis varētu arī nolemt neizdot ES PCD šādās situācijās. |
| --- | --- |

(9)

Papildus ES PCD izdošanai nepārstāvētiem pilsoņiem trešās valstīs šai direktīvai nevajadzētu liegt dalībvalstīm izdot ES PCD citās situācijās, ņemot vērā valsts tiesību aktus un praksi. Dalībvalstīm vajadzētu arī būt iespējai izdot ES PCD saviem valstspiederīgajiem, Savienības pilsoņiem, kas nav pārstāvēti dalībvalstu teritorijā, un citas dalībvalsts pilsoņiem, kas ir pārstāvēta valstī, kurā tie vēlas iegūt ES PCD. Tādā gadījumā dalībvalstīm būtu jāīsteno vajadzīgie pasākumi, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu un krāpšanu. Tomēr dalībvalstis varētu arī nolemt neizdot ES PCD šādās situācijās.

| (10) | Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/637 5. pantu, kā arī lai nodrošinātu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 20. panta 2. punkta c) apakšpunktā nostiprināto tiesību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 7. pantā atzīto tiesību uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību efektivitāti, un ņemot vērā valsts tiesību aktus un praksi, palīdzību sniedzošajai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai izdot ES PCD Savienības pilsoņus pavadošiem ģimenes locekļiem, kas nav Savienības pilsoņi, ja minētie ģimenes locekļi likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, ņemot vērā katra gadījuma konkrētos apstākļus. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/637 5. pantu, kā arī lai nodrošinātu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 20. panta 2. punkta c) apakšpunktā nostiprināto tiesību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 7. pantā atzīto tiesību uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību efektivitāti, un ņemot vērā valsts tiesību aktus un praksi, palīdzību sniedzošajai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai izdot ES PCD Savienības pilsoņus pavadošiem ģimenes locekļiem, kas nav Savienības pilsoņi, ja minētie ģimenes locekļi likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, ņemot vērā katra gadījuma konkrētos apstākļus.

| (11) | Konkrētiem ģimenes locekļiem, kas nav Savienības pilsoņi, varētu tikt prasīts papildus ES PCD iegūt vīzas, lai atgrieztos uz Savienības teritoriju. Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/38/EK (4) 5. panta 2. punktu, ģimenes locekļiem, kas nav nevienas dalībvalsts valstspiederīgie, ir vajadzīga tikai ieceļošanas vīza saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1806 (5) vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar valstu tiesību aktiem. Ja ģimenes locekļiem ir derīga uzturēšanās atļauja, kas minēta Direktīvas 2004/38/EK 10. pantā, tas šādus ģimenes locekļus atbrīvo no vīzas prasības. Dalībvalstīm ir jāpiešķir šādām personām visi atvieglojumi, lai tās iegūtu vajadzīgās vīzas. Šādas vīzas izdod bez maksas pēc iespējas drīz un balstoties uz paātrinātu procedūru. |
| --- | --- |

(11)

Konkrētiem ģimenes locekļiem, kas nav Savienības pilsoņi, varētu tikt prasīts papildus ES PCD iegūt vīzas, lai atgrieztos uz Savienības teritoriju. Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/38/EK (4) 5. panta 2. punktu, ģimenes locekļiem, kas nav nevienas dalībvalsts valstspiederīgie, ir vajadzīga tikai ieceļošanas vīza saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1806 (5) vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar valstu tiesību aktiem. Ja ģimenes locekļiem ir derīga uzturēšanās atļauja, kas minēta Direktīvas 2004/38/EK 10. pantā, tas šādus ģimenes locekļus atbrīvo no vīzas prasības. Dalībvalstīm ir jāpiešķir šādām personām visi atvieglojumi, lai tās iegūtu vajadzīgās vīzas. Šādas vīzas izdod bez maksas pēc iespējas drīz un balstoties uz paātrinātu procedūru.

| (12) | ES PCD būtu jāsastāv no vienotas ES PCD veidlapas un vienotas ES PCD uzlīmes. ES PCD būtu jāsatur visa vajadzīgā informācija, un tam būtu jāatbilst augstiem tehniskajiem standartiem, jo īpaši saistībā ar aizsargpasākumiem pret viltošanu un falsificēšanu. Tam vajadzētu būt izmaksu ziņā efektīvam, piemērotam izmantošanai visās dalībvalstīs un ar vispārēji atpazīstamiem drošības elementiem, kas ir skaidri redzami ar neapbruņotu aci. |
| --- | --- |

(12)

ES PCD būtu jāsastāv no vienotas ES PCD veidlapas un vienotas ES PCD uzlīmes. ES PCD būtu jāsatur visa vajadzīgā informācija, un tam būtu jāatbilst augstiem tehniskajiem standartiem, jo īpaši saistībā ar aizsargpasākumiem pret viltošanu un falsificēšanu. Tam vajadzētu būt izmaksu ziņā efektīvam, piemērotam izmantošanai visās dalībvalstīs un ar vispārēji atpazīstamiem drošības elementiem, kas ir skaidri redzami ar neapbruņotu aci.

| (13) | Vienotajā ES PCD veidlapā vajadzētu būt tukšām lapām, lai vīzas, ja tās ir vajadzīgas, varētu pielīmēt tieši veidlapai. Minētajai veidlapai būtu jākalpo kā vienotās ES PCD uzlīmes nesējai; uzlīmē būtu jāietver attiecīgā informācija par saņēmēju. Vienotā ES PCD uzlīme būtu jāizstrādā pēc vīzu vienotās formas, kas noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 1683/95 (6), un tajā būtu jāietver līdzīgi drošības elementi. Vienotā ES PCD uzlīme būtu jāaizpilda palīdzību sniedzošās dalībvalsts vēstniecībā vai konsulātā, izmantojot tās pašas drukas ierīces, ko izmanto vīzām. Tehniska force majeure gadījumā vajadzētu būt iespējai vienoto ES PCD uzlīmi aizpildīt manuāli. Lai nepieļautu zemāku atzīšanas līmeni un drošības riskus, manuāla aizpildīšana būtu, cik vien iespējams, jāierobežo, un tai būtu jānotiek vienīgi tad, ja vienoto ES PCD uzlīmi, kas aizpildīta ar drukas ierīci, nav iespējams izdot saprātīgā laikposmā. |
| --- | --- |

(13)

Vienotajā ES PCD veidlapā vajadzētu būt tukšām lapām, lai vīzas, ja tās ir vajadzīgas, varētu pielīmēt tieši veidlapai. Minētajai veidlapai būtu jākalpo kā vienotās ES PCD uzlīmes nesējai; uzlīmē būtu jāietver attiecīgā informācija par saņēmēju. Vienotā ES PCD uzlīme būtu jāizstrādā pēc vīzu vienotās formas, kas noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 1683/95 (6), un tajā būtu jāietver līdzīgi drošības elementi. Vienotā ES PCD uzlīme būtu jāaizpilda palīdzību sniedzošās dalībvalsts vēstniecībā vai konsulātā, izmantojot tās pašas drukas ierīces, ko izmanto vīzām. Tehniska force majeure gadījumā vajadzētu būt iespējai vienoto ES PCD uzlīmi aizpildīt manuāli. Lai nepieļautu zemāku atzīšanas līmeni un drošības riskus, manuāla aizpildīšana būtu, cik vien iespējams, jāierobežo, un tai būtu jānotiek vienīgi tad, ja vienoto ES PCD uzlīmi, kas aizpildīta ar drukas ierīci, nav iespējams izdot saprātīgā laikposmā.

| (14) | Lai palielinātu izdošanas procesa drošību un ātrumu, ES PCD izmantotais pieteikuma iesniedzēja sejas attēls būtu jāuzņem uz vietas vēstniecībā vai konsulātā ar digitālu fotoaparātu vai līdzvērtīgiem līdzekļiem. Vienīgi tad, ja tas nav iespējams, var izmantot fotogrāfiju pēc tam, kad vēstniecība vai konsulāts ir pārliecinājies, ka tā atbilst pieteikuma iesniedzējam. Tas pats sejas attēls vai fotogrāfija tad būtu jānosūta valstspiederības dalībvalstij, lai saņemtu apstiprinājumu par pieteikuma iesniedzēja identitāti. |
| --- | --- |

(14)

Lai palielinātu izdošanas procesa drošību un ātrumu, ES PCD izmantotais pieteikuma iesniedzēja sejas attēls būtu jāuzņem uz vietas vēstniecībā vai konsulātā ar digitālu fotoaparātu vai līdzvērtīgiem līdzekļiem. Vienīgi tad, ja tas nav iespējams, var izmantot fotogrāfiju pēc tam, kad vēstniecība vai konsulāts ir pārliecinājies, ka tā atbilst pieteikuma iesniedzējam. Tas pats sejas attēls vai fotogrāfija tad būtu jānosūta valstspiederības dalībvalstij, lai saņemtu apstiprinājumu par pieteikuma iesniedzēja identitāti.

| (15) | Šajā direktīvā būtu jānosaka specifikācijas, kurām nevajadzētu būt slepenām. Attiecīgā gadījumā šīs specifikācijas var būt nepieciešams papildināt ar vēl citām slepenām specifikācijām, lai nepieļautu viltošanu un falsificēšanu. |
| --- | --- |

(15)

Šajā direktīvā būtu jānosaka specifikācijas, kurām nevajadzētu būt slepenām. Attiecīgā gadījumā šīs specifikācijas var būt nepieciešams papildināt ar vēl citām slepenām specifikācijām, lai nepieļautu viltošanu un falsificēšanu.

| (16) | Lai nodrošinātu, ka informācija par papildu tehniskajām specifikācijām netiek atklāta lielākam skaitam personu nekā nepieciešams, katrai dalībvalstij būtu jāizraugās struktūra, kas ir atbildīga par vienoto ES PCD veidlapu un uzlīmju izgatavošanu. Efektivitātes nolūkā dalībvalstis tiek mudinātas izraudzīties vienu vienotu struktūru. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai vajadzības gadījumā mainīt savu izraudzīto struktūru. Drošības apsvērumu dēļ ikvienai dalībvalstij būtu Komisijai un pārējām dalībvalstīm jāpaziņo minētās struktūras nosaukums. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu, ka informācija par papildu tehniskajām specifikācijām netiek atklāta lielākam skaitam personu nekā nepieciešams, katrai dalībvalstij būtu jāizraugās struktūra, kas ir atbildīga par vienoto ES PCD veidlapu un uzlīmju izgatavošanu. Efektivitātes nolūkā dalībvalstis tiek mudinātas izraudzīties vienu vienotu struktūru. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai vajadzības gadījumā mainīt savu izraudzīto struktūru. Drošības apsvērumu dēļ ikvienai dalībvalstij būtu Komisijai un pārējām dalībvalstīm jāpaziņo minētās struktūras nosaukums.

| (17) | Lai pievērstos vajadzībai pielāgot vienotās ES PCD veidlapas un uzlīmes specifikācijas, reaģējot uz tehnikas attīstību, kā arī mainīt dalībvalsti, kas atbildīga par paraugu nodrošināšanu ES PCD vienotās formas paziņošanai trešām valstīm, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un tās ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(17)

Lai pievērstos vajadzībai pielāgot vienotās ES PCD veidlapas un uzlīmes specifikācijas, reaģējot uz tehnikas attīstību, kā arī mainīt dalībvalsti, kas atbildīga par paraugu nodrošināšanu ES PCD vienotās formas paziņošanai trešām valstīm, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un tās ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (18) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai attiecībā uz visām papildu tehniskajām specifikācijām un rādītājiem šīs direktīvas piemērošanas pārraudzībai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (8). |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai attiecībā uz visām papildu tehniskajām specifikācijām un rādītājiem šīs direktīvas piemērošanas pārraudzībai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (8).

| (19) | Lai paaugstinātu ES PCD atzīšanas līmeni, Savienības delegācijām trešās valstīs būtu jāpaziņo attiecīgajām trešo valstu iestādēm par vienoto ES PCD formu un jebkādiem turpmākiem tās grozījumiem, jāziņo par ES PCD atzīšanu trešās valstīs un jāsekmē tā izmantošana. Šajā nolūkā izmantotie paraugi dalībvalstij ar Komisijas atbalstu būtu jāiesniedz Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD). |
| --- | --- |

(19)

Lai paaugstinātu ES PCD atzīšanas līmeni, Savienības delegācijām trešās valstīs būtu jāpaziņo attiecīgajām trešo valstu iestādēm par vienoto ES PCD formu un jebkādiem turpmākiem tās grozījumiem, jāziņo par ES PCD atzīšanu trešās valstīs un jāsekmē tā izmantošana. Šajā nolūkā izmantotie paraugi dalībvalstij ar Komisijas atbalstu būtu jāiesniedz Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD).

| (20) | Šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt labvēlīgākus valsts noteikumus, ciktāl tie ir saderīgi ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(20)

Šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt labvēlīgākus valsts noteikumus, ciktāl tie ir saderīgi ar šo direktīvu.

| (21) | Persondatu apstrādei, ko dalībvalstis veic saistībā ar šīs direktīvas īstenošanu, būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (9). ES PCD sistēmas ietvaros ir nepieciešams apstrādāt persondatus, kas vajadzīgi pieteikuma iesniedzēja identitātes pārbaudīšanai, vienotās ES PCD uzlīmes drukāšanai un attiecīgā datu subjekta ceļošanas atvieglošanai. Ir nepieciešams sīkāk precizēt aizsargpasākumus, kas piemērojami apstrādātajiem persondatiem, piemēram, ievākto persondatu maksimālo glabāšanas laiku. Maksimālais glabāšanas laiks 180 dienas palīdzību sniedzošajai dalībvalstij un divi gadi valstspiederības dalībvalstij ir vajadzīgs, lai nodrošinātu visu piemērojamo nodevu iekasēšanu un nepieļautu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu vai citas krāpnieciskas darbības. Pieteikuma iesniedzēju persondatu dzēšanai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu spēju pārraudzīt šīs direktīvas piemērošanu. |
| --- | --- |

(21)

Persondatu apstrādei, ko dalībvalstis veic saistībā ar šīs direktīvas īstenošanu, būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (9). ES PCD sistēmas ietvaros ir nepieciešams apstrādāt persondatus, kas vajadzīgi pieteikuma iesniedzēja identitātes pārbaudīšanai, vienotās ES PCD uzlīmes drukāšanai un attiecīgā datu subjekta ceļošanas atvieglošanai. Ir nepieciešams sīkāk precizēt aizsargpasākumus, kas piemērojami apstrādātajiem persondatiem, piemēram, ievākto persondatu maksimālo glabāšanas laiku. Maksimālais glabāšanas laiks 180 dienas palīdzību sniedzošajai dalībvalstij un divi gadi valstspiederības dalībvalstij ir vajadzīgs, lai nodrošinātu visu piemērojamo nodevu iekasēšanu un nepieļautu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu vai citas krāpnieciskas darbības. Pieteikuma iesniedzēju persondatu dzēšanai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu spēju pārraudzīt šīs direktīvas piemērošanu.

| (22) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. pantu Komisijai būtu jāveic šīs direktīvas izvērtējums, jo īpaši pamatojoties uz informāciju, kas ievākta ar īpašu pārraudzības pasākumu palīdzību, lai novērtētu šīs direktīvas ietekmi un vajadzību veikt turpmākus pasākumus. Minētajā izvērtējumā varētu ņemt vērā arī turpmāku tehnikas attīstību, kas dotu iespēju ieviest elektroniskus pagaidu ceļošanas dokumentus (ePCD). |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. pantu Komisijai būtu jāveic šīs direktīvas izvērtējums, jo īpaši pamatojoties uz informāciju, kas ievākta ar īpašu pārraudzības pasākumu palīdzību, lai novērtētu šīs direktīvas ietekmi un vajadzību veikt turpmākus pasākumus. Minētajā izvērtējumā varētu ņemt vērā arī turpmāku tehnikas attīstību, kas dotu iespēju ieviest elektroniskus pagaidu ceļošanas dokumentus (ePCD).

| (23) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, paredzēt pasākumus, kuri vajadzīgi, lai veicinātu nepārstāvētu pilsoņu konsulāro aizsardzību, izdodot drošus un plaši atzītus pagaidu ceļošanas dokumentus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, lai izvairītos no sadrumstalotības un attiecīgi zemāka atzīšanas līmeņa pagaidu ceļošanas dokumentiem, kurus dalībvalstis izdod nepārstāvētiem pilsoņiem, to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, paredzēt pasākumus, kuri vajadzīgi, lai veicinātu nepārstāvētu pilsoņu konsulāro aizsardzību, izdodot drošus un plaši atzītus pagaidu ceļošanas dokumentus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, lai izvairītos no sadrumstalotības un attiecīgi zemāka atzīšanas līmeņa pagaidu ceļošanas dokumentiem, kurus dalībvalstis izdod nepārstāvētiem pilsoņiem, to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (24) | Šīs direktīvas mērķis ir veicināt konsulāro aizsardzību, kā garantēts Hartas 46. pantā. Tajā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti jo īpaši Hartā, tostarp tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un persondatu aizsardzību. Šī direktīva būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(24)

Šīs direktīvas mērķis ir veicināt konsulāro aizsardzību, kā garantēts Hartas 46. pantā. Tajā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti jo īpaši Hartā, tostarp tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un persondatu aizsardzību. Šī direktīva būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

| (25) | Lēmums 96/409/KĀDP būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(25)

Lēmums 96/409/KĀDP būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

I DAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šī direktīva paredz noteikumus par nosacījumiem un procedūru attiecībā uz to, kā nepārstāvēti pilsoņi trešās valstīs var iegūt ES pagaidu ceļošanas dokumentu (“ES PCD”), un izveido šāda dokumenta vienoto formu.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “nepārstāvēts pilsonis” ir jebkurš pilsonis, kas ir tādas dalībvalsts valstspiederīgais, kura nav pārstāvēta kādā trešā valstī, kā noteikts Direktīvas (ES) 2015/637 6. pantā; |
| --- | --- |

1)

“nepārstāvēts pilsonis” ir jebkurš pilsonis, kas ir tādas dalībvalsts valstspiederīgais, kura nav pārstāvēta kādā trešā valstī, kā noteikts Direktīvas (ES) 2015/637 6. pantā;

| 2) | “pieteikuma iesniedzējs” ir persona, kas iesniedz ES PCD pieteikumu; |
| --- | --- |

2)

“pieteikuma iesniedzējs” ir persona, kas iesniedz ES PCD pieteikumu;

| 3) | “saņēmējs” ir persona, kurai izdod ES PCD; |
| --- | --- |

3)

“saņēmējs” ir persona, kurai izdod ES PCD;

| 4) | “palīdzību sniedzošā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas saņem ES PCD pieteikumu; |
| --- | --- |

4)

“palīdzību sniedzošā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas saņem ES PCD pieteikumu;

| 5) | “valstspiederības dalībvalsts” ir dalībvalsts, par kuras valstspiederīgo pieteikuma iesniedzējs sevi norāda; |
| --- | --- |

5)

“valstspiederības dalībvalsts” ir dalībvalsts, par kuras valstspiederīgo pieteikuma iesniedzējs sevi norāda;

| 6) | “darbdienas” ir visas dienas, kas nav valsts svētku dienas vai nedēļas nogales, kuras ievēro iestāde, kurai ir jārīkojas. |
| --- | --- |

6)

“darbdienas” ir visas dienas, kas nav valsts svētku dienas vai nedēļas nogales, kuras ievēro iestāde, kurai ir jārīkojas.

II NODAĻA

ES PAGAIDU CEĻOŠANAS DOKUMENTS

3. pants

ES pagaidu ceļošanas dokuments

1.   ES pagaidu ceļošanas dokuments (“ES PCD”) ir ceļošanas dokuments, ko kāda dalībvalsts izdod nepārstāvētam pilsonim trešā valstī vienam braucienam uz šā pilsoņa valstspiederības vai uzturēšanās dalībvalsti, kā pieprasījis pilsonis, vai – izņēmuma kārtā – uz kādu citu galamērķi. Dalībvalstis var arī nolemt izdot ES PCD citiem saņēmējiem saskaņā ar 7. pantu.

2.   Dalībvalstis ES PCD saskaņā ar 4. pantā noteikto procedūru izdod nepārstāvētiem pilsoņiem trešās valstīs, kuru pases vai ceļošanas dokumenti ir pazaudēti, nozagti vai iznīcināti vai tos kāda cita iemesla dēļ nav iespējams iegūt saprātīgā laikposmā.

4. pants

Procedūra

1.   Ja kāda dalībvalsts saņem ES PCD pieteikumu, tā pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā divas darbdienas pēc pieteikuma saņemšanas konsultējas ar valstspiederības dalībvalsti saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/637 10. panta 2. punktu, lai pārbaudītu pieteikuma iesniedzēja valstspiederību un identitāti.

2.   Palīdzību sniedzošā dalībvalsts valstspiederības dalībvalstij sniedz visu attiecīgo informāciju, tostarp:

| a) | pieteikuma iesniedzēja uzvārdu un vārdu(s), valstspiederību, dzimšanas datumu un dzimumu; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja uzvārdu un vārdu(s), valstspiederību, dzimšanas datumu un dzimumu;

| b) | pieteikuma iesniedzēja sejas attēlu, ko pieteikuma iesniegšanas laikā uzņem palīdzību sniedzošās dalībvalsts iestādes, vai – vienīgi gadījumos, kad iepriekšminētais nav iespējams, – ieskenētu vai digitālu pieteikuma iesniedzēja fotogrāfiju, balstoties uz standartiem, kas noteikti Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) dokumentā 9303 par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem (septītais izdevums, 2015) (“ICAO dokuments 9303”); |
| --- | --- |

b)

pieteikuma iesniedzēja sejas attēlu, ko pieteikuma iesniegšanas laikā uzņem palīdzību sniedzošās dalībvalsts iestādes, vai – vienīgi gadījumos, kad iepriekšminētais nav iespējams, – ieskenētu vai digitālu pieteikuma iesniedzēja fotogrāfiju, balstoties uz standartiem, kas noteikti Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) dokumentā 9303 par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem (septītais izdevums, 2015) (“ICAO dokuments 9303”);

| c) | visu pieejamo identifikācijas līdzekļu, piemēram, personas apliecības vai autovadītāja apliecības, kopiju vai skenējumu un, ja pieejams, aizstātā dokumenta veidu un numuru un valsts reģistrācijas vai sociālās apdrošināšanas numuru. |
| --- | --- |

c)

visu pieejamo identifikācijas līdzekļu, piemēram, personas apliecības vai autovadītāja apliecības, kopiju vai skenējumu un, ja pieejams, aizstātā dokumenta veidu un numuru un valsts reģistrācijas vai sociālās apdrošināšanas numuru.

3.   Pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc 2. punktā minētās informācijas saņemšanas valstspiederības dalībvalsts atbild uz konsultēšanos saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/637 10. panta 3. punktu un apstiprina, vai pieteikuma iesniedzējs ir tās valstspiederīgais. Ja valstspiederības dalībvalsts nespēj atbildēt trīs darbdienu laikā, tā minētajā laikposmā informē palīdzību sniedzošo dalībvalsti un sniedz aptuvenu norādi, kad sagaidāma atbilde. Palīdzību sniedzošā dalībvalsts attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju. Saņemot apstiprinājumu par pieteikuma iesniedzēja valstspiederību, palīdzību sniedzošā dalībvalsts pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā divas darbdienas pēc apstiprinājuma saņemšanas nodrošina pieteikuma iesniedzējam ES PCD.

4.   Ja valstspiederības dalībvalsts iebilst pret ES PCD izdošanu kādam no saviem valstspiederīgajiem, tā informē palīdzību sniedzošo dalībvalsti. Šādā gadījumā ES PCD neizdod un valstspiederības dalībvalsts uzņemas atbildību par konsulārās aizsardzības nodrošināšanu savam pilsonim saskaņā ar tās juridiskajiem pienākumiem un praksi. Palīdzību sniedzošā dalībvalsts, cieši konsultējoties ar valstspiederības dalībvalsti, attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju.

5.   Pamatotos gadījumos dalībvalstis var pārsniegt 1. un 3. punktā noteiktos termiņus.

6.   Ārkārtējas steidzamības gadījumos palīdzību sniedzošā dalībvalsts var izdot ES PCD bez iepriekšējas konsultēšanās ar valstspiederības dalībvalsti. Pirms to dara, palīdzību sniedzošā dalībvalsts ir izsmēlusi visus pieejamos saziņas līdzekļus ar valstspiederības dalībvalsti. Palīdzību sniedzošā dalībvalsts pēc iespējas drīz paziņo valstspiederības dalībvalstij par ES PCD izdošanu un par tās personas identitāti, kurai ES PCD izdots. Minētajā paziņojumā ietver visus ES PCD iekļautos datus.

7.   ES PCD izdevējas dalībvalsts iestāde saglabā vienu katra izdotā ES PCD kopiju vai skenējumu un otru kopiju vai skenējumu nosūta pieteikuma iesniedzēja valstspiederības dalībvalstij.

8.   ES PCD saņēmējam, kad tas ierodas galamērķī, prasa atgriezt ES PCD neatkarīgi no tā, vai ir beidzies tā termiņš.

9.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko izveido standarta ES PCD pieteikuma veidlapu, kurā iekļauj informāciju par pienākumu ierodoties atgriezt ES PCD. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

5. pants

Finanšu noteikumi

1.   Palīdzību sniedzošā dalībvalsts iekasē no pieteikuma iesniedzēja tādas nodevas, kādas tā iekasē no saviem valstspiederīgajiem par valsts pagaidu dokumentu izdošanu.

2.   Palīdzību sniedzošā dalībvalsts var neiekasēt nodevas vispār vai konkrētās situācijās, kuras tā nosaka.

3.   Ja pieteikuma iesniedzēji, iesniedzot pieteikumu, nespēj samaksāt kādas piemērojamās nodevas palīdzību sniedzošajai dalībvalstij, tie, izmantojot standarta veidlapu, kas noteikta Direktīvas (ES) 2015/637 I pielikumā, apņemas atlīdzināt šādas nodevas savai valstspiederības dalībvalstij. Šādos gadījumos piemēro Direktīvas (ES) 2015/637 14. panta 2. punktu un 15. pantu.

6. pants

Derīgums

ES PCD ir derīgs uz laiku, kas vajadzīgs, lai pabeigtu braucienu, kuram to izdod. Aprēķinot šo termiņu, ņem vērā vajadzīgās nakšņošanas un pārsēšanās. Derīguma termiņš ietver papildu divu dienu papildtermiņu. Izņemot izņēmuma apstākļus, ES PCD derīguma termiņš nepārsniedz 15 kalendārās dienas.

7. pants

ES PCD fakultatīva izdošana

1.   Ja pieteikuma iesniedzēja pase vai ceļošanas dokuments ir pazaudēts, nozagts vai iznīcināts vai to kāda cita iemesla dēļ nav iespējams iegūt saprātīgā laikposmā, dalībvalsts var izdot ES PCD:

| a) | saviem valstspiederīgajiem; |
| --- | --- |

a)

saviem valstspiederīgajiem;

| b) | Savienības pilsoņiem, kas nav pārstāvēti dalībvalstu teritorijā, tostarp LESD 355. panta 2. punkta pirmajā daļā minētajās aizjūras zemēs un teritorijās; |
| --- | --- |

b)

Savienības pilsoņiem, kas nav pārstāvēti dalībvalstu teritorijā, tostarp LESD 355. panta 2. punkta pirmajā daļā minētajās aizjūras zemēs un teritorijās;

| c) | citas dalībvalsts pilsoņiem, kas ir pārstāvēta valstī, kurā tie vēlas iegūt ES PCD, un ja šajā nolūkā starp attiecīgajām dalībvalstīm pastāv vienošanās; |
| --- | --- |

c)

citas dalībvalsts pilsoņiem, kas ir pārstāvēta valstī, kurā tie vēlas iegūt ES PCD, un ja šajā nolūkā starp attiecīgajām dalībvalstīm pastāv vienošanās;

| d) | ģimenes locekļiem, kas nav Savienības pilsoņi un kas pavada Savienības pilsoņus, kuri nav pārstāvēti kādā trešā valstī, vai a), b) vai c) apakšpunktā minētos Savienības pilsoņus, ja minētie ģimenes locekļi likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, neskarot nevienu piemērojamu vīzas prasību; |
| --- | --- |

d)

ģimenes locekļiem, kas nav Savienības pilsoņi un kas pavada Savienības pilsoņus, kuri nav pārstāvēti kādā trešā valstī, vai a), b) vai c) apakšpunktā minētos Savienības pilsoņus, ja minētie ģimenes locekļi likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, neskarot nevienu piemērojamu vīzas prasību;

| e) | citām personām, kurām minētajai dalībvalstij vai kādai citai dalībvalstij saskaņā ar starptautiskajām vai valsts tiesībām ir pienākums nodrošināt aizsardzību un kuras likumīgi uzturas kādā dalībvalstī. |
| --- | --- |

e)

citām personām, kurām minētajai dalībvalstij vai kādai citai dalībvalstij saskaņā ar starptautiskajām vai valsts tiesībām ir pienākums nodrošināt aizsardzību un kuras likumīgi uzturas kādā dalībvalstī.

2.   Ja kāda dalībvalsts izdod ES PCD saskaņā ar:

| a) | šā panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktu, 4. pantā noteiktā konsultēšanās ietver Savienības pilsoņu valstspiederības dalībvalsti; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktu, 4. pantā noteiktā konsultēšanās ietver Savienības pilsoņu valstspiederības dalībvalsti;

| b) | šā panta 1. punkta d) apakšpunktu, 4. pantā noteiktā konsultēšanās ietver pavadītā Savienības pilsoņa valstspiederības dalībvalsti un – vajadzības gadījumā – ģimenes locekļa uzturēšanās dalībvalsti. Atkāpjoties no 4. panta 6. punkta, ES PCD neizdod bez iepriekšējas konsultēšanās ar pavadītā Savienības pilsoņa valstspiederības dalībvalsti un – vajadzības gadījumā – ģimenes locekļa uzturēšanās dalībvalsti; |
| --- | --- |

b)

šā panta 1. punkta d) apakšpunktu, 4. pantā noteiktā konsultēšanās ietver pavadītā Savienības pilsoņa valstspiederības dalībvalsti un – vajadzības gadījumā – ģimenes locekļa uzturēšanās dalībvalsti. Atkāpjoties no 4. panta 6. punkta, ES PCD neizdod bez iepriekšējas konsultēšanās ar pavadītā Savienības pilsoņa valstspiederības dalībvalsti un – vajadzības gadījumā – ģimenes locekļa uzturēšanās dalībvalsti;

| c) | šā panta 1. punkta e) apakšpunktu, 4. pantā noteiktā konsultēšanās ietver dalībvalsti, kurai saskaņā ar starptautiskajām vai valsts tiesībām ir pienākums nodrošināt aizsardzību pieteikuma iesniedzējam, un minētā dalībvalsts ir ES PCD norādītā galamērķa valsts. |
| --- | --- |

c)

šā panta 1. punkta e) apakšpunktu, 4. pantā noteiktā konsultēšanās ietver dalībvalsti, kurai saskaņā ar starptautiskajām vai valsts tiesībām ir pienākums nodrošināt aizsardzību pieteikuma iesniedzējam, un minētā dalībvalsts ir ES PCD norādītā galamērķa valsts.

III NODAĻA

ES PCD VIENOTĀ FORMA

8. pants

ES PCD vienotā forma

1.   ES PCD sastāv no vienotas ES PCD veidlapas un vienotas ES PCD uzlīmes. Minētā veidlapa un minētā uzlīme atbilst specifikācijām, kas noteiktas I un II pielikumā, un papildu tehniskajām specifikācijām, kas noteiktas saskaņā ar 9. pantu.

2.   Vienotās ES PCD uzlīmes aizpildīšanas laikā II pielikumā noteiktās sadaļas un mašīnlasāmo zonu aizpilda atbilstoši ICAO dokumentam 9303.

3.   Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, jo īpaši lai nodrošinātu tiesību uz konsulāro aizsardzību īstenošanu, balstoties uz mūsdienīgu un drošu ES PCD formu, Komisija ir pilnvarota, reaģējot uz tehnikas attīstību, pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 11. pantu, lai grozītu I un II pielikumu, kā arī atsauces uz ICAO noteiktajiem standartiem, kas minētas šā panta 2. punktā un 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

4.   Dalībvalstis var pievienot jebkādus vajadzīgos valsts līmeņa ierakstus vienotās ES PCD uzlīmes sadaļā “Piezīmes”, kas minēta II pielikuma 9. punktā. Minētie valsts līmeņa ieraksti neatkārto II pielikumā noteiktās sadaļas.

5.   Visus ierakstus vienotajā ES PCD uzlīmē, tostarp sejas attēlu, drukā. Izdrukātajā vienotajā ES PCD uzlīmē neveic nekādas manuālas izmaiņas.

Izņēmuma kārtā tehniska force majeure gadījumos vienotās ES PCD uzlīmes var aizpildīt manuāli un piestiprināt fotogrāfiju. Šādos gadījumos fotogrāfija tiek papildus aizsargāta pret fotoattēla nomaiņu. Vienotajā ES PCD uzlīmē, kas ir aizpildīta manuāli, neveic nekādas izmaiņas.

6.   Ja atklājas kļūda vienotajā ES PCD uzlīmē, kas vēl nav pielīmēta vienotajai ES PCD veidlapai, vienoto ES PCD uzlīmi atzīst par nederīgu un iznīcina. Ja kļūda atklājas pēc vienotās ES PCD uzlīmes pielīmēšanas vienotajai ES PCD veidlapai, abas atzīst par nederīgām un iznīcina, un izgatavo jaunu vienoto ES PCD uzlīmi.

7.   Izdrukāto vienoto ES PCD uzlīmi ar aizpildītajām sadaļām pielīmē vienotajai ES PCD veidlapai saskaņā ar I pielikumu.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka neaizpildītu vienoto ES PCD veidlapu un uzlīmju glabāšana tiek aizsargāta pret zādzībām.

9. pants

Papildu tehniskās specifikācijas

1.   Komisija pieņem īstenošanas aktus ar ES PCD papildu tehniskajām specifikācijām attiecībā uz:

| a) | vienotās ES PCD veidlapas un uzlīmes dizainu, formu un krāsām; |
| --- | --- |

a)

vienotās ES PCD veidlapas un uzlīmes dizainu, formu un krāsām;

| b) | prasībām par vienotās ES PCD veidlapas materiālu un drukāšanas paņēmieniem; |
| --- | --- |

b)

prasībām par vienotās ES PCD veidlapas materiālu un drukāšanas paņēmieniem;

| c) | drošības elementiem un prasībām, tostarp uzlabotiem daļējas un pilnas viltošanas un falsificēšanas novēršanas standartiem; |
| --- | --- |

c)

drošības elementiem un prasībām, tostarp uzlabotiem daļējas un pilnas viltošanas un falsificēšanas novēršanas standartiem;

| d) | citiem noteikumiem, kas jāievēro, aizpildot un izdodot ES PCD. |
| --- | --- |

d)

citiem noteikumiem, kas jāievēro, aizpildot un izdodot ES PCD.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Var nolemt, ka 1. punktā minētās papildu tehniskās specifikācijas ir slepenas un netiek publicētas. Tādā gadījumā tās dara pieejamas tikai tām struktūrām, ko dalībvalstis izraudzījušās kā struktūras, kas ir atbildīgas par ES PCD izgatavošanu, un personām, kuras atbilstoši pilnvarojusi kāda dalībvalsts vai Komisija.

10. pants

ES PCD izgatavošana

1.   Katra dalībvalsts izraugās struktūru, kas ir atbildīga par vienoto ES PCD veidlapu un uzlīmju izgatavošanu. Vienu un to pašu struktūru var izraudzīties vairākas vai visas dalībvalstis.

2.   Katra dalībvalsts paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm tās struktūras nosaukumu, kura izgatavo tās vienotās ES PCD veidlapas un uzlīmes. Ja kāda dalībvalsts maina savu izraudzīto struktūru, tā attiecīgi informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

11. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 8. panta 3. punktā un 13. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laikposmu no 2019. gada 10. jūlija.

3.   Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 3. punktā un 13. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo Padomei.

6.   Saskaņā ar 8. panta 3. punktu un 13. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

7.   Eiropas Parlamentu informē par Komisijas pieņemtajiem deleģētajiem aktiem, jebkādiem iebildumiem, kas par tiem izteikti, vai par to, ka Padome ir atsaukusi pilnvaru deleģēšanu.

12. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1683/95 6. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

13. pants

Paziņošana trešām valstīm

1.   21 mēneša laikā pēc 9. pantā minēto papildu tehnisko specifikāciju pieņemšanas tā dalībvalsts, kas ir Padomes prezidentvalsts, saskaņā ar LES 16. panta 9. punktu nodrošina Komisijai un EĀDD vienotās ES PCD veidlapas un uzlīmes paraugus.

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 11. pantu, lai grozītu šā punkta pirmo daļu, izraugoties citu dalībvalsti par valsti, kas atbildīga par minētajā daļā minēto paraugu nodrošināšanu, balstoties uz objektīviem kritērijiem, piemēram, to, ka tās teritorijā atrodas struktūra, kuru vairākas vai visas dalībvalstis izraudzījušās par ES PCD izgatavotāju.

2.   EĀDD pārsūta vienotās ES PCD veidlapas un uzlīmes paraugus Savienības delegācijām trešās valstīs.

3.   Savienības delegācijas trešās valstīs informē attiecīgo trešo valstu attiecīgās iestādes par ES PCD izmantošanu, kā arī par tā vienoto formu un galvenajiem drošības elementiem, tostarp nodrošinot vienotās ES PCD veidlapas un uzlīmes paraugus uzziņas vajadzībām. Paziņošanu kādai atsevišķai trešai valstij atkārto pēc minētās trešās valsts pieprasījuma. Paziņojumā neiekļauj paraugus, kuri jāpatur slepenībā saskaņā ar 9. panta 2. punktu.

4.   Ikreiz, kad tiek mainīta vienotā ES PCD veidlapa vai uzlīme, atkārto 1.–3. punktā noteikto procedūru. Šā panta 1. punktā minētais termiņš ir 21 mēnesis pēc vienotās ES PCD veidlapas vai uzlīmes izmainītās formas pieņemšanas.

5.   Ja kādā trešā valstī nav Savienības delegācijas, pārstāvētās dalībvalstis, izmantojot vietējo konsulāro sadarbību, izlemj, kura dalībvalsts paziņo minētās trešās valsts attiecīgajām iestādēm par ES PCD vienoto formu, kā arī tā galvenajiem drošības elementiem. EĀDD koordinē ar attiecīgo dalībvalsti vienotās ES PCD veidlapas un uzlīmes paraugu pārsūtīšanu minētajā nolūkā.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Labvēlīgāks režīms

Dalībvalstis var ieviest vai paturēt spēkā noteikumus, kas ir labvēlīgāki par šīs direktīvas noteikumiem, ciktāl tie ir saderīgi ar šo direktīvu.

15. pants

Persondatu aizsardzība

1.   Persondatus, kurus apstrādā šīs direktīvas vajadzībām, tostarp 4. panta 2. punktā minēto pieteikuma iesniedzēja sejas attēlu vai fotogrāfiju, izmanto tikai tam, lai pārbaudītu pieteikuma iesniedzēja identitāti saskaņā ar 4. pantā noteikto procedūru, izdrukātu vienoto ES PCD uzlīmi un atvieglotu minētā pieteikuma iesniedzēja ceļošanu. Palīdzību sniedzošā dalībvalsts un valstspiederības dalībvalsts persondatiem nodrošina atbilstīgu drošību.

2.   Neskarot Regulu (ES) 2016/679, pieteikuma iesniedzējam, kam tiek izdots ES PCD, ir tiesības pārbaudīt ES PCD iekļautos persondatus un attiecīgā gadījumā pieprasīt, lai tiktu veikti labojumi, izdodot jaunu dokumentu.

3.   ES PCD neietver nekādu informāciju mašīnlasāmā formā, ja vien tā nav paredzēta arī II pielikuma 6. punktā minētajās sadaļās.

4.   Palīdzību sniedzošā dalībvalsts un valstspiederības dalībvalsts glabā pieteikuma iesniedzēja persondatus vienīgi tik ilgi, cik tas nepieciešams, tostarp 5. pantā minēto nodevu iekasēšanai. Nekādā gadījumā palīdzību sniedzošā dalībvalsts minētos persondatus neglabā ilgāk par 180 dienām vai valstspiederības dalībvalsts – ilgāk par diviem gadiem. Beidzoties glabāšanas periodam, pieteikuma iesniedzēja persondatus dzēš.

5.   Atkāpjoties no 4. punkta, dalībvalstis nodrošina visu atgriezto ES PCD un visu saistīto kopiju drošu iznīcināšanu pēc iespējas drīz.

16. pants

Pārraudzība

1.   Dalībvalstis regulāri pārrauga šīs direktīvas piemērošanu, pamatojoties uz šādiem rādītājiem:

| a) | to ES PCD skaits, kas izdoti saskaņā ar 3. pantu, un saņēmēja valstspiederība; |
| --- | --- |

a)

to ES PCD skaits, kas izdoti saskaņā ar 3. pantu, un saņēmēja valstspiederība;

| b) | to ES PCD skaits, kas izdoti saskaņā ar 7. pantu, un saņēmēja valstspiederība; un |
| --- | --- |

b)

to ES PCD skaits, kas izdoti saskaņā ar 7. pantu, un saņēmēja valstspiederība; un

| c) | ES PCD krāpšanas un viltošanas gadījumu skaits. |
| --- | --- |

c)

ES PCD krāpšanas un viltošanas gadījumu skaits.

2.   Dalībvalstis organizē to datu sagatavošanu un vākšanu, kas vajadzīgi 1. punktā izklāstīto rādītāju izmaiņu novērtēšanai, un šo informāciju reizi gadā sniedz Komisijai.

3.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, nosakot rādītājus papildus tiem, kas minēti 1. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

17. pants

Izvērtēšana

1.   Ne agrāk kā piecus gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas Komisija veic šīs direktīvas izvērtēšanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izklāstīti galvenie konstatējumi. Ziņojumā iekļauj persondatu drošības līmeņa atbilstīguma, ietekmes uz pamattiesībām un vienotas ES PCD nodevas iespējamas ieviešanas novērtējumu.

2.   Dalībvalstis Komisijai sniedz informāciju, kas vajadzīga 1. punktā minētā ziņojuma sagatavošanai.

18. pants

Atcelšana

1.   Lēmumu 96/409/KĀDP atceļ no dienas, kas ir 36 mēnešus pēc 9. pantā minēto papildu tehnisko specifikāciju pieņemšanas.

2.   Atsauces uz atcelto lēmumu ir uzskatāmas par atsaucēm uz šo direktīvu.

3.   Dalībvalstis līdz 1. punktā minētajam termiņam nodrošina to PCD veidlapu atzīšanu par nederīgām un iznīcināšanu, kuras izgatavotas saskaņā ar Lēmumu 96/409/KĀDP.

19. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis 24 mēnešu laikā pēc 9. pantā minēto papildu tehnisko specifikāciju pieņemšanas pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Tās piemēro minētos noteikumus no dienas, kas ir 36 mēnešus pēc 9. pantā minēto papildu tehnisko specifikāciju pieņemšanas.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

20. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

21. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Luksemburgā, 2019. gada 18. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  
  2019. gada 16. janvāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Direktīva (ES) 2015/637 (2015. gada 20. aprīlis) par koordinācijas un sadarbības pasākumiem, ar ko veicina nepārstāvēto Savienības pilsoņu konsulāro aizsardzību trešās valstīs, un ar ko atceļ Lēmumu 95/553/EK (OV L 106, 24.4.2015., 1. lpp.).

2

(3)  Dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes Lēmums 96/409/KĀDP (1996. gada 25. jūnijs) par pagaidu ceļošanas dokumenta ieviešanu (OV L 168, 6.7.1996., 4. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1806 (2018. gada 14. novembris), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru valstspiederīgajiem minētā prasība neattiecas (OV L 303, 28.11.2018., 39. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 1683/95 (1995. gada 29. maijs), ar ko nosaka vienotu vīzu formu (OV L 164, 14.7.1995., 1. lpp.).

6

(7)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

9

---

I PIELIKUMS

VIENOTĀ ES PCD VEIDLAPA

Vienotā ES PCD veidlapa atbilst turpmāk sniegtajām specifikācijām.

1.   Forma un izmērs

Vienotajai ES PCD veidlapai ir trīsdaļīgs dizains (viena no abām pusēm apdrukāta loksne, kas salocīta trīs daļās). Salocītā veidā veidlapas izmērs atbilst ISO/IEC 7810 ID-3 standartam.

2.   Pirmā lapa: titullapa

Vienotās ES PCD veidlapas titullapā šeit sniegtajā secībā ir norādīti šādi vārdi: “EIROPAS SAVIENĪBA” visās Savienības oficiālajās valodās un vārdi “EMERGENCY TRAVEL DOCUMENT” un “TITRE DE VOYAGE PROVISOIRE”. Tajā tiek attēlotas arī divpadsmit aplī izvietotas zelta zvaigznes.

3.   Otrā lapa: vienotās ES PCD uzlīmes ielīmēšana

Vienoto ES PCD uzlīmi stingri ielīmē vienotās ES PCD veidlapas otrajā lapā tā, lai nepieļautu tās vieglu noņemšanu. Vienotās ES PCD uzlīmes malu nolīdzina līdz ar lapas malu un pielīmē tai. Vienotās ES PCD uzlīmes mašīnlasāmo zonu nolīdzina līdz ar lapas ārmalu. Izdevējiestāžu spiedogu uzspiež vienotajai ES PCD uzlīmei tā, lai tas sniegtos uz lapas.

4.   Trešā un ceturtā lapa: informācija

Trešajā un ceturtajā lapā ir sniegts vārdu “Pagaidu ceļošanas dokuments”, kā arī vienotās ES PCD uzlīmes virsrakstu tulkojums visās Savienības oficiālajās valodās, izņemot angļu un franču valodu. Ir arī šāds teksts:

“This EU Emergency Travel Document is a travel document issued by a Member State of the European Union for a single journey to the holder's Member State of nationality or residence or, exceptionally, to another destination. Authorities of non-EU countries are hereby requested to allow the holder to pass freely without hindrance.

Le présent titre de voyage provisoire de l'UE est un titre de voyage délivré par un État membre de l'Union européenne aux fins d'un trajet unique vers l'État membre de nationalité ou de résidence du détenteur, ou, à titre exceptionnel, vers une autre destination. Les autorités des pays tiers sont priées d'autoriser le détenteur du titre de voyage provisoire à circuler sans entraves.”

5.   Piektā un sestā lapa: vīzas un ieceļošanas/izceļošanas spiedogi

Ceturtajā un piektajā lapā ir tikai virsraksts “VISA/VISA”, un tās atstāj neaizpildītas.

Šīs lapas ir paredzētas vīzām un ieceļošanas/izceļošanas spiedogiem.

6.   Vienotās ES PCD veidlapas numurs

Uz vienotās ES PCD veidlapas ir iepriekš uzdrukāts septiņu ciparzīmju numurs.

---

II PIELIKUMS

VIENOTĀ ES PCD UZLĪME

Vienotā ES PCD uzlīme atbilst turpmāk sniegtajām specifikācijām.

Vienotās ES PCD uzlīmes elementi

| 1. | Vienotā ES PCD uzlīme ietver dokumenta turētāja sejas attēlu, kas uzdrukāts pēc augstiem drošības standartiem, izņemot, ja tiek izmantota fotogrāfija saskaņā ar 8. panta 5. punktu. Sejas attēls vai fotogrāfija ir sejas attēls vai fotogrāfija, kuru izmanto 4. panta 2. punkta vajadzībām. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vienotā ES PCD uzlīme ietver drošības elementus, kas nodrošina pietiekamu aizsardzību pret falsificēšanu, jo īpaši ņemot vērā drošības elementus, ko izmanto vienotajā vīzu formā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Visas dalībvalstis izmanto vienus un tos pašus drošības elementus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Uz vienotās ES PCD uzlīmes ir:






  a) | saīsinājums “EU ETD/TVP UE”; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

saīsinājums “EU ETD/TVP UE”;

| b) | vārdi “European Union/Union européenne”; |
| --- | --- |

b)

vārdi “European Union/Union européenne”;

| c) | trīs burtu kods “EUE”, kā noteikts ICAO dokumentā 9303. |
| --- | --- |

c)

trīs burtu kods “EUE”, kā noteikts ICAO dokumentā 9303.

| 5. | Vienotā ES PCD uzlīme horizontāli ietver vienotās ES PCD uzlīmes septiņu ciparzīmju numuru, ko iepriekš uzdrukā melnā krāsā. Izmanto īpašu burtu šriftu. Pirms šā numura ir izdevējas dalībvalsts divu burtu valsts kods, kā noteikts ICAO dokumentā 9303, kuru var vai nu uzdrukāt iepriekš, vai pievienot, kad vienoto ES PCD uzlīmi aizpilda. Drošības nolūkos to pašu septiņu ciparzīmju numuru var uz vienotās ES PCD uzlīmes iepriekš uzdrukāt vairākas reizes. |
| --- | --- |

5.

Aizpildāmās sadaļas

| 6. | Vienotajā ES PCD uzlīmē ir sadaļas ar šādu informāciju:






  a) | galamērķa valsts un visas tranzītvalstis, kurās izmantojams izdotais ES PCD; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

galamērķa valsts un visas tranzītvalstis, kurās izmantojams izdotais ES PCD;

| b) | izdevēja dalībvalsts un izdevējiestādes atrašanās vieta; |
| --- | --- |

b)

izdevēja dalībvalsts un izdevējiestādes atrašanās vieta;

| c) | izdošanas datums un derīguma beigu termiņš; |
| --- | --- |

c)

izdošanas datums un derīguma beigu termiņš;

| d) | ES PCD saņēmēja uzvārds un vārds(-i), valstspiederība, dzimšanas datums un dzimums; |
| --- | --- |

d)

ES PCD saņēmēja uzvārds un vārds(-i), valstspiederība, dzimšanas datums un dzimums;

| e) | I pielikuma 6. punktā minētais tās vienotās ES PCD veidlapas numurs, kurai pielīmēs ES PCD uzlīmi. |
| --- | --- |

e)

I pielikuma 6. punktā minētais tās vienotās ES PCD veidlapas numurs, kurai pielīmēs ES PCD uzlīmi.

| 7. | Aizpildāmo sadaļu virsraksti ir angļu un franču valodā un tos numurē. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Datumus raksta šādi: diena, izmantojot divas ciparzīmes, no kurām pirmā ir nulle, ja attiecīgo dienu apzīmē tikai ar vienu ciparzīmi; mēnesis, izmantojot divas ciparzīmes, no kurām pirmā ir nulle, ja attiecīgo mēnesi apzīmē tikai ar vienu ciparzīmi; gads, izmantojot četras ciparzīmes. Aiz dienas un mēneša liek atstarpi. Piemēram: 20 01 2018 = 2018. gada 20. janvāris. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vienotajā ES PCD uzlīmē ietver sadaļu “Piezīmes”, kuru izdevējiestāde izmanto, lai norādītu jebkādu vajadzīgo papildu informāciju, piemēram, aizstātā dokumenta veidu un numuru. |
| --- | --- |

9.

Mašīnlasāma informācija

| 10. | Vienotā ES PCD uzlīme ietver attiecīgo mašīnlasāmo informāciju atbilstoši ICAO dokumentam 9303, lai vienkāršotu kontroli uz ārējām robežām. Kā mašīnlasāmās zonas pirmās divas zīmes lieto burtus “AE”, lai norādītu, ka dokuments ir ES pagaidu ceļošanas dokuments. Mašīnlasāmajā zonā ir drukāts teksts redzamajā fona drukā, kas ietver vārdus “Eiropas Savienība” visās Savienības oficiālajās valodās. Minētais teksts neietekmē mašīnlasāmās zonas tehniskās iezīmes vai iespējas šo zonu nolasīt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Šī vieta ir paredzēta, lai būtu iespējams pievienot kopējo 2D svītrkodu. |
| --- | --- |

11.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/13

---

PADOMES REGULA (ES) 2019/998

(2019. gada 13. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu pietiekamu un nepārtrauktu tādu konkrētu lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu piegādi, ko Savienībā ražo nepietiekamos daudzumos, un lai tādējādi izvairītos no traucējumiem minēto ražojumu tirgos, ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1388/2013 (1) tika atvērtas autonomas tarifu kvotas. Ražojumus minēto tarifu kvotu ietvaros var importēt Savienībā ar samazinātu vai nulles nodokļa likmi. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu pietiekamu un nepārtrauktu tādu konkrētu lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu piegādi, ko Savienībā ražo nepietiekamos daudzumos, un lai tādējādi izvairītos no traucējumiem minēto ražojumu tirgos, ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1388/2013 (1) tika atvērtas autonomas tarifu kvotas. Ražojumus minēto tarifu kvotu ietvaros var importēt Savienībā ar samazinātu vai nulles nodokļa likmi.

| (2) | Tā kā Savienības interesēs ir nodrošināt pienācīgu konkrētu rūpniecības ražojumu piegādi un ņemot vērā to, ka identiski un līdzvērtīgi ražojumi vai aizstājējražojumi Savienībā netiek ražoti pietiekamos daudzumos, ir jāatver sešas jaunas tarifu kvotas ar kārtas numuriem 09.2594, 09.2595, 09.2596, 09.2597, 09.2598 un 09.2599, piemērojot nulles nodokļa likmi attiecīgajiem šo ražojumu daudzumiem. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā Savienības interesēs ir nodrošināt pienācīgu konkrētu rūpniecības ražojumu piegādi un ņemot vērā to, ka identiski un līdzvērtīgi ražojumi vai aizstājējražojumi Savienībā netiek ražoti pietiekamos daudzumos, ir jāatver sešas jaunas tarifu kvotas ar kārtas numuriem 09.2594, 09.2595, 09.2596, 09.2597, 09.2598 un 09.2599, piemērojot nulles nodokļa likmi attiecīgajiem šo ražojumu daudzumiem.

| (3) | Tarifu kvotu ar kārtas numuriem 09.2679, 09.2683 un 09.2888 gadījumā kvotu apjomi būtu jāpalielina, jo palielinājums ir Savienības interesēs. Tarifu kvotas ar kārtas numuru 09.2723 gadījumā kvotas apjoms būtu ar atpakaļejošu spēku jāpalielina laikposmam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Tarifu kvotu ar kārtas numuriem 09.2679, 09.2683 un 09.2888 gadījumā kvotu apjomi būtu jāpalielina, jo palielinājums ir Savienības interesēs. Tarifu kvotas ar kārtas numuru 09.2723 gadījumā kvotas apjoms būtu ar atpakaļejošu spēku jāpalielina laikposmam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| (4) | Tarifu kvotas ar kārtas numuru 09.2740 gadījumā ražojumi, uz ko attiecas minētā tarifu kvota, tiek klasificēti ne tikai ar KN kodu 2309 90 96, bet arī ar KN kodu 2309 90 31. Tādēļ jāpievieno norāde uz konkrēto KN kodu pie minētās tarifu kvotas. |
| --- | --- |

(4)

Tarifu kvotas ar kārtas numuru 09.2740 gadījumā ražojumi, uz ko attiecas minētā tarifu kvota, tiek klasificēti ne tikai ar KN kodu 2309 90 96, bet arī ar KN kodu 2309 90 31. Tādēļ jāpievieno norāde uz konkrēto KN kodu pie minētās tarifu kvotas.

| (5) | Tā kā Savienības interesēs vairs nav saglabāt tarifu kvotu ar kārtas numuru 09.2870, tā būtu jāslēdz no 2019. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Savienības interesēs vairs nav saglabāt tarifu kvotu ar kārtas numuru 09.2870, tā būtu jāslēdz no 2019. gada 1. jūlija.

| (6) | Tarifu kvotas ar kārtas numuriem 09.2633, 09.2643, 09.2620 un 09.2932 būtu jāslēdz, jo nolīguma Deklarācijas par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem veidā (2) īstenošanas rezultātā minētajiem ražojumiem piemērojamā nodokļa likme tika samazināta līdz nullei. |
| --- | --- |

(6)

Tarifu kvotas ar kārtas numuriem 09.2633, 09.2643, 09.2620 un 09.2932 būtu jāslēdz, jo nolīguma Deklarācijas par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem veidā (2) īstenošanas rezultātā minētajiem ražojumiem piemērojamā nodokļa likme tika samazināta līdz nullei.

| (7) | Ņemot vērā izdarāmos grozījumus un skaidrības labad, būtu jāaizstāj Regulas (ES) Nr. 1388/2013 pielikums. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā izdarāmos grozījumus un skaidrības labad, būtu jāaizstāj Regulas (ES) Nr. 1388/2013 pielikums.

| (8) | Lai izvairītos no jebkādiem pārtraukumiem tarifu kvotu shēmas piemērošanā un ievērotu norādījumus, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (3), šajā regulā paredzētās izmaiņas attiecībā uz konkrēto ražojumu tarifu kvotām būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. jūlija, savukārt attiecībā uz tarifu kvotu ar kārtas numuru 09.2723 – no 2018. gada 1. janvāra. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, |
| --- | --- |

(8)

Lai izvairītos no jebkādiem pārtraukumiem tarifu kvotu shēmas piemērošanā un ievērotu norādījumus, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (3), šajā regulā paredzētās izmaiņas attiecībā uz konkrēto ražojumu tarifu kvotām būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. jūlija, savukārt attiecībā uz tarifu kvotu ar kārtas numuru 09.2723 – no 2018. gada 1. janvāra. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1388/2013 pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstu par tarifu kvotu ar kārtas numuru 09.2723 aizstāj ar šādu:











  “09.2723 | ex 3911 90 19 | 10 | Poli(oksi-1,4-fenilēnsulfonil-1,4-fenilēnoksi-4,4′-bifenilēns) | 1.1.–31.12. | 5 000 tonnu | 0 %”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

ierakstu par tarifu kvotu ar kārtas numuru 09.2723 aizstāj ar šādu:

“09.2723

ex 3911 90 19

10

Poli(oksi-1,4-fenilēnsulfonil-1,4-fenilēnoksi-4,4′-bifenilēns)

1.1.–31.12.

5 000 tonnu

0 %”;

| 2) | to aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

to aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 1. jūlija. Tomēr regulas 1. panta 1. punktu piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2019. gada 13. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M.C. BUDĂI

---

(1)  Padomes Regula (ES) Nr. 1388/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību, un atceļ Regulu (ES) Nr. 7/2010 (OV L 354, 28.12.2013., 319. lpp.).

1

(2)  
  OV L 161, 18.6.2016., 4. lpp.

2

(3)  
  OV C 363, 13.12.2011., 6. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas Nr. | KN kods | TARIC | Apraksts | Kvotas ilgums | Kvotas lielums | Kvotas nodokļa likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2637 | ex 0710 40 00
  ex 2005 80 00 | 20
  30 | Kukurūzas vālītes (Zea mays var. saccharata), arī sagrieztas, kā diametrs ir no 10 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 20 mm, paredzētas izmantošanai pārtikas rūpniecības produktu ražošanā apstrādei, izņemot vienkāršu pārsaiņošanu (1)
   (2)
   (3) | 1.1.–31.12. | 550 tonnu | 0 % (3) |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Saldētas Auricularia polytricha šķirnes sēnes, neapstrādātas vai vārītas ūdenī vai tvaicētas, kuras izmanto gatavo ēdienu ražošanā (1)
   (2) | 1.1.–31.12. | 700 tonnu | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Saldie ķirši ar spirta piedevu, kuru cukura saturs nepārsniedz 9 % no svara, ar diametru 19,9 mm vai mazāku, ar kauliņu, izmantošanai šokolādes izstrādājumos (2) | 1.1.–31.12. | 1 000 tonnu | 10 % |
| 09.2740 | ex 2309 90 31
  ex 2309 90 96 | 87
  97 | Sojas pupu proteīna koncentrāts, kas satur:






  — | 60 masas % (± 10 masas %) kopproteīna, |

Kārtas Nr.

KN kods

TARIC

Apraksts

Kvotas ilgums

Kvotas lielums

Kvotas nodokļa likme

09.2637

ex 0710 40 00

ex 2005 80 00

20

30

Kukurūzas vālītes (Zea mays var. saccharata), arī sagrieztas, kā diametrs ir no 10 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 20 mm, paredzētas izmantošanai pārtikas rūpniecības produktu ražošanā apstrādei, izņemot vienkāršu pārsaiņošanu (1)
   (2)
   (3)

1.1.–31.12.

550 tonnu

0 % (3)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Saldētas Auricularia polytricha šķirnes sēnes, neapstrādātas vai vārītas ūdenī vai tvaicētas, kuras izmanto gatavo ēdienu ražošanā (1)
   (2)

1.1.–31.12.

700 tonnu

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Saldie ķirši ar spirta piedevu, kuru cukura saturs nepārsniedz 9 % no svara, ar diametru 19,9 mm vai mazāku, ar kauliņu, izmantošanai šokolādes izstrādājumos (2)

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

10 %

09.2740

ex 2309 90 31

ex 2309 90 96

87

97

Sojas pupu proteīna koncentrāts, kas satur:

—

60 masas % (± 10 masas %) kopproteīna,

| — | 5 masas % (± 3 masas %) kopšķiedras, |
| --- | --- |

—

5 masas % (± 3 masas %) kopšķiedras,

| — | 5 masas % (± 3 masas %) koppelnu un |
| --- | --- |

—

5 masas % (± 3 masas %) koppelnu un

| — | 3 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6,9 masas % cietes, |
| --- | --- |

—

3 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6,9 masas % cietes,

izmantošanai dzīvnieku barības produktu ražošanā (2)

1.1.–31.12.

30 000 tonnu

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Dabīga neapstrādāta tabaka, sagriezta vienādos gabalos vai nesagriezta, kuras muitas vērtība nav mazāka par 450 Euro/100 kg neto svara, ko izmanto kā aptinumu vai kā saistvielu, ražojot izstrādājumus, kas minēti apakšpozīcijā 2402 10 00  (2)

1.1.–31.12.

6 000 tonnu

0 %

09.2828

2712 20 90

Parafīna vasks, kas satur mazāk nekā 0,75 masas % eļļas

1.1.–31.12.

120 000 tonnu

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Jēlparafīns (CAS RN 64742-61-6)

1.1.–31.12.

100 000 tonnu

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Silīcija dioksīdu saturošs pildījums granulu veidā ar silīcija dioksīda saturu vismaz 97 %

1.1.–31.12.

1 700 tonnu

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframa trioksīds, tostarp zilais volframa oksīds (CAS RN 1314-35-8 vai CAS RN 39318-18-8)

1.1.–31.12.

12 000 tonnu

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Cēzija sulfāts (CAS RN 10294-54-9) cietā veidā vai kā ūdens šķīdums, kas masas procentu izteiksmē satur vairāk nekā 48 %, bet ne vairāk kā 52 % cēzija sulfāta

1.1.–31.12.

160 tonnu

0 %

09.2929

2903 22 00

Trihloretilēns (CAS RN 79-01-6)

1.1.–31.12.

15 000 tonnu

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Bromohlorometāns (CAS RN 74-97-5)

1.1.–31.12.

600 tonnu

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-dihlorbenzols (CAS RN 541-73-1)

1.1.–31.12.

2 600 tonnu

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

Propān-1-ols (propilspirts) (CAS RN 71-23-8)

1.1.–31.12.

15 000 tonnu

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Ciklopropilmetanols (CAS RN 2516-33-8)

1.1.–31.12.

20 tonnu

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-krezols (CAS RN 95-48-7), kura tīrība nav mazāka kā 98,5 % no svara

1.1.–31.12.

20 000 tonnu

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2′,2′-tetrakis(hidroksimetil)-3,3′-oksidipropān-1-ols (CAS RN 126-58-9)

1.1.–31.12.

500 tonnu

0 %

09.2624

2912 42 00

Etilvanilīns (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehīds) (CAS RN 121-32-4)

1.1.–31.12.

1 950 tonnu

0 %

09.2683

ex 2914 19 90

50

Kalcija acetilacetonāts (CAS RN 19372-44-2) stabilizatoru sistēmu ražošanai, tablešu veidā (2)

1.1.–31.12.

200 tonnu

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Ciklopropilmetilketons (CAS RN 765-43-5)

1.1.–31.12.

300 tonnu

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Etiķskābe (CAS RN 64-19-7) ar tīrības pakāpi 99 % vai augstāku

1.1.–31.12.

1 000 000 tonnu

0 %

09.2972

2915 24 00

Etiķskābes anhidrīds (CAS RN 108-24-7)

1.1.–31.12.

50 000 tonnu

0 %

09.2679

2915 32 00

Vinilacetāts (CAS RN 108-05-4)

1.1.–31.12.

400 000 tonnu

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etiltrifluoracetāts (CAS RN 383-63-1)

1.1.–31.12.

400 tonnu

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kālija (E,E)-heksa-2,4-dienoāts (CAS RN 24634-61-5)

1.1.–31.12.

8 250 tonnu

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-dimetilfenilacetilhlorīds (CAS RN 55312-97-5)

1.1.–31.12.

400 tonnu

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietiloksalāts (CAS RN 95-92-1)

1.7.–31.12.

250 tonnu

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetilsebacāts (CAS RN 106-79-6)

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekanediokskābe (CAS RN 693-23-2), ar tīrības pakāpi vairāk kā 98,5 %

1.1.–31.12.

4 600 tonnu

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-acetilsalicilskābe (CAS RN 50-78-2)

1.1.–31.12.

120 tonnu

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadecil 3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionāts (CAS RN 2082-79-3), kuram:

| — | caur sietu ar 500 μm acojumu izsijātā daļa ir 99 masas % vai lielāka un |
| --- | --- |

—

caur sietu ar 500 μm acojumu izsijātā daļa ir 99 masas % vai lielāka un

| — | kušanas temperatūra ir 49 °C vai augstāka, bet ne augstāka par 54 °C, |
| --- | --- |

—

kušanas temperatūra ir 49 °C vai augstāka, bet ne augstāka par 54 °C,

izmantojams, lai ražotu PVC apstrādes kombinētos (vienpakas) stabilizatorus uz pulveru maisījumu bāzes (pulverus vai presētas granulas) (2)

1.1.–31.12.

380 tonnu

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaeritrīttetrakis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionāts) (CAS RN 6683-19-8), kura

| — | caur sietu ar 250 μm acojumu izsijātā daļa ir 75 % no svara vai vairāk un caur sietu ar 500 μm acojumu izsijātā daļa ir 99 % no svara vai vairāk, un |
| --- | --- |

—

caur sietu ar 250 μm acojumu izsijātā daļa ir 75 % no svara vai vairāk un caur sietu ar 500 μm acojumu izsijātā daļa ir 99 % no svara vai vairāk, un

| — | kušanas punkts ir 110 °C vai vairāk, bet ne vairāk par 125 °C, |
| --- | --- |

—

kušanas punkts ir 110 °C vai vairāk, bet ne vairāk par 125 °C,

izmantojams, lai ražotu PVC apstrādes kombinētos (vienpakas) stabilizatorus uz pulveru maisījumu bāzes (pulverus vai presētas granulas) (2)

1.1.–31.12.

140 tonnu

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3′,4,4′-tetrakarbonskābes dianhidrīds (CAS RN 2421-28-5)

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2688

ex 2920 29 00

70

Tri(2,4-di-terc-butilfenil)fosfīts (CAS RN 31570-04-4)

1.1.–31.12.

6 000 tonnu

0 %

09.2648

ex 2920 90 10

70

Dimetilsulfāts (CAS RN 77-78-1)

1.1.–31.12.

18 000 tonnu

0 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadecilamīns (CAS RN 124-30-1)

1.7.–31.12.

200 tonnu

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bis(2-dimetilaminoetil)(metil)amīns (CAS RN 3030-47-5)

1.1.–31.12.

1 700 tonnu

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Anilīns (CAS RN 62-53-3) ar tīrību 99 masas % vai lielāku

1.1.–31.12.

150 000 tonnu

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-Fluor-N-(1-metiletil)benzolamīns (CAS RN 70441-63-3)

1.1.–31.12.

500 tonnu

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

O-fenilēndiamīns (CAS RN 95-54-5)

1.1.–31.12.

1 800 tonnu

0 %

09.2730

ex 2921 59 90

80

4,4′-metāndiildianilīns (CAS RN 101-77-9) granulu formā, izmantošanai prepolimēru ražošanā (2)

1.1.–31.12.

200 tonnu

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

Jodprop-3-2-inil N-butilkarbamāts (CAS RN 55406-53-6)

1.1.–31.12.

250 tonnu

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paracetamols (INN) (CAS RN 103-90-2)

1.1.–31.12.

20 000 tonnu

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrilnitrils (CAS RN 107-13-1), izmantošanai 55. nodaļas un pozīcijas 6815 preču ražošanā (2)

1.1.–31.12.

50 000 tonnu

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-Nitro-4-(trifluormetil)benzonitrila (CAS RN 778-94-9)

1.1.–31.12.

900 tonnu

0 %

09.2708

ex 2928 00 90

15

Monometilhidrazīns (CAS 60-34-4) ūdens šķīduma veidā ar monometilhidrazīna saturu 40 (± 5) masas %

1.1.–31.12.

900 tonnu

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitroguanidīns (CAS RN 556-88-7)

1.1.–31.12.

6 500 tonnu

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bis[3-trietoksisililpropil]disulfīds (CAS RN 56706-10-6)

1.7.–31.12.

3 000 tonnu

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-Hlor-4-(metilsulfonil)-3-((2,2,2-trifluoretoksi)metil)benzoskābe (CAS RN 120100-77-8)

1.7.–31.12.

150 tonnu

0 %

09.2842

2932 12 00

2-furaldehīds (furfuraldehīds)

1.1.–31.12.

10 000 tonnu

0 %

09.2955

ex 2932 19 00

60

Flurtamons (ISO) (CAS RN 96525-23-4)

1.1.–31.12.

300 tonnu

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekān-5-olīds (CAS RN 705-86-2)

1.1.–31.12.

6 000 kg

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekān-5-olīds (CAS RN 713-95-1)

1.1.–31.12.

6 000 kg

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksān-6-olīds (CAS RN 502-44-3)

1.1.–31.12.

4 000 tonnu

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonāls (CAS RN 120-57-0)

1.1.–31.12.

220 tonnu

0 %

09.2878

ex 2933 29 90

85

Enzalutamīds INN (CAS RN 915087-33-1)

1.1.–31.12.

1 000 kg

0 %

09.2673

ex 2933 39 99

43

2,2,6,6-tetrametilpiperidīn-4-ols (CAS RN 2403-88-5)

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2674

ex 2933 39 99

44

Hlorpirifoss (ISO) (CAS RN 2921-88-2)

1.1.–31.12.

9 000 tonnu

0 %

09.2880

ex 2933 59 95

39

Ibrutinibs (INN) (CAS RN 936563-96-1)

1.1.–31.12.

5 tonnu

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Tris[(3-(Dimetilamino)propil)]heksahidro-1,3,5-triazīns (CAS RN 15875-13-5)

1.1.–31.12.

600 tonnu

0 %

09.2595

ex 2933 99 80

49

1,4,7,10-tetraazaciklododekāns (CAS RN 294-90-6)

1.7.–31.12.

20 tonnu

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Acetoacetilamino)benzimidazolons (CAS RN 26576-46-5)

1.1.–31.12.

400 tonnu

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-metoksibenzoil)amino]sulfonil]-benzoilhlorīds (CAS RN 816431-72-8)

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2710

ex 2935 90 90

91

2,4,4-Trimetilpentān-2-amīnija (3R,5S,E)-7-(4-(4-fluorfenil)-6-izopropil-2-(N-metilmetilsulfonamīd)pirimidīn-5-il)-3,5-dihidroksihept-6-enoāts (CAS RN 917805-85-7)

1.1.–31.12.

5 000 kg

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksiloze (CAS RN 58-86-6)

1.1.–31.12.

400 tonnu

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

Krāsviela C.I. Disperse Yellow 54 (CAS RN 7576-65-0 ) un uz krāsvielas C.I. Disperse Yellow 54 bāzes izgatavotie preparāti, kuri svara izteiksmē satur 99 % vai vairāk šīs krāsvielas

1.1.–31.12.

250 tonnu

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

Preparāti uz krāsvielas C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2) bāzes ar tās saturu 60 % (masas) vai lielāku, bet mazāk par 85 % (masas)

1.1.–31.12.

50 tonnu

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

Krāsviela C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) un uz tās bāzes izgatavoti preparāti ar krāsvielas C.I. Pigment Red 4 saturu 60 % vai vairāk no masas

1.1.–31.12.

150 tonnu

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Ar sodas kušņiem kalcinētadiatomīta zeme

1.1.–31.12.

35 000 tonnu

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Nātrija lignosulfonāts (CAS RN 8061-51-6)

1.1.–31.12.

40 000 tonnu

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfātterpentīns

1.1.–31.12.

25 000 tonnu

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kolofonijskābe un sveķskābe kas iegūtas no svaigiem oleosveķiem

1.1.–31.12.

280 000 tonnu

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Preparāts, kas satur 38 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 50 % no kopējās masas ūdenī disperģēta cinka piritiona (INN) (CAS RN 13463-41-7)

1.1.–31.12.

500 tonnu

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

55

Piedevas, kas sastāv no difenilamīna un nonēnu ar sazarotu ķēdi reakcijas produktiem, ar:

| — | vairāk nekā 28 masas %, bet ne vairāk kā 55 masas % 4-monononildifenilamīna un |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 28 masas %, bet ne vairāk kā 55 masas % 4-monononildifenilamīna un

| — | vairāk nekā 45 masas %, bet ne vairāk kā 65 masas % 4,4′-dinonildifenilamīna, |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 45 masas %, bet ne vairāk kā 65 masas % 4,4′-dinonildifenilamīna,

| — | ne vairāk kā 5 masas % no kopējās 2,4-dinonildifenilamīna un 2,4′-dinonildifenilamīna procentuālās daļas, |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 5 masas % no kopējās 2,4-dinonildifenilamīna un 2,4′-dinonildifenilamīna procentuālās daļas,

tiek izmantotas ziežeļļu ražošanā (2)

1.1.–31.12.

900 tonnu

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalizators, kas sastāv no titāna dioksīda un volframa trioksīda

1.1.–31.12.

3 000 tonnu

0 %

09.2820

ex 3824 79 00

10

Maisījumi, kas satur no masas:

| — | 60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 90 % 2-hlorpropēna (CAS RN 557-98-2), |
| --- | --- |

—

60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 90 % 2-hlorpropēna (CAS RN 557-98-2),

| — | 8 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 14 % (Z)-1-hlorpropēna (CAS RN 16136-84-8), |
| --- | --- |

—

8 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 14 % (Z)-1-hlorpropēna (CAS RN 16136-84-8),

| — | 5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 23 % 2-hlorpropāna (CAS RN 75-29-6), |
| --- | --- |

—

5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 23 % 2-hlorpropāna (CAS RN 75-29-6),

| — | ne vairāk kā 6 % 3-hlorpropēna (CAS RN 107-05-1) un |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 6 % 3-hlorpropēna (CAS RN 107-05-1) un

| — | ne vairāk kā 1 % ethilhlorīda (CAS RN 75-00-3) |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 1 % ethilhlorīda (CAS RN 75-00-3)

1.1.–31.12.

6 000 tonnu

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Preparāts, kura sastāvā ir:

| — | 55 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 78 % dimetilglutarāta, |
| --- | --- |

—

55 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 78 % dimetilglutarāta,

| — | 10 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % dimetiladipāta un |
| --- | --- |

—

10 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % dimetiladipāta un

| — | ne vairāk kā 35 % dimetilsukcināta |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 35 % dimetilsukcināta

1.1.–31.12.

10 000 tonnu

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Bis-(3-trietoksisililpropil)sulfīdu maisījums (CAS RN 211519-85-6)

1.1.–31.12.

9 000 tonnu

0 %

09.2650

ex 3824 99 92

87

Acetofenons (CAS RN 98-86-2) ar tīrības pakāpi 60 % no svara vai vairāk, bet ne vairāk par 90 % no svara

1.1.–31.12.

2 000 tonnu

0 %

09.2888

ex 3824 99 92

89

Trešējo alkildimetilamīnu maisījums, kas pēc svara satur:

| — | 60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 80 % dodecildimetilamīna (CAS RN 112-18-5) un |
| --- | --- |

—

60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 80 % dodecildimetilamīna (CAS RN 112-18-5) un

| — | 20 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % dimetil(tetradecil)amīna (CAS RN 112-75-4) |
| --- | --- |

—

20 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % dimetil(tetradecil)amīna (CAS RN 112-75-4)

1.1.–31.12.

25 000 tonnu

0 %

09.2829

ex 3824 99 93

43

Nešķīstošo atlikumu cietie ekstrakti alifātiskajos šķīdinātājos, kas iegūti, ekstrahējot sveķus no koksnes, ar šādām īpašībām:

| — | ar sveķskābju saturu, kas nepārsniedz 30 % no svara, |
| --- | --- |

—

ar sveķskābju saturu, kas nepārsniedz 30 % no svara,

| — | ar skābuma skaitli, kas nepārsniedz 110, un |
| --- | --- |

—

ar skābuma skaitli, kas nepārsniedz 110, un

| — | ar kušanas temperatūru ne zemāku par 100 °C |
| --- | --- |

—

ar kušanas temperatūru ne zemāku par 100 °C

1.1.–31.12.

1 600 tonnu

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Fitosterīnu maisījums, pulverveida, kas satur pēc masas:

| — | 75 % vai vairāk sterīnu, |
| --- | --- |

—

75 % vai vairāk sterīnu,

| — | ne vairāk kā 25 % stanolu, |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 25 % stanolu,

izmantošanai sterīnu/stanolu vai sterīnu/stanolu esteru ražošanā (2)

1.1.–31.12.

2 500 tonnu

0 %

09.2639

3905 30 00

Poli(vinilspirts), kas satur vai nesatur nehidrolizētas acetātgrupas

1.1.–31.12.

15 000 tonnu

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Poli(vinilbutirāls) (CAS RN 63148-65-2):

| — | kas satur 17,5–20 % mol hidroksilgrupu un |
| --- | --- |

—

kas satur 17,5–20 % mol hidroksilgrupu un

| — | kura vidējais daļiņu izmērs (D50) ir lielāks par 0,6mm |
| --- | --- |

—

kura vidējais daļiņu izmērs (D50) ir lielāks par 0,6mm

1.1.–31.12.

12 500 tonnu

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Polimēru maisījums no polikarbonāta un poli(metilmetakrilāta) ar polikarbonāta saturu 98,5 masas % vai lielāku, lodīšu vai granulu veidā, ar gaismas caurlaidību 88,5 % vai lielāku, ko mēra, izmantojot testa paraugu ar sieniņu biezumu 4,0 mm pie viļņu garuma λ = 400 nm (saskaņā ar standartu ISO 13468-2)

1.1.–31.12.

2 000 tonnu

0 %

09.2723

ex 3911 90 19

10

Poli(oksi-1,4-fenilēnsulfonil-1,4-fenilēnoksi-4,4′-bifenilēns)

1.1.–31.12. spēkā no 1.1.2018.

5 000 tonnu

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Celulozes acetāta pārslas

1.1.–31.12.

75 000 tonnu

0 %

09.2864

ex 3913 10 00

10

Nātrija algināts, kas ekstrahēts no brūnajām aļģēm (CAS RN 9005-38-3)

1.1.–31.12.

10 000 tonnu

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Nātrija hialuronāts, nesterils, kura

| — | masas vidējā molekulmasa (Mw) ir ne lielāka par 900 000 , |
| --- | --- |

—

masas vidējā molekulmasa (Mw) ir ne lielāka par 900 000 ,

| — | endotoksīna līmenis ir ne lielāks par 0,008 endotoksīna vienībām (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

endotoksīna līmenis ir ne lielāks par 0,008 endotoksīna vienībām (EU)/mg,

| — | etanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 1 % no masas, |
| --- | --- |

—

etanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 1 % no masas,

| — | izopropanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 0,5 % no masas |
| --- | --- |

—

izopropanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 0,5 % no masas

1.1.–31.12.

200 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Polimetilmetakrilāta loksnes, kas atbilst standartiem:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) un DTD5592A vai |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) un DTD5592A vai

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) un DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) un DTD5592A

1.1.–31.12.

100 tonnu

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Reģenerētas celulozes šūnu bloks, piesūcināts ar magnija hlorīda un četrvērtīgā amonija savienojumu saturošu ūdeni, izmēri 100 cm (± 10 cm) × 100 cm (± 10 cm) × 40 cm (± 5 cm)

1.1.–31.12.

1 700 tonnu

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Neilona un citu poliamīdu (PA6 und PA66) sintētisko šķiedru atlikas (arī atsukas, pavedienu atlikas un irdinātas šķiedras)

1.1.–31.12.

10 000 tonnu

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Gumijoti tekstilmateriāli, austi un laminēti, ar šādām īpašībām:

| — | ar trim kārtām, |
| --- | --- |

—

ar trim kārtām,

| — | viena ārējā kārta sastāv no akrila drānas, |
| --- | --- |

—

viena ārējā kārta sastāv no akrila drānas,

| — | otra ārējā kārta sastāv no poliestera drānas, |
| --- | --- |

—

otra ārējā kārta sastāv no poliestera drānas,

| — | vidējā kārta sastāv no hlorbutilkaučuka, |
| --- | --- |

—

vidējā kārta sastāv no hlorbutilkaučuka,

| — | vidējās kārtas masa ir 452 g/m2 vai lielāka, bet ne lielāka kā 569 g/m2, |
| --- | --- |

—

vidējās kārtas masa ir 452 g/m2 vai lielāka, bet ne lielāka kā 569 g/m2,

| — | tekstilmateriāla kopējā masa ir 952 g/m2 vai lielāka, bet ne lielāka kā 1 159 g/m2, |
| --- | --- |

—

tekstilmateriāla kopējā masa ir 952 g/m2 vai lielāka, bet ne lielāka kā 1 159 g/m2,

| — | tekstilmateriāla kopējais biezums ir 0,8 mm vai lielāks, bet ne lielāks kā 4 mm, |
| --- | --- |

—

tekstilmateriāla kopējais biezums ir 0,8 mm vai lielāks, bet ne lielāks kā 4 mm,

kurus izmanto mehānisko transportlīdzekļu paceļamo jumtu ražošanai (2)

1.1.–31.12.

375 000 m2

0 %

09.2594

ex 6909 19 00

55

Oglekļa keramikas absorbcijas kasetne:

| — | ekstrudēta, keramiski saistīta, daudzšūnu cilindriskā struktūra |
| --- | --- |

—

ekstrudēta, keramiski saistīta, daudzšūnu cilindriskā struktūra

| — | 10 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 masas % aktīvās ogles, |
| --- | --- |

—

10 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 masas % aktīvās ogles,

| — | 70 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 90 masas % keramiskās saistvielas, |
| --- | --- |

—

70 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 90 masas % keramiskās saistvielas,

| — | ar diametru 29 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 41 mm, |
| --- | --- |

—

ar diametru 29 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 41 mm,

| — | ar garumu ne vairāk kā 150 mm, |
| --- | --- |

—

ar garumu ne vairāk kā 150 mm,

| — | dedzināta 800 °C vai lielākā temperatūrā, |
| --- | --- |

—

dedzināta 800 °C vai lielākā temperatūrā,

| — | tvaiku adsorbcijai |
| --- | --- |

—

tvaiku adsorbcijai

paredzēta uzstādīšanai degvielas tvaiku absorbētājos mehānisko transportlīdzekļu degvielas sistēmās

1.7.–31.12.

500 000 gabalu

0 %

09.2866

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

06

26

S-stikla grīstes:

| — | kas sastāv no nepārtrauktiem 9 μm (± 0,5 μm) stikla pavedieniem, |
| --- | --- |

—

kas sastāv no nepārtrauktiem 9 μm (± 0,5 μm) stikla pavedieniem,

| — | ar lineāro blīvumu 200 teksi vai vairāk, bet ne vairāk kā 680 teksi, |
| --- | --- |

—

ar lineāro blīvumu 200 teksi vai vairāk, bet ne vairāk kā 680 teksi,

| — | kas nesatur kalcija oksīdu, |
| --- | --- |

—

kas nesatur kalcija oksīdu,

| — | ar pārraušanas pretestību, kas ir lielāka nekā 3 550 MPa (noteikta ar ASTM D2343-09 metodi), |
| --- | --- |

—

ar pārraušanas pretestību, kas ir lielāka nekā 3 550 MPa (noteikta ar ASTM D2343-09 metodi),

izmantošanai aeronavigācijas izstrādājumu ražošanā (2)

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

No stiklšķiedras austs un ar plastmasu pārklāts tīkls, kura svars ir vienāds ar 120 g/m2 (± 10 g/m2), ko parasti izmanto, ražojot izrullējamus un cietos rāmjos pretinsektu aizsegus.

1.1.–31.12.

3 000 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferohroms ar oglekļa masas saturu 1,5 % vai vairāk, bet ne vairāk par 4 %, un ar hroma masas saturu ne vairāk par 70 %

1.1.–31.12.

50 000 tonnu

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

20

30

Elektrolītiski pārklāta rafinēta vara folija un sloksnes

1.1.–31.12.

1 020 tonnu

0 %

09.2734

ex 7409 19 00

20

Loksnes un sloksnes, kas sastāv no:

| — | silīcija nitrīda keramikas slāņa ar biezumu 0,32 mm (± 0,1 mm) vai lielāku, bet ne lielāku par 1,0 (± 0,1 mm) mm, |
| --- | --- |

—

silīcija nitrīda keramikas slāņa ar biezumu 0,32 mm (± 0,1 mm) vai lielāku, bet ne lielāku par 1,0 (± 0,1 mm) mm,

| — | no abām pusēm pārklātas ar rafinēta vara foliju, kuras biezums ir 0,8 mm (± 0,1 mm), un |
| --- | --- |

—

no abām pusēm pārklātas ar rafinēta vara foliju, kuras biezums ir 0,8 mm (± 0,1 mm), un

| — | no vienas puses daļēji pārklātas ar sudraba pārklājumu |
| --- | --- |

—

no vienas puses daļēji pārklātas ar sudraba pārklājumu

1.1.–31.12.

7 000 000 gabalu

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Plāksnes:

| — | no stiklšķiedras auduma vismaz vienā kārtā, kas piesūcināts ar epoksīdsveķiem, |
| --- | --- |

—

no stiklšķiedras auduma vismaz vienā kārtā, kas piesūcināts ar epoksīdsveķiem,

| — | ar vara folijas pārklājumu no vienas vai abām pusēm un biezumu ne lielāku par 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

ar vara folijas pārklājumu no vienas vai abām pusēm un biezumu ne lielāku par 0,15 mm,

| — | ar dielektrisko konstanti (DK) mazāku par 5,4 pie 1 MHz frekvences, nosakot pēc IPC-TM-650 2.5.5.2, |
| --- | --- |

—

ar dielektrisko konstanti (DK) mazāku par 5,4 pie 1 MHz frekvences, nosakot pēc IPC-TM-650 2.5.5.2,

| — | ar dielektriskā zuduma koeficientu mazāku par 0,035 pie 1 MHz frekvences, nosakot pēc IPC-TM-650 2.5.5.2, |
| --- | --- |

—

ar dielektriskā zuduma koeficientu mazāku par 0,035 pie 1 MHz frekvences, nosakot pēc IPC-TM-650 2.5.5.2,

| — | ar izturības pret klaidstrāvām indeksu (comparative tracking index (CTI)) 600 vai vairāk |
| --- | --- |

—

ar izturības pret klaidstrāvām indeksu (comparative tracking index (CTI)) 600 vai vairāk

1.1.–31.12.

80 000 m2

0 %

09.2834

ex 7604 29 10

20

Alumīnija sakausējuma stieņi ar diametru 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 300 mm

1.1.–31.12.

2 000 tonnu

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Alumīnija sakausējuma stieņi ar diametru 300,1 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 533,4 mm

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

83

Alumīnija un magnija sakausējuma sloksne vai folija:

| — | no sakausējuma, kurš atbilst standartam 5182-H19 vai 5052-H19, |
| --- | --- |

—

no sakausējuma, kurš atbilst standartam 5182-H19 vai 5052-H19,

| — | ruļļos, kuru ārējais diametrs ir vismaz 1 250 mm, bet ne vairāk kā 1 350 mm, |
| --- | --- |

—

ruļļos, kuru ārējais diametrs ir vismaz 1 250 mm, bet ne vairāk kā 1 350 mm,

| — | ar biezumu (pielaide ± 0,006 mm) 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm vai 0,20 mm, |
| --- | --- |

—

ar biezumu (pielaide ± 0,006 mm) 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm vai 0,20 mm,

| — | ar platumu (pielaide ± 0,3 mm) 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm vai 356 mm, |
| --- | --- |

—

ar platumu (pielaide ± 0,3 mm) 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm vai 356 mm,

| — | ar izliekuma pielaidi ne vairāk kā 0,4 mm/750 mm, |
| --- | --- |

—

ar izliekuma pielaidi ne vairāk kā 0,4 mm/750 mm,

| — | ar plakanību ± 4 I-vienības, |
| --- | --- |

—

ar plakanību ± 4 I-vienības,

| — | ar stiepes izturību vairāk nekā (5182-H19) 365 MPa vai (5052-H19) 320 MPa, |
| --- | --- |

—

ar stiepes izturību vairāk nekā (5182-H19) 365 MPa vai (5052-H19) 320 MPa,

| — | ar pagarinājumu A50 vairāk nekā (5182-H19) 3 % vai (5052-H19) 2,5 %, |
| --- | --- |

—

ar pagarinājumu A50 vairāk nekā (5182-H19) 3 % vai (5052-H19) 2,5 %,

izmantošanai žalūziju plāksnīšu ražošanā (2)

1.1.–31.12.

600 tonnu

0 %

09.2906

ex 7609 00 00

20

Alumīnija cauruļu savienotājelementi, piestiprināšanai pie motociklu radiatoriem (2)

1.1.–31.12.

3 000 000 gabalu

0 %

09.2722

8104 11 00

Neapstrādāts magnijs ar magnija masas saturu ne mazāk kā 99,8 %

1.1.–31.12.

80 000 tonnu

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnija pulveris:

| — | ar masas tīrību vismaz 98 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 99,5 %, |
| --- | --- |

—

ar masas tīrību vismaz 98 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 99,5 %,

| — | ar daļiņu izmēri 0,2 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,8 mm |
| --- | --- |

—

ar daļiņu izmēri 0,2 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,8 mm

1.1.–31.12.

2 000 tonnu

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Teleskopisks alumīnija rokturis, ko izmanto ceļojuma somu ražošanā (2)

1.1.–31.12.

1 500 000 gabalu

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Sūkņa galva divcilindru augstspiediena sūknim, kas izgatavota no kalta tērauda, ar:

| — | frēzētiem savienotājelementiem ar iegrieztu vītni, kuru diametrs ir 10 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 36,8 mm, un |
| --- | --- |

—

frēzētiem savienotājelementiem ar iegrieztu vītni, kuru diametrs ir 10 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 36,8 mm, un

| — | izurbtiem degvielas kanāliem, kuru diametrs ir 3,5 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 10 mm, |
| --- | --- |

—

izurbtiem degvielas kanāliem, kuru diametrs ir 3,5 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 10 mm,

izmantošanai dīzeļdegvielas iesmidzināšanas sistēmās

1.1.–31.12.

65 000 gabalu

0 %

09.2850

ex 8414 90 00

70

Alumīnija sakausējuma kompresora darbrats,

| — | kā diametrs ir 20 mm vai lielāks, bet ne lielāks par 130 mm un |
| --- | --- |

—

kā diametrs ir 20 mm vai lielāks, bet ne lielāks par 130 mm un

| — | kā masa ir 5 g vai lielāka, bet ne lielāka kā 800 g, |
| --- | --- |

—

kā masa ir 5 g vai lielāka, bet ne lielāka kā 800 g,

izmantošanai turbokompresoru salikšanā bez tālākas apstrādes (2)

1.1.–31.12.

5 900 000 gabalu

0 %

09.2909

ex 8481 80 85

40

Izplūdes vārsts, izmantošanai motociklu izplūdes gāzu sistēmu ražošanā (2)

1.1.–31.12.

1 000 000 gabalu

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

20

Misiņa separatori

| — | ražoti ar nepārtrauktas liešanas vai centrbēdzes liešanas metodi, |
| --- | --- |

—

ražoti ar nepārtrauktas liešanas vai centrbēdzes liešanas metodi,

| — | pagriezti, |
| --- | --- |

—

pagriezti,

| — | kas satur 35 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 38 masas % alvas, |
| --- | --- |

—

kas satur 35 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 38 masas % alvas,

| — | kas satur 0,75 masas %, bet ne vairāk kā 1,25 masas % svina, |
| --- | --- |

—

kas satur 0,75 masas %, bet ne vairāk kā 1,25 masas % svina,

| — | kas satur 1,0 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 1,4 masas % alumīnija, un |
| --- | --- |

—

kas satur 1,0 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 1,4 masas % alumīnija, un

| — | ar stiepes izturību 415 Pa vai vairāk, |
| --- | --- |

—

ar stiepes izturību 415 Pa vai vairāk,

izmantošanai lodīšu gultņu ražošanā

1.1.–31.12.

35 000 gabalu

0 %

09.2690

ex 8483 30 80

20

Aksiāls slīdgultnis no FeP01 kvalitātes metāla (atbilstoši EN 10130-1991) ar slīdošo slāni, kas veidots no porainas aglomerētas bronzas un poli(tetrafluoretilēna), piemērots izmantošanai motociklu balstiekārtās

1.1.–31.12.

1 500 000 gabalu

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

40

30

Vienfāzes maiņstrāvas elektromotors ar kolektoru, kā izejas jauda ir 250 W vai lielāka, ieejas jauda ir 700 W vai lielāka, bet ne lielāka kā 2 700 W, ārējais diametrs pārsniedz 120 mm (± 0,2 mm), bet nepārsniedz 135 mm (± 0,2 mm), un nominālais apgriezienu skaits pārsniedz 30 000 apgr./min, bet nepārsniedz 50 000 apgr./min, un kas ir aprīkots ar gaisa iesūkšanas ventilatoru, izmantošanai putekļsūcēju ražošanā (2)

1.1.–31.12.

2 000 000 gabalu

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 40 39

75

70

Iespiedshēmas plate ar LED diodēm:

| — | ar prizmām/lēcām vai bez tām un |
| --- | --- |

—

ar prizmām/lēcām vai bez tām un

| — | ar savienotāju(-iem) vai bez tiem |
| --- | --- |

—

ar savienotāju(-iem) vai bez tiem

tādu aizmugurējā apgaismojuma bloku ražošanai, kas paredzēti pozīcijas 8528 precēm (2)

1.1.–31.12.

115 000 000 gabalu

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Ar spriegumu vadāmi frekvences ģeneratori, kas sastāv no aktīviem un pasīviem elementiem, kuri uzmontēti uz iespiestas shēmas, kas ir apvalkā, kura ārējie izmēri nepārsniedz 30 mm × 30 mm

1.1.–31.12.

1 400 000 gabalu

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Alumīnija sakausējuma balstošais kronšteins, ar montāžas caurumiem, ar fiksācijas uzgriežņiem vai bez tiem, pārnesumkārbas netiešai pievienošanai automobiļa virsbūvei, izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (2)

1.1.–31.12.

200 000 gabalu

0 %

09.2694

ex 8714 10 90

30

Savilcējapskavas, korpusi, dakšas tilti un spailes no alumīnija sakausējuma, kādus izmanto motocikliem

1.1.–31.12.

1 000 000 gabalu

0 %

09.2868

ex 8714 10 90

60

Balstiekārtu virzuļi no pulvertērauda, kuru diametrs nepārsniedz 55 mm

1.1.–31.12.

2 000 000 gabalu

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Velosipēda rāmis no oglekļa šķiedrām un mākslīgiem sveķiem, izmantošanai velosipēdu (ieskaitot e-velosipēdu) ražošanā (2)

1.1.–31.12.

350 000 gabalu

0 %

09.2631

ex 9001 90 00

80

Neiemontētas stikla lēcas, prizmas un cementēti elementi, kas paredzēti tādu preču ražošanai vai remontam, kuru KN kods ir 9002 , 9005 , 9013 10 and 9015  (2)

1.1.–31.12.

5 000 000 gabalu

0 %

---

(1)  Tomēr tarifa nodokļu apturēšanu nepiemēro, ja apstrādi veic mazumtirdzniecības vai sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumi.

(2)  Uz nodokļu apturēšanu attiecas galapatēriņa muitas uzraudzība saskaņā ar 254. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

(3)  Aptur tikai ad valorem nodokli. Konkrēto nodokli turpina piemērot.

---

| 20.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/27

---

PADOMES REGULA (ES) 2019/999

(2019. gada 13. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1387/2013, ar ko aptur kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu pietiekamu un nepārtrauktu tādu konkrētu lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu piegādi, kas Savienībā nav pieejami, un lai tādējādi izvairītos no traucējumiem minēto ražojumu tirgos, ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1387/2013 (1) minētajiem ražojumiem tika apturēta kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošana. Minētos ražojumus var Savienībā importēt ar samazinātām vai nulles nodokļa likmēm. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu pietiekamu un nepārtrauktu tādu konkrētu lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu piegādi, kas Savienībā nav pieejami, un lai tādējādi izvairītos no traucējumiem minēto ražojumu tirgos, ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1387/2013 (1) minētajiem ražojumiem tika apturēta kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošana. Minētos ražojumus var Savienībā importēt ar samazinātām vai nulles nodokļa likmēm.

| (2) | Savienībā netiek ražoti pietiekamos apjomos vai netiek ražoti nemaz 97 ražojumi, kuri nav uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā. Tāpēc Savienības interesēs ir pilnībā apturēt kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu šiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Savienībā netiek ražoti pietiekamos apjomos vai netiek ražoti nemaz 97 ražojumi, kuri nav uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā. Tāpēc Savienības interesēs ir pilnībā apturēt kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu šiem ražojumiem.

| (3) | Lai ņemtu vērā ražojumu tehnisko attīstību un ekonomikas tendences tirgū, ir jāmaina kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanas apturēšanas nosacījumi attiecībā uz 47 Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā uzskaitītiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(3)

Lai ņemtu vērā ražojumu tehnisko attīstību un ekonomikas tendences tirgū, ir jāmaina kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanas apturēšanas nosacījumi attiecībā uz 47 Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā uzskaitītiem ražojumiem.

| (4) | Savienības interesēs vairs nav saglabāt kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanas apturēšanu 26 ražojumiem, kas ir uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā. Tādēļ attiecībā uz minētajiem ražojumiem apturējumi būtu jāsvītro. Turklāt, lai veicinātu integrētu akumulatoru ražošanu Savienībā un saskaņā ar Komisijas Paziņojumu ar nosaukumu “Eiropa Kustībā-Ilgtspējīga mobilitāte Eiropai: droša, satīklota un tīra”, būtu jāatceļ apturējumi vēl 20 ražojumiem, kas ir uzskaitīti minētajā pielikumā. Turklāt vēl 50 apturējumi būtu jāsvītro no minētā pielikuma nolīguma Deklarācijas par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem veidā (2) īstenošanas rezultātā, jo ar šo nolīgumu minētajiem ražojumiem piemērojamā nodokļa likme tika samazināta līdz nullei. |
| --- | --- |

(4)

Savienības interesēs vairs nav saglabāt kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanas apturēšanu 26 ražojumiem, kas ir uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā. Tādēļ attiecībā uz minētajiem ražojumiem apturējumi būtu jāsvītro. Turklāt, lai veicinātu integrētu akumulatoru ražošanu Savienībā un saskaņā ar Komisijas Paziņojumu ar nosaukumu “Eiropa Kustībā-Ilgtspējīga mobilitāte Eiropai: droša, satīklota un tīra”, būtu jāatceļ apturējumi vēl 20 ražojumiem, kas ir uzskaitīti minētajā pielikumā. Turklāt vēl 50 apturējumi būtu jāsvītro no minētā pielikuma nolīguma Deklarācijas par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem veidā (2) īstenošanas rezultātā, jo ar šo nolīgumu minētajiem ražojumiem piemērojamā nodokļa likme tika samazināta līdz nullei.

| (5) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 1387/2013 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 1387/2013 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Lai izvairītos no jebkādiem pārtraukumiem autonomās apturēšanas shēmas piemērošanā un ievērotu norādījumus, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (3), šajā regulā paredzētās izmaiņas saistībā ar tarifu nodokļu piemērošanas apturēšanu, kas skar attiecīgos ražojumus, būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. jūlija. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, |
| --- | --- |

(6)

Lai izvairītos no jebkādiem pārtraukumiem autonomās apturēšanas shēmas piemērošanā un ievērotu norādījumus, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (3), šajā regulā paredzētās izmaiņas saistībā ar tarifu nodokļu piemērošanas apturēšanu, kas skar attiecīgos ražojumus, būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. jūlija. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumu groza šādi:

| 1) | tabulā svītro visas zvaigznītes un beigu piezīmi (*) ar tekstu “Jauna, grozīta vai pagarināta pozīcija.”; |
| --- | --- |

1)

tabulā svītro visas zvaigznītes un beigu piezīmi (*) ar tekstu “Jauna, grozīta vai pagarināta pozīcija.”;

| 2) | tabulā svītro rindas, kas attiecas uz ražojumiem, kuru KN un TARIC kodi ir norādīti šīs regulas I pielikumā; |
| --- | --- |

2)

tabulā svītro rindas, kas attiecas uz ražojumiem, kuru KN un TARIC kodi ir norādīti šīs regulas I pielikumā;

| 3) | tabulā iekļauj rindas par šīs regulas II pielikumā uzskaitītajiem ražojumiem, saskaņā ar attiecīgi minētās tabulas pirmajā un otrajā slejā norādīto KN un TARIC kodu secību. |
| --- | --- |

3)

tabulā iekļauj rindas par šīs regulas II pielikumā uzskaitītajiem ražojumiem, saskaņā ar attiecīgi minētās tabulas pirmajā un otrajā slejā norādīto KN un TARIC kodu secību.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2019. gada 13. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M.C. BUDĂI

---

(1)  Padomes Regula (ES) Nr. 1387/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko aptur kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem un atceļ Regulu (ES) Nr. 1344/2011 (OV L 354, 28.12.2013., 201. lpp.).

1

(2)  
  OV L 161, 18.6.2016., 4. lpp.

2

(3)  
  OV C 363, 13.12.2011., 6. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā iekļautajā tabulā svītro rindas, kas attiecas uz apturējumiem ražojumiem, kas identificēti ar šādiem KN un TARIC kodiem:

| KN kods | TARIC |
| --- | --- |
| ex 2826 90 80 | 10 |
| ex 2826 90 80 | 20 |
| ex 2920 90 10 | 15 |
| ex 2920 90 10 | 25 |
| ex 2920 90 10 | 35 |
| ex 2921 19 99 | 25 |
| ex 2926 90 70 | 12 |
| ex 3208 90 19 | 20 |
| ex 3506 91 10 | 10 |
| ex 3506 91 10 | 40 |
| ex 3506 91 10 | 50 |
| ex 3506 91 90 | 10 |
| ex 3506 91 90 | 40 |
| ex 3506 91 90 | 50 |
| ex 3506 91 90 | 60 |
| ex 3701 30 00 | 20 |
| ex 3701 30 00 | 30 |
| ex 3701 99 00 | 10 |
| ex 3707 90 29 | 10 |
| ex 3707 90 29 | 40 |
| ex 3707 90 29 | 50 |
| ex 3801 10 00 | 10 |
| ex 3801 90 00 | 30 |
| ex 3806 90 00 | 10 |
| ex 3812 39 90 | 35 |
| ex 3815 19 90 | 87 |
| ex 3815 90 90 | 22 |
| ex 3824 99 92 | 37 |
| ex 3904 10 00 | 20 |
| ex 3907 20 20 | 40 |
| ex 3909 40 00 | 60 |
| ex 3921 19 00 | 35 |
| ex 3921 19 00 | 40 |
| ex 5603 12 90 | 50 |
| ex 5603 12 90 | 70 |
| ex 5603 13 90 | 70 |
| ex 5603 92 90 | 40 |
| ex 5603 93 90 | 10 |
| ex 7410 11 00 | 10 |
| ex 8108 20 00 | 40 |
| ex 8108 20 00 | 60 |
| ex 8467 99 00 | 10 |
| ex 8479 89 97 | 50 |
| ex 8479 89 97 | 80 |
| ex 8479 90 20 | 80 |
| ex 8479 90 70 | 80 |
| ex 8481 80 59 | 30 |
| ex 8481 80 59 | 40 |
| ex 8481 80 59 | 50 |
| ex 8481 80 59 | 60 |
| ex 8482 10 10 | 40 |
| ex 8482 10 90 | 30 |
| ex 8501 31 00 | 55 |
| ex 8501 32 00 | 60 |
| ex 8501 33 00 | 15 |
| ex 8504 40 82 | 40 |
| ex 8504 40 82 | 50 |
| ex 8504 40 88 | 30 |
| ex 8504 40 90 | 15 |
| ex 8504 40 90 | 25 |
| ex 8504 40 90 | 30 |
| ex 8504 40 90 | 40 |
| ex 8504 40 90 | 50 |
| ex 8504 40 90 | 70 |
| ex 8504 40 90 | 80 |
| ex 8504 50 95 | 20 |
| ex 8504 50 95 | 40 |
| ex 8504 50 95 | 50 |
| ex 8504 50 95 | 60 |
| ex 8504 50 95 | 70 |
| ex 8504 50 95 | 80 |
| ex 8504 90 11 | 10 |
| ex 8504 90 11 | 20 |
| ex 8504 90 99 | 20 |
| ex 8506 90 00 | 10 |
| ex 8507 10 20 | 80 |
| ex 8507 50 00 | 20 |
| ex 8507 50 00 | 40 |
| ex 8507 60 00 | 15 |
| ex 8507 60 00 | 20 |
| ex 8507 60 00 | 23 |
| ex 8507 60 00 | 25 |
| ex 8507 60 00 | 30 |
| ex 8507 60 00 | 33 |
| ex 8507 60 00 | 43 |
| ex 8507 60 00 | 45 |
| ex 8507 60 00 | 47 |
| ex 8507 60 00 | 50 |
| ex 8507 60 00 | 53 |
| ex 8507 60 00 | 60 |
| ex 8507 60 00 | 71 |
| ex 8507 60 00 | 80 |
| ex 8507 60 00 | 85 |
| ex 8507 80 00 | 20 |
| ex 8507 90 80 | 60 |
| ex 8518 29 95 | 30 |
| ex 8518 29 95 | 40 |
| ex 8518 30 95 | 20 |
| ex 8518 40 80 | 91 |
| ex 8518 40 80 | 92 |
| ex 8518 40 80 | 93 |
| ex 8518 90 00 | 30 |
| ex 8518 90 00 | 35 |
| ex 8518 90 00 | 40 |
| ex 8518 90 00 | 50 |
| ex 8518 90 00 | 60 |
| ex 8518 90 00 | 80 |
| ex 8522 90 49 | 60 |
| ex 8522 90 49 | 65 |
| ex 8522 90 80 | 30 |
| ex 8522 90 80 | 65 |
| ex 8522 90 80 | 80 |
| ex 8522 90 80 | 84 |
| ex 8522 90 80 | 97 |
| ex 8526 10 00 | 20 |
| ex 8527 99 00 | 10 |
| ex 8527 99 00 | 20 |
| ex 8529 10 80 | 60 |
| ex 8529 10 80 | 70 |
| ex 8529 90 65 | 15 |
| ex 8529 90 65 | 25 |
| ex 8529 90 65 | 40 |
| ex 8529 90 92 | 57 |
| ex 8535 90 00 | 30 |
| ex 8536 49 00 | 30 |
| ex 8536 50 11 | 35 |
| ex 8536 50 11 | 40 |
| ex 8536 50 19 | 93 |
| ex 8536 50 80 | 81 |
| ex 8536 50 80 | 82 |
| ex 8536 50 80 | 83 |
| ex 8536 50 80 | 97 |
| ex 8545 90 90 | 30 |
| ex 9001 20 00 | 10 |
| ex 9001 20 00 | 20 |
| ex 9001 90 00 | 55 |
| ex 9002 11 00 | 15 |
| ex 9002 11 00 | 25 |
| ex 9002 11 00 | 35 |
| ex 9002 11 00 | 45 |
| ex 9002 11 00 | 55 |
| ex 9002 11 00 | 65 |
| ex 9002 11 00 | 75 |
| ex 9002 19 00 | 10 |
| ex 9002 19 00 | 20 |
| ex 9002 19 00 | 30 |
| ex 9002 19 00 | 40 |
| ex 9002 19 00 | 50 |
| ex 9002 19 00 | 60 |
| ex 9002 19 00 | 70 |
| ex 9027 10 90 | 10 |
| ex 9029 20 31 | 10 |
| ex 9029 90 00 | 20 |
| ex 9030 31 00 | 20 |

KN kods

TARIC

ex 2826 90 80

10

ex 2826 90 80

20

ex 2920 90 10

15

ex 2920 90 10

25

ex 2920 90 10

35

ex 2921 19 99

25

ex 2926 90 70

12

ex 3208 90 19

20

ex 3506 91 10

10

ex 3506 91 10

40

ex 3506 91 10

50

ex 3506 91 90

10

ex 3506 91 90

40

ex 3506 91 90

50

ex 3506 91 90

60

ex 3701 30 00

20

ex 3701 30 00

30

ex 3701 99 00

10

ex 3707 90 29

10

ex 3707 90 29

40

ex 3707 90 29

50

ex 3801 10 00

10

ex 3801 90 00

30

ex 3806 90 00

10

ex 3812 39 90

35

ex 3815 19 90

87

ex 3815 90 90

22

ex 3824 99 92

37

ex 3904 10 00

20

ex 3907 20 20

40

ex 3909 40 00

60

ex 3921 19 00

35

ex 3921 19 00

40

ex 5603 12 90

50

ex 5603 12 90

70

ex 5603 13 90

70

ex 5603 92 90

40

ex 5603 93 90

10

ex 7410 11 00

10

ex 8108 20 00

40

ex 8108 20 00

60

ex 8467 99 00

10

ex 8479 89 97

50

ex 8479 89 97

80

ex 8479 90 20

80

ex 8479 90 70

80

ex 8481 80 59

30

ex 8481 80 59

40

ex 8481 80 59

50

ex 8481 80 59

60

ex 8482 10 10

40

ex 8482 10 90

30

ex 8501 31 00

55

ex 8501 32 00

60

ex 8501 33 00

15

ex 8504 40 82

40

ex 8504 40 82

50

ex 8504 40 88

30

ex 8504 40 90

15

ex 8504 40 90

25

ex 8504 40 90

30

ex 8504 40 90

40

ex 8504 40 90

50

ex 8504 40 90

70

ex 8504 40 90

80

ex 8504 50 95

20

ex 8504 50 95

40

ex 8504 50 95

50

ex 8504 50 95

60

ex 8504 50 95

70

ex 8504 50 95

80

ex 8504 90 11

10

ex 8504 90 11

20

ex 8504 90 99

20

ex 8506 90 00

10

ex 8507 10 20

80

ex 8507 50 00

20

ex 8507 50 00

40

ex 8507 60 00

15

ex 8507 60 00

20

ex 8507 60 00

23

ex 8507 60 00

25

ex 8507 60 00

30

ex 8507 60 00

33

ex 8507 60 00

43

ex 8507 60 00

45

ex 8507 60 00

47

ex 8507 60 00

50

ex 8507 60 00

53

ex 8507 60 00

60

ex 8507 60 00

71

ex 8507 60 00

80

ex 8507 60 00

85

ex 8507 80 00

20

ex 8507 90 80

60

ex 8518 29 95

30

ex 8518 29 95

40

ex 8518 30 95

20

ex 8518 40 80

91

ex 8518 40 80

92

ex 8518 40 80

93

ex 8518 90 00

30

ex 8518 90 00

35

ex 8518 90 00

40

ex 8518 90 00

50

ex 8518 90 00

60

ex 8518 90 00

80

ex 8522 90 49

60

ex 8522 90 49

65

ex 8522 90 80

30

ex 8522 90 80

65

ex 8522 90 80

80

ex 8522 90 80

84

ex 8522 90 80

97

ex 8526 10 00

20

ex 8527 99 00

10

ex 8527 99 00

20

ex 8529 10 80

60

ex 8529 10 80

70

ex 8529 90 65

15

ex 8529 90 65

25

ex 8529 90 65

40

ex 8529 90 92

57

ex 8535 90 00

30

ex 8536 49 00

30

ex 8536 50 11

35

ex 8536 50 11

40

ex 8536 50 19

93

ex 8536 50 80

81

ex 8536 50 80

82

ex 8536 50 80

83

ex 8536 50 80

97

ex 8545 90 90

30

ex 9001 20 00

10

ex 9001 20 00

20

ex 9001 90 00

55

ex 9002 11 00

15

ex 9002 11 00

25

ex 9002 11 00

35

ex 9002 11 00

45

ex 9002 11 00

55

ex 9002 11 00

65

ex 9002 11 00

75

ex 9002 19 00

10

ex 9002 19 00

20

ex 9002 19 00

30

ex 9002 19 00

40

ex 9002 19 00

50

ex 9002 19 00

60

ex 9002 19 00

70

ex 9027 10 90

10

ex 9029 20 31

10

ex 9029 90 00

20

ex 9030 31 00

20

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā iekļautajā tabulā iekļauj šādas rindas, vadoties pēc minētās tabulas pirmajā un otrajā slejā norādīto KN un TARIC kodu secības:

| KN kods | TARIC | Apraksts | Autonomā muitas nodokļa likme | Papildu mērvienība | Obligātās pārskatīšanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1516 20 10 | | Hidrogenēta rīcineļļa, t. s. “opālvasks” | 0 % | — | 31.12.2023. |
| ex 2818 10 11 | 10 | Sola-gēla korunds (CAS RN 1302-74-5) ar alumīnija oksīda saturu 99,6 masas % vai lielāku mikrokristālisku struktūru stienīšu veidā, kuriem augstuma un platuma attiecība ir 1,3 vai lielāka, bet ne lielāka par 6,0 | 0 % | — | 31.12.2023. |
| ex 2826 90 80 | 10 | Litija heksafluorfosfāts (1-) (CAS RN 21324-40-3) | 0 % | — | 31.12.2019. |
| ex 2828 10 00 | 10 | Kalcija hipohlorīts (CAS RN 7778-54-3) ar aktīvā hlora saturu 65 % vai lielāku | 0 % | — | 31.12.2023. |
| ex 2905 32 00 | 10 | (2S)-propān-1,2-diols (CAS RN 4254-15-3) | 0 % | — | 31.12.2023. |
| ex 2909 30 90 | 35 | 1-hlor-2-(4-etoksibenzil)-4-jodbenzols (CAS RN 1103738-29-9) | 0 % | — | 31.12.2023. |
| ex 2910 90 00 | 25 | Feniloksirāns (CAS RN 96-09-3) | 0 % | — | 31.12.2023. |
| ex 2912 29 00 | 55 | Cikloheks-3-ēn-1-karbaldehīds (CAS RN 100-50-5) | 0 % | — | 31.12.2023. |
| ex 2915 90 70 | 15 | 2,2-dimetilbutanoilhlorīds (CAS RN 5856-77-9) | 0 % | — | 31.12.2023. |
| ex 2916 39 90 | 57 | 2-fenilprop-2-ēnskābe (CAS RN 492-38-6) | 0 % | — | 31.12.2023. |
| ex 2918 30 00 | 25 | (E)-1-etoksi-3-oksobut-1-ēn-1-olāts; 2-metilpropān-1-olāts; titāns(4+) (CAS RN 83877-91-2) | 0 % | — | 31.12.2023. |
| ex 2918 99 90 | 33 | Vanilīnskābe (CAS RN 121-34-6), kas satur






  — | ne vairāk par 10 ppm pallādija (CAS RN 7440-05-3), |

KN kods

TARIC

Apraksts

Autonomā muitas nodokļa likme

Papildu mērvienība

Obligātās pārskatīšanas datums

1516 20 10

Hidrogenēta rīcineļļa, t. s. “opālvasks”

0 %

—

31.12.2023.

ex 2818 10 11

10

Sola-gēla korunds (CAS RN 1302-74-5) ar alumīnija oksīda saturu 99,6 masas % vai lielāku mikrokristālisku struktūru stienīšu veidā, kuriem augstuma un platuma attiecība ir 1,3 vai lielāka, bet ne lielāka par 6,0

0 %

—

31.12.2023.

ex 2826 90 80

10

Litija heksafluorfosfāts (1-) (CAS RN 21324-40-3)

0 %

—

31.12.2019.

ex 2828 10 00

10

Kalcija hipohlorīts (CAS RN 7778-54-3) ar aktīvā hlora saturu 65 % vai lielāku

0 %

—

31.12.2023.

ex 2905 32 00

10

(2S)-propān-1,2-diols (CAS RN 4254-15-3)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2909 30 90

35

1-hlor-2-(4-etoksibenzil)-4-jodbenzols (CAS RN 1103738-29-9)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2910 90 00

25

Feniloksirāns (CAS RN 96-09-3)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2912 29 00

55

Cikloheks-3-ēn-1-karbaldehīds (CAS RN 100-50-5)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2915 90 70

15

2,2-dimetilbutanoilhlorīds (CAS RN 5856-77-9)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2916 39 90

57

2-fenilprop-2-ēnskābe (CAS RN 492-38-6)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2918 30 00

25

(E)-1-etoksi-3-oksobut-1-ēn-1-olāts; 2-metilpropān-1-olāts; titāns(4+) (CAS RN 83877-91-2)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2918 99 90

33

Vanilīnskābe (CAS RN 121-34-6), kas satur

—

ne vairāk par 10 ppm pallādija (CAS RN 7440-05-3),

| — | ne vairāk par 10 ppm bismuta (CAS RN 7440-69-9), |
| --- | --- |

—

ne vairāk par 10 ppm bismuta (CAS RN 7440-69-9),

| — | ne vairāk par 14 ppm formaldehīda (CAS RN 50-00-0), |
| --- | --- |

—

ne vairāk par 14 ppm formaldehīda (CAS RN 50-00-0),

| — | ne vairāk par 1,3 masas % 3,4-dihidroksibenzoskābes (CAS RN 99-50-3), |
| --- | --- |

—

ne vairāk par 1,3 masas % 3,4-dihidroksibenzoskābes (CAS RN 99-50-3),

| — | ne vairāk par 0,5 masas % vanilīna (CAS RN 121-33-5) |
| --- | --- |

—

ne vairāk par 0,5 masas % vanilīna (CAS RN 121-33-5)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2920 90 10

15

Etilmetilkarbonāts (CAS RN 623-53-0)

0 %

—

31.12.2019.

ex 2920 90 10

25

Dietilkarbonāts (CAS RN 105-58-8)

0 %

—

31.12.2019.

ex 2920 90 10

35

Vinilēnkarbonāts (CAS RN 872-36-6)

0 %

—

31.12.2019.

ex 2920 90 70

20

Dietilfosforhloridāts (CAS RN 814-49-3)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2921 43 00

70

5-brom-4-fluor-2-metilanilīns (CAS RN 627871-16-3)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2921 45 00

30

(5 vai 8)-aminonaftalīn-2-sulfonskābe (CAS RN 51548-48-2)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2921 45 00

80

2-aminonaftalīn-1-sulfonskābe (CAS RN 81-16-3)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2921 49 00

35

2-etilanilīns (CAS RN 578-54-1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2922 19 00

55

3-aminoadamantān-1-ols (CAS RN 702-82-9)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2922 29 00

33

o-fenetidīns (CAS RN 94-70-2)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2923 90 00

65

N,N,N-trimetil-triciklo[3.3.1.13,7]dekān-1-amīnija hidroksīds (CAS RN 53075-09-5) ūdens šķīdumā ar N,N,N-trimetil-triciklo[3.3.1.13,7]dekān-1-amīnija hidroksīda saturu 17,5 masas % vai lielāku, bet ne lielāku par 27,5 masas %

0 %

—

31.12.2023.

ex 2924 19 00

75

(S)-4-((terc-butoksikarbonil)amino)-2-hidroksibutānskābe (CAS RN 207305-60-0)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2924 29 70

67

N,N′-(2,5-dihlor-1,4-fenilēn)bis[3-oksobutiramīds] (CAS RN 42487-09-2)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2924 29 70

70

N-[(benziloksi)karbonil]glicil-N-[(2S)-1-{4-[(terc-butoksikarbonil)oksi]fenil}-3-hidroksipropān-2-il]-L-alanīnamīds

0 %

—

31.12.2023.

ex 2926 90 70

60

Ciflutrīns (ISO) (CAS RN 68359-37-5) jeb beta-ciflutrīns (ISO) (CAS RN 1820573-27-0) ar tīrību 95 masas% vai lielāku

0 %

—

31.12.2019.

ex 2930 90 98

38

Alilizotiocianāts (CAS RN 57-06-7)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2930 90 98

50

3-merkaptopropionskābe (CAS RN 107-96-0)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2932 19 00

65

Tefuriltrions (ISO) (CAS RN 473278-76-1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2932 20 90

75

3-acetil-6-metil-2H-pirān-2,4(3H)-dions (CAS RN 520-45-6)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2932 99 00

27

(2-butil-3-benzofuranil)(4-hidroksi-3,5-dijodfenil)metanons (CAS RN 1951-26-4)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 19 90

65

4-brom-1-(1-etoksietil)-1H-pirazols (CAS RN 1024120-52-2)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 39 99

56

2,5-dihlor-4,6-dimetilnikotīnnitrils (CAS RN 91591-63-8)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 39 99

59

Metilhlorpirifoss (ISO) (CAS RN 5598-13-0)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 39 99

61

6-brompiridīn-2-amīns (CAS RN 19798-81-3)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 39 99

62

etil-2,6-dihlornikotināts (CAS RN 58584-86-4)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 39 99

64

Metil-1-(3-hlorpiridīn-2-il)-3-hidroksimetil-1H-pirazol-5-karboksilāts (CAS RN 960316-73-8)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 39 99

68

1-(3-hlorpiridīn-2-il)-3-[[5-(trifluormetil)-2H-tetrazol-2-il]metil]-1H-pirazol-5-karbonskābe (CAS RN 1352319-02-8) ar tīrību 85 masas % vai lielāku

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 49 90

80

Etil-6,7,8-trifluor-1-[formil(metil)amino]-4-okso-1,4-dihidrohinolīn-3-karboksilāts (CAS RN 100276-65-1)

0 %

—

31.12.2020.

ex 2933 54 00

10

5,5′-(1,2-diazēndiil)bis[2,4,6(1H,3H,5H)-pirimidīntrions](CAS RN 25157-64-6)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 59 95

63

1-(3-hlorfenil)piperazīns (CAS RN 6640-24-0)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 69 80

27

Troklozēnnātrija dihidrāts (INNM) (CAS RN 51580-86-0)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 99 80

58

Ipkonazols (ISO) (CAS RN 125225-28-7) ar tīrību 90 masas % vai lielāku

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 99 80

59

Hidroksibenzotriazola hidrāti (CAS RN 80029-43-2 un CAS RN 123333-53-9)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 99 80

61

(1R,5S)-8-benzil-8-azabiciklo(3.2.1)oktān-3-ona hidrohlorīds (CAS RN 83393-23-1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 99 80

63

L-prolinamīds (CAS RN 7531-52-4)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2933 99 80

68

5-((1S,2S)-2-((2R,6S,9S,11R,12R,14aS,15S,16S,20R,23S,25aR)-9-amino-20-((R)-3-amino-1-hidroksi-3-oksopropil)-2,11,12,15-tetrahidroksi-6-((R)-1-hidroksietil)-16-metil-5,8,14,19,22,25-heksaoksotetrakozahidro-1H-dipirol[2,1-c:2′,1′-l][1,4,7,10,13,16]heksaazaciklohenikozīn-23-il)-1,2-dihidroksietil)-2-hidroksifenilhidrogēnsulfāts (CAS RN 168110-44-9)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2934 99 90

78

[(3aS,5R,6S,6aS)-6-hidroksi-2,2-dimetiltetrahidrofuro[2,3-d][1,3]dioksol-5-il] (morfolīn)metanons (CAS RN 1103738-19-7)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2934 99 90

80

2-(dimetilamino)-2-[(4-metilfenil)metil]-1-[4-(morfolīn-4-il)fenil]butān-1-ons (CAS RN 119344-86-4)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2935 90 90

33

4-hlor-3-piridīnsulfonamīds (CAS RN 33263-43-3)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2935 90 90

37

1,3-dimetil-1H-pirazol-4-sulfonamīds (CAS RN 88398-53-2)

0 %

—

31.12.2023.

ex 2935 90 90

60

4-[(3-metilfenil)amino]piridīn-3-sulfonamīds (CAS RN 72811-73-5)

0 %

—

31.12.2023.

ex 3204 17 00

31

Krāsviela C.I. Pigment Red 63:1 (CAS RN 6417-83-0) un preparāti uz tās bāzes ar krāsvielas C.I. Pigment Red 63:1 saturu 70 masas % vai lielāku

0 %

—

31.12.2023.

ex 3205 00 00

20

Krāsvielas C.I. Solvent Red 48 (CAS RN 13473-26-2) preparāts, sausa pulvera veidā, kas svara izteiksmē satur:

| — | 16 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 25 % krāsvielas C.I. SolventRed 48 (CAS RN 13473-26-2), |
| --- | --- |

—

16 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 25 % krāsvielas C.I. SolventRed 48 (CAS RN 13473-26-2),

| — | 65 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 75 % alumīnija hidroksīda (CAS RN 21645-51-2) |
| --- | --- |

—

65 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 75 % alumīnija hidroksīda (CAS RN 21645-51-2)

0 %

—

31.12.2023.

ex 3205 00 00

30

Krāsvielas C.I. Pigment Red 174 (CAS RN 15876-58-1) preparāts, sausa pulvera veidā, kas svara izteiksmē satur:

| — | 16 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 21 % krāsvielas C.I. Pigment Red 174 (CAS RN 15876-58-1), |
| --- | --- |

—

16 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 21 % krāsvielas C.I. Pigment Red 174 (CAS RN 15876-58-1),

| — | 65 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 69 % alumīnija hidroksīda (CAS RN 21645-51-2) |
| --- | --- |

—

65 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 69 % alumīnija hidroksīda (CAS RN 21645-51-2)

0 %

—

31.12.2023.

ex 3208 90 19

55

Preparāts, kas satur 5 masas % vai vairāk, bet ne vairāk par 20 masas % propilēna un maleīnskābes anhidrīda kopolimēra vai polipropilēna un propilēna un maleīnskābes anhidrīda kopolimēra maisījuma, vai polipropilēna un propilēna, izobutēna un maleīnskābes anhidrīda kopolimēra maisījuma organiskā šķīdinātājā

0 %

—

31.12.2020.

ex 3506 91 90

10

Lipīga viela, kas iegūta uz dimerizēta kolofonija un etilēna un vinila acetāta kopolimēra maisījuma ūdens šķīduma (EVA) pamata

0 %

—

31.12.2023.

ex 3506 91 90

40

Spiedienjutīgs akrila adhezīvs, kura biezums ir ne mazāks par 0,076 mm un ne lielāks par 0,127 mm, satīts ruļļos, kuru platums ir ne mazāks par 45,7 cm un ne lielāks par 132 cm, uzklāts uz atdalošas starplikas, kuras sākotnējā adhezīvās atdalīšanās vērtība nav mazāka par 15N/25 mm (noteikta saskaņā ar ASTM D3330)

0 %

—

31.12.2019.

ex 3506 91 90

50

Preparāts, kas masas izteiksmē satur:

| — | 15 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 60 % stirola un butadiēna kopolimēru vai stirola un izoprēna kopolimēru un |
| --- | --- |

—

15 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 60 % stirola un butadiēna kopolimēru vai stirola un izoprēna kopolimēru un

| — | 10 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % pinēna polimēru vai pentadiēna kopolimēru. |
| --- | --- |

—

10 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % pinēna polimēru vai pentadiēna kopolimēru.

Izšķīdināts:

| — | metiletilketonā (CAS RN 78-93-3), |
| --- | --- |

—

metiletilketonā (CAS RN 78-93-3),

| — | heptānā (CAS RN 142-82-5) un |
| --- | --- |

—

heptānā (CAS RN 142-82-5) un

| — | toluolā (CAS RN 108-88-3) vai vieglajā alifātiskajā lakbenzīnā (CAS RN 64742-89-8). |
| --- | --- |

—

toluolā (CAS RN 108-88-3) vai vieglajā alifātiskajā lakbenzīnā (CAS RN 64742-89-8).

0 %

—

31.12.2020.

ex 3506 91 90

60

Plašu pagaidu savienošanas līmmateriāls kā cietā polimēra suspensija D-limonēnā (CAS RN 5989-27-5) ar polimēru saturu 25 masas % vai lielāku, bet ne lielāku par 35 masas %

0 %

l

31.12.2022.

ex 3812 39 90

35

Maisījums, kas pēc masas satur:

| — | 25 % vai vairāk, bet ne vairāk par 55 % tetrametilpiperidīnilesteru C15-18 maisījumu (CAS RN 86403-32-9), |
| --- | --- |

—

25 % vai vairāk, bet ne vairāk par 55 % tetrametilpiperidīnilesteru C15-18 maisījumu (CAS RN 86403-32-9),

| — | ne vairāk par 20 % citu organisku savienojumu, |
| --- | --- |

—

ne vairāk par 20 % citu organisku savienojumu,

| — | uz polipropilēna (CAS RN 9003-07-0) vai amorfa silīcija dioksīda (CAS RN 7631-86-9 vai 112926-00-8) substrāta |
| --- | --- |

—

uz polipropilēna (CAS RN 9003-07-0) vai amorfa silīcija dioksīda (CAS RN 7631-86-9 vai 112926-00-8) substrāta

0 %

—

31.12.2023.

ex 3815 12 00

20

Sfērisks katalizators, kas sastāv no alumīnija oksīda pamata, kurš pārklāts ar platīnu, ar

| — | diametru 1,4 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 2,0 mm un |
| --- | --- |

—

diametru 1,4 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 2,0 mm un

| — | platīna saturu 0,2 masas% vai lielāku, bet ne lielāku par 0,5 masas % |
| --- | --- |

—

platīna saturu 0,2 masas% vai lielāku, bet ne lielāku par 0,5 masas %

0 %

—

31.12.2023.

ex 3815 12 00

30

Katalizators,

| — | kas satur 0,3 gramus uz litru vai vairāk, bet ne vairāk par 7 gramiem uz litru dārgmetālu, |
| --- | --- |

—

kas satur 0,3 gramus uz litru vai vairāk, bet ne vairāk par 7 gramiem uz litru dārgmetālu,

| — | nogulsnēts uz keramiskas šūnveida struktūras, kas pārklāta ar alumīnija oksīdu vai cērija/cirkonija oksīdu un kurai |
| --- | --- |

—

nogulsnēts uz keramiskas šūnveida struktūras, kas pārklāta ar alumīnija oksīdu vai cērija/cirkonija oksīdu un kurai

| — | niķeļa saturs ir 1,26 masas % vai lielāks, bet ne lielāks par 1,29 masas %, |
| --- | --- |

—

niķeļa saturs ir 1,26 masas % vai lielāks, bet ne lielāks par 1,29 masas %,

| — | ir 62 vai vairāk šūnu uz cm2, bet ne vairāk par 140 šūnām uz cm2, |
| --- | --- |

—

ir 62 vai vairāk šūnu uz cm2, bet ne vairāk par 140 šūnām uz cm2,

| — | diametrs ir 100 mm vai lielāks, bet ne lielāks par 120 mm un |
| --- | --- |

—

diametrs ir 100 mm vai lielāks, bet ne lielāks par 120 mm un

| — | garums ir 60 mm vai lielāks, bet ne lielāks par 150 mm, |
| --- | --- |

—

garums ir 60 mm vai lielāks, bet ne lielāks par 150 mm,

izmantošanai mehānisko transportlīdzekļu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 3815 90 90

43

Pulverveida katalizators, kas pēc masas satur:

| — | 92,50 % (± 2 %) titāna dioksīda (CAS RN 13463-67-7), |
| --- | --- |

—

92,50 % (± 2 %) titāna dioksīda (CAS RN 13463-67-7),

| — | 5 % (± 1 %) silīcija dioksīda (CAS RN 112926-00-8) un |
| --- | --- |

—

5 % (± 1 %) silīcija dioksīda (CAS RN 112926-00-8) un

| — | 2,5 % (± 1,5 %) sēra trioksīda (CAS RN 7446-11-9) |
| --- | --- |

—

2,5 % (± 1,5 %) sēra trioksīda (CAS RN 7446-11-9)

0 %

—

31.12.2022.

ex 3824 99 92

31

Šķidro kristālu maisījumi, izmantojami LCD (šķidro kristālu displeju) moduļu ražošanai (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 3824 99 92

37

3-butēn-1,2-diola acetātu maisījums ar 3-butēn-1,2-diola diacetāta (CAS RN 18085-02-4) saturu 65 masas% vai lielāku

0 %

—

31.12.2023.

ex 3824 99 96

33

Buferkasetne, kuras tilpums nepārsniedz 8 000 ml un kura satur:

| — | 0,05 masas % vai vairāk, bet ne vairāk par 0,1 masas % 5-hlor-2-metil-2,3-dihidroizotiazol-3-ona (CAS RN 55965-84-9) un |
| --- | --- |

—

0,05 masas % vai vairāk, bet ne vairāk par 0,1 masas % 5-hlor-2-metil-2,3-dihidroizotiazol-3-ona (CAS RN 55965-84-9) un

| — | 0,05 masas % vai vairāk, bet ne vairāk par 0,1 masas % 2-metil-2,3-dihidroizotiazol-3-ona (CAS RN 2682-20-4), kas kalpo par biostatisku savienojumu |
| --- | --- |

—

0,05 masas % vai vairāk, bet ne vairāk par 0,1 masas % 2-metil-2,3-dihidroizotiazol-3-ona (CAS RN 2682-20-4), kas kalpo par biostatisku savienojumu

0 %

—

31.12.2023.

ex 3904 69 80

20

Tetrafluoretilēna, heptafluor-1-pentēna un etēna kopolimērs (CAS RN 94228-79-2)

0 %

—

31.12.2023.

ex 3904 69 80

30

Tetrafluoretilēna, heksafluorpropēna un etēna kopolimērs

0 %

—

31.12.2023.

ex 3907 20 20

40

Tetrahidrofurāna un tetrahidro-3-metilfurāna kopolimērs ar vidējā skaita molekulmasu (Mn) 900 vai lielāku, bet ne lielāku par 3 600

0 %

—

31.12.2023.

ex 3920 99 59

30

Poli(tetrafluoretilēna) plēve, kas satur 10 masas % vai vairāk grafīta

0 %

—

31.12.2023.

ex 3921 19 00

40

Caurspīdīga polietilēna plēve ar mikroporām, apstrādāta ar akrilskābi, ruļļos, ar:

| — | platumu 98 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 170 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 98 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 170 mm,

| — | biezumu 15 μm vai vairāk, bet ne vairāk kā 36 μm, |
| --- | --- |

—

biezumu 15 μm vai vairāk, bet ne vairāk kā 36 μm,

kādu izmanto sārma akumulatoru atdalītāju ražošanā

0 %

—

31.12.2019.

ex 3926 30 00

40

Iekšējais durvju rokturis no plastmasas, izmantojams mehānisko transportlīdzekļu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 5402 44 00

10

Sintētisko elastīgo pavedienu dzija:

| — | negrodota vai ar grodumu ne vairāk kā 50 vijumu metrā, ar lineāro blīvumu 300 dtex vai lielāku, bet ne lielāku par 1 000 dtex, |
| --- | --- |

—

negrodota vai ar grodumu ne vairāk kā 50 vijumu metrā, ar lineāro blīvumu 300 dtex vai lielāku, bet ne lielāku par 1 000 dtex,

| — | kas sastāv no poliuretānurīnvielām uz tetrahidrofurāna un 3-metiltetrahidrofurāna kopoliēterglikola bāzes, |
| --- | --- |

—

kas sastāv no poliuretānurīnvielām uz tetrahidrofurāna un 3-metiltetrahidrofurāna kopoliēterglikola bāzes,

izmantošanai pozīcijas 9619 vienreizlietojamo higiēnas līdzekļu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 7006 00 90

40

Supervijuma (Super Twisted Nematic) kvalitātes natronkaļķu stikla plāksnes ar

| — | garumu 300 mm vai vairāk, bet kas nepārsniedz 600 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 300 mm vai vairāk, bet kas nepārsniedz 600 mm,

| — | platumu 300 mm vai vairāk, bet kas nepārsniedz 600 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 300 mm vai vairāk, bet kas nepārsniedz 600 mm,

| — | biezumu 0,5 mm vai vairāk, bet kas nepārsniedz 1,1 mm, |
| --- | --- |

—

biezumu 0,5 mm vai vairāk, bet kas nepārsniedz 1,1 mm,

| — | indija alvas oksīda pārklājumu ar pretestību 80 omu vai vairāk, bet kas nepārsniedz 160 omus, no vienas puses, |
| --- | --- |

—

indija alvas oksīda pārklājumu ar pretestību 80 omu vai vairāk, bet kas nepārsniedz 160 omus, no vienas puses,

| — | vairāku kārtu pretatstarošanas pārklājumu no otras puses, un |
| --- | --- |

—

vairāku kārtu pretatstarošanas pārklājumu no otras puses, un

| — | mehāniski apstrādātām (nošķeltām) malām, |
| --- | --- |

—

mehāniski apstrādātām (nošķeltām) malām,

izmantojamas LCD (šķidro kristālu displeju) moduļu ražošanai

0 %

—

31.12.2023.

ex 7019 40 00

ex 7019 52 00

70

30

E-stikla šķiedras audumi:

| — | ar svaru 20 g/m2 vai lielāku, bet ne lielāku kā 214 g/m2, |
| --- | --- |

—

ar svaru 20 g/m2 vai lielāku, bet ne lielāku kā 214 g/m2,

| — | impregnēti ar silānu, |
| --- | --- |

—

impregnēti ar silānu,

| — | ruļļos, |
| --- | --- |

—

ruļļos,

| — | ar mitruma saturu 0,13 svara % vai mazāku un |
| --- | --- |

—

ar mitruma saturu 0,13 svara % vai mazāku un

| — | ar ne vairāk kā trim dobām šķiedrām uz 100 000 šķiedrām, |
| --- | --- |

—

ar ne vairāk kā trim dobām šķiedrām uz 100 000 šķiedrām,

izmantojami tikai prepregu un ar varu plaķētu laminātu ražošanai (1)

0 %

—

31.12.2021.

ex 7019 52 00

40

Ar epoksīdsveķiem pārklāti, no stikla šķiedras austi audumi, kas svara izteiksmē satur:

| — | 91 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 93 % stikla šķiedras, |
| --- | --- |

—

91 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 93 % stikla šķiedras,

| — | 7 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 9 % epoksīdsveķu |
| --- | --- |

—

7 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 9 % epoksīdsveķu

0 %

—

31.12.2023.

ex 7410 11 00

ex 8507 90 80

ex 8545 90 90

10

60

30

Grafīta un vara lamināta folijas rullis ar:

| — | platumu no 610 mm līdz 620 mm un |
| --- | --- |

—

platumu no 610 mm līdz 620 mm un

| — | diametru no 690 mm līdz 710 mm, |
| --- | --- |

—

diametru no 690 mm līdz 710 mm,

izmantošanai elektriski uzlādējamu litija–jonu akumulatoru ražošanai (1)

0 %

—

31.12.2019.

ex 7607 20 90

10

Alumīnija folija, ruļļos:

| — | no vienas puses pārklāta ar polipropilēnu un no otras puses – ar poliamīdu, ar saistvielas slāņiem starpā, |
| --- | --- |

—

no vienas puses pārklāta ar polipropilēnu un no otras puses – ar poliamīdu, ar saistvielas slāņiem starpā,

| — | ar platumu 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 400 mm, |
| --- | --- |

—

ar platumu 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 400 mm,

| — | ar biezumu 0,138 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,168 mm |
| --- | --- |

—

ar biezumu 0,138 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,168 mm

izmantošanai litija jonu akumulatoru elementu ražošanai (1)

0 %

—

31.12.2019.

8104 11 00

Neapstrādāts magnijs, kas satur vismaz 99,8 masas % magnija

0 %

—

31.12.2023.

ex 8108 20 00

40

Titāna sakausējuma lietnis:

| — | ar augstumu 17,8 cm vai vairāk, garumu 180 cm vai vairāk un platumu 48,3cm vai vairāk, |
| --- | --- |

—

ar augstumu 17,8 cm vai vairāk, garumu 180 cm vai vairāk un platumu 48,3cm vai vairāk,

| — | ar svaru 680 kg vai vairāk, |
| --- | --- |

—

ar svaru 680 kg vai vairāk,

kas no masas satur šādus sakausējuma elementus:

| — | 3 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6 % alumīnija, |
| --- | --- |

—

3 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6 % alumīnija,

| — | 2,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 5 % alvas, |
| --- | --- |

—

2,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 5 % alvas,

| — | 2,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 4,5 % cirkonija, |
| --- | --- |

—

2,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 4,5 % cirkonija,

| — | 0,2 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 1 % niobija, |
| --- | --- |

—

0,2 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 1 % niobija,

| — | 0,1 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 1 % molibdēna |
| --- | --- |

—

0,1 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 1 % molibdēna

| — | 0,1 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,5 % silīcija |
| --- | --- |

—

0,1 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,5 % silīcija

0 %

p/st

31.12.2020.

ex 8108 20 00

60

Titāna sakausējuma lietnis:

| — | ar diametru 63,5 cm vai vairāk un garumu 450 cm vai vairāk, |
| --- | --- |

—

ar diametru 63,5 cm vai vairāk un garumu 450 cm vai vairāk,

| — | ar svaru 6 350 kg vai vairāk, |
| --- | --- |

—

ar svaru 6 350 kg vai vairāk,

kas no masas satur šādus sakausējuma elementus:

| — | 5,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6,7 % alumīnija, |
| --- | --- |

—

5,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6,7 % alumīnija,

| — | 3,7 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 4,9 % vanādija |
| --- | --- |

—

3,7 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 4,9 % vanādija

0 %

p/st

31.12.2020.

ex 8301 20 00

10

Mehānisks vai elektromehānisks stūres statņa bloķētājs:

| — | ar augstumu 10,5 cm (± 3 cm), |
| --- | --- |

—

ar augstumu 10,5 cm (± 3 cm),

| — | ar platumu 6,5 cm (± 3 cm), |
| --- | --- |

—

ar platumu 6,5 cm (± 3 cm),

| — | metāla korpusā, |
| --- | --- |

—

metāla korpusā,

| — | ar turētāju vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar turētāju vai bez tā,

izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8302 30 00

10

Izplūdes sistēmas balstošais kronšteins:

| — | ar biezumu 0,7 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 1,3 mm, |
| --- | --- |

—

ar biezumu 0,7 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 1,3 mm,

| — | no 1.4310 un 1.4301 klases nerūsējošā tērauda saskaņā ar standartu EN 10088, |
| --- | --- |

—

no 1.4310 un 1.4301 klases nerūsējošā tērauda saskaņā ar standartu EN 10088,

| — | ar montāžas atverēm vai bez tām, |
| --- | --- |

—

ar montāžas atverēm vai bez tām,

izmantošanai automobiļu izplūdes sistēmu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8409 91 00

60

Motora cilindru gaisa ieplūdes modulis, kas sastāv no:

| — | sūknēšanas caurules, |
| --- | --- |

—

sūknēšanas caurules,

| — | spiediena devēja, |
| --- | --- |

—

spiediena devēja,

| — | elektriska droseļvārsta, |
| --- | --- |

—

elektriska droseļvārsta,

| — | šļūtenēm, |
| --- | --- |

—

šļūtenēm,

| — | skavām, |
| --- | --- |

—

skavām,

izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8409 91 00

70

Ieplūdes kolektors izmantošanai tikai mehānisko transportlīdzekļu ražošanā ar:

| — | platumu 40 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 70 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 40 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 70 mm,

| — | vārstu garumu 250 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 350 mm, |
| --- | --- |

—

vārstu garumu 250 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 350 mm,

| — | gaisa apjomu 5,2 litri un |
| --- | --- |

—

gaisa apjomu 5,2 litri un

| — | elektriskās strāvas plūsmas kontroles sistēmu, kas nodrošina maksimālu veiktspēju pie vairāk nekā 3 200 apgr. minūtē (1) |
| --- | --- |

—

elektriskās strāvas plūsmas kontroles sistēmu, kas nodrošina maksimālu veiktspēju pie vairāk nekā 3 200 apgr. minūtē (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8409 99 00

65

Izplūdes gāzes recirkulācijas mezgls, kas sastāv no:

| — | vadības bloka, |
| --- | --- |

—

vadības bloka,

| — | droseļvārsta gaisam, |
| --- | --- |

—

droseļvārsta gaisam,

| — | ieplūdes caurules, |
| --- | --- |

—

ieplūdes caurules,

| — | izplūdes šļūtenes, |
| --- | --- |

—

izplūdes šļūtenes,

izmantošanai mehānisko transportlīdzekļu dīzeļmotoru ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8414 10 25

30

Tandēma sūknis, kas sastāv no:

| — | eļļas sūkņa ar ražību 21,6 cc/apgr. (± 2 cc/apgr.) un darba spiedienu 1,5 bāri pie 1 000 apgr. minūtē, |
| --- | --- |

—

eļļas sūkņa ar ražību 21,6 cc/apgr. (± 2 cc/apgr.) un darba spiedienu 1,5 bāri pie 1 000 apgr. minūtē,

| — | vakuumsūkņa ar ražību 120 cc/apgr. (± 12 cc/apgr.) un veiktspēju – 666 mbar 6 sekundēs pie 750 apgr. minūtē |
| --- | --- |

—

vakuumsūkņa ar ražību 120 cc/apgr. (± 12 cc/apgr.) un veiktspēju – 666 mbar 6 sekundēs pie 750 apgr. minūtē

izmantošanai mehānisko transportlīdzekļu motoru ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8414 10 89

30

Elektrisks vakuumsūknis ar:

| — | datu maģistrāli (CAN kopni), |
| --- | --- |

—

datu maģistrāli (CAN kopni),

| — | ar gumijas šļūteni vai bez tās, |
| --- | --- |

—

ar gumijas šļūteni vai bez tās,

| — | savienošanas kabeli ar savienotāju, |
| --- | --- |

—

savienošanas kabeli ar savienotāju,

| — | montāžas skavu, |
| --- | --- |

—

montāžas skavu,

izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8414 30 89

30

Transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanai paredzēts atvērtas vārpstas spirāles veida kompresors ar sajūga komplektu, kura jauda pārsniedz 0,4 kW, izmantošanai 87. nodaļā klasificēto mehānisko transportlīdzekļu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8414 59 35

20

Radiālais ventilators ar:

| — | izmēriem 25 mm (augstums) × 85 mm (platums) × 85 mm (dziļums), |
| --- | --- |

—

izmēriem 25 mm (augstums) × 85 mm (platums) × 85 mm (dziļums),

| — | svaru 120 g, |
| --- | --- |

—

svaru 120 g,

| — | nominālo spriegumu 13,6 V līdzsprieguma (līdzstrāvas spriegums), |
| --- | --- |

—

nominālo spriegumu 13,6 V līdzsprieguma (līdzstrāvas spriegums),

| — | darba spriegumu 9 V līdzsprieguma vai vairāk, bet ne vairāk kā 16 V līdzsprieguma (līdzstrāvas spriegums), |
| --- | --- |

—

darba spriegumu 9 V līdzsprieguma vai vairāk, bet ne vairāk kā 16 V līdzsprieguma (līdzstrāvas spriegums),

| — | nominālo strāvu 1,1 A (TYP), |
| --- | --- |

—

nominālo strāvu 1,1 A (TYP),

| — | nominālo jaudu 15 W, |
| --- | --- |

—

nominālo jaudu 15 W,

| — | rotācijas ātrumu 500 apgr./min vai vairāk, bet ne vairāk kā 4 800 apgr. minūtē (brīva plūsma), |
| --- | --- |

—

rotācijas ātrumu 500 apgr./min vai vairāk, bet ne vairāk kā 4 800 apgr. minūtē (brīva plūsma),

| — | gaisa plūsmu ne vairāk kā 17,5 l/s, |
| --- | --- |

—

gaisa plūsmu ne vairāk kā 17,5 l/s,

| — | gaisa spiedienu, ne lielāku par 16 mm H2O ≈ 157 Pa, |
| --- | --- |

—

gaisa spiedienu, ne lielāku par 16 mm H2O ≈ 157 Pa,

0 %

—

31.12.2023.

| — | kopējo skaņas spiedienu, ne lielāku par 58 dB(A) pie 4 800 apgr. minūtē, un |
| --- | --- |

—

kopējo skaņas spiedienu, ne lielāku par 58 dB(A) pie 4 800 apgr. minūtē, un

FIN (Fan Interconnect Network – ventilatora starpsavienojumu tīkls) saskarni saziņai ar apkures un gaisa kondicionēšanas kontroles iekārtu, ko izmanto automašīnu sēdekļu ventilācijas sistēmās

ex 8467 99 00

10

Mehāniskie slēdži elektrisko ķēžu savienošanai:

| — | spriegumam no 14,4 V līdz 42 V, |
| --- | --- |

—

spriegumam no 14,4 V līdz 42 V,

| — | strāvas stiprumam no 10 A līdz 42 A; |
| --- | --- |

—

strāvas stiprumam no 10 A līdz 42 A;

paredzēti izmantošanai pozīcijas 8467 mašīnu ražošanai (1)

0 %

p/st

31.12.2019.

ex 8481 80 59

30

Divvirzienu plūsmas kontroles vārsts ar korpusu, ar:

| — | vismaz 5, bet ne vairāk par 10 izplūdes atverēm, kuru diametrs ir vismaz 0,09 mm, bet nepārsniedz 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

vismaz 5, bet ne vairāk par 10 izplūdes atverēm, kuru diametrs ir vismaz 0,09 mm, bet nepārsniedz 0,2 mm,

| — | plūsmas ātrumu vismaz 550 cm3 minūtē, bet ne lielāku par 2 000 cm3 minūtē, |
| --- | --- |

—

plūsmas ātrumu vismaz 550 cm3 minūtē, bet ne lielāku par 2 000 cm3 minūtē,

| — | darba spiedienu vismaz 19 MPa, bet ne lielāku par 300 MPa |
| --- | --- |

—

darba spiedienu vismaz 19 MPa, bet ne lielāku par 300 MPa

0 %

—

31.12.2022.

ex 8481 80 59

40

Plūsmas kontroles vārsts:

| — | izgatavots no tērauda, |
| --- | --- |

—

izgatavots no tērauda,

| — | ar izplūdes atveri, kuras diametrs ir vismaz 0,1 mm, bet nepārsniedz 0,3 mm, |
| --- | --- |

—

ar izplūdes atveri, kuras diametrs ir vismaz 0,1 mm, bet nepārsniedz 0,3 mm,

| — | ar ieplūdes atveri, kuras diametrs ir vismaz 0,4 mm, bet nepārsniedz 1,3 mm, |
| --- | --- |

—

ar ieplūdes atveri, kuras diametrs ir vismaz 0,4 mm, bet nepārsniedz 1,3 mm,

| — | ar hroma nitrīda pārklājumu, |
| --- | --- |

—

ar hroma nitrīda pārklājumu,

| — | ar virsmas raupjumu Rp 0,4 |
| --- | --- |

—

ar virsmas raupjumu Rp 0,4

0 %

—

31.12.2022.

ex 8481 80 59

50

Elektromagnētisks vārsts daudzuma kontrolei ar:

| — | plunžeri, |
| --- | --- |

—

plunžeri,

| — | solenoīdu, kam spoles pretestība ir vismaz 2,6 omi, bet ne lielāka par 3 omiem |
| --- | --- |

—

solenoīdu, kam spoles pretestība ir vismaz 2,6 omi, bet ne lielāka par 3 omiem

0 %

—

31.12.2022.

ex 8481 80 59

60

Elektromagnētisks vārsts daudzuma kontrolei:

| — | ar solenoīdu, kam spoles pretestība ir vismaz 0,19 omi, bet ne lielāka par 0,66 omiem, un ar pašindukciju, kas nepārsniedz 1 mH |
| --- | --- |

—

ar solenoīdu, kam spoles pretestība ir vismaz 0,19 omi, bet ne lielāka par 0,66 omiem, un ar pašindukciju, kas nepārsniedz 1 mH

0 %

—

31.12.2022.

ex 8481 80 79

ex 8481 80 99

30

30

Apkopes vārsts, kas der gāzēm R410A vai R32, kad savieno āra un iekštelpas bloku, ar:

| — | vārsta korpusa spiediena izturību 6,3 MPa, |
| --- | --- |

—

vārsta korpusa spiediena izturību 6,3 MPa,

| — | noplūdes rādītāju, kas ir mazāks par 1,6 g/gadā, |
| --- | --- |

—

noplūdes rādītāju, kas ir mazāks par 1,6 g/gadā,

| — | piemaisījumu rādītāju, kas ir mazāks par 1,2 mg/PCS, |
| --- | --- |

—

piemaisījumu rādītāju, kas ir mazāks par 1,2 mg/PCS,

| — | vārsta korpusa spiedienu hermētiskos apstākļos 4,2 MPa, |
| --- | --- |

—

vārsta korpusa spiedienu hermētiskos apstākļos 4,2 MPa,

izmantošanai gaisa kondicionētāju ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8484 20 00

20

Mehāniskā gala blīvējuma ierīce, kas izgatavota no diviem kustīgiem gredzeniem (viens – salāgots keramikas gredzens, kura siltumvadītspēja ir mazāka par 80 W/Mk, otrs – slīdošs oglekļa gredzens), vienas atsperes un nitrila blīvējuma ārpusē, tāda ko izmanto mehānisko transportlīdzekļu dzesēšanas sistēmu cirkulācijas sūkņu ražošanai

0 %

—

31.12.2023.

ex 8501 10 10

30

Gaisa sūkņu elektromotori ar:

| — | darba spriegumu 9 V (līdzstrāva) vai lielāku, bet ne lielāku par 24 V (līdzstrāva), |
| --- | --- |

—

darba spriegumu 9 V (līdzstrāva) vai lielāku, bet ne lielāku par 24 V (līdzstrāva),

| — | darba temperatūras diapazonu no – 40 °C vai augstāku, bet ne augstāku par + 80 °C, |
| --- | --- |

—

darba temperatūras diapazonu no – 40 °C vai augstāku, bet ne augstāku par + 80 °C,

| — | ar izejas jaudu, kas nepārsniedz 18 W, |
| --- | --- |

—

ar izejas jaudu, kas nepārsniedz 18 W,

izmantošanai vieglo automobiļu sēdekļu pneimatisko balstu un ventilācijas sistēmu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8501 31 00

ex 8501 32 00

55

40

Līdzstrāvas motors ar komutatoru vai bez tā, ar

| — | ārējo diametru 24,2 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 140 mm, |
| --- | --- |

—

ārējo diametru 24,2 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 140 mm,

| — | nominālajiem apgriezieniem 3 300 apgr./min vai vairāk, bet ne vairāk par 26 200 apgr./min, |
| --- | --- |

—

nominālajiem apgriezieniem 3 300 apgr./min vai vairāk, bet ne vairāk par 26 200 apgr./min,

| — | nominālo barošanas spriegumu 3,6 V vai lielāku, bet ne lielāku par 230 V, |
| --- | --- |

—

nominālo barošanas spriegumu 3,6 V vai lielāku, bet ne lielāku par 230 V,

| — | izejas jaudu, kas pārsniedz 37,5 W, bet nepārsniedz 2 400 W, |
| --- | --- |

—

izejas jaudu, kas pārsniedz 37,5 W, bet nepārsniedz 2 400 W,

| — | strāvas stiprumu bez slodzes, ne lielāku par 20,1 A, |
| --- | --- |

—

strāvas stiprumu bez slodzes, ne lielāku par 20,1 A,

| — | maksimālo lietderības koeficientu 50 % vai lielāku, |
| --- | --- |

—

maksimālo lietderības koeficientu 50 % vai lielāku,

ar strāvu darbināmu rokas instrumentu vai zāles pļāvēju piedziņai

0 %

—

31.12.2023.

ex 8501 33 00

25

Maiņstrāvas vilces motors ar izejas jaudu 75 kW vai lielāku, bet ne lielāku par 375 Kw, ar:

| — | griezes momentu 200 Nm vai lielāku, bet ne lielāku par 400 Nm, |
| --- | --- |

—

griezes momentu 200 Nm vai lielāku, bet ne lielāku par 400 Nm,

| — | ar izejas jaudu 50 kW vai lielāku, bet ne lielāku par 200 kW un |
| --- | --- |

—

ar izejas jaudu 50 kW vai lielāku, bet ne lielāku par 200 kW un

| — | apgriezieniem, kas nepārsniedz 15 000 apgr./min, |
| --- | --- |

—

apgriezieniem, kas nepārsniedz 15 000 apgr./min,

izmantošanai elektrotransportlīdzekļu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2019.

ex 8503 00 99

55

Stators bezsuku motoram ar:

| — | iekšējo diametru 206,6 mm (± 0,5) |
| --- | --- |

—

iekšējo diametru 206,6 mm (± 0,5)

| — | ārējo diametru 265,0 mm (± 0,2) un |
| --- | --- |

—

ārējo diametru 265,0 mm (± 0,2) un

| — | platumu 37,2 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 47,8 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 37,2 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 47,8 mm,

izmantojams ar tiešās piedziņas cilindru aprīkotu veļas mazgājamo mašīnu, veļas mazgājamo mašīnu ar žāvētāju vai žāvētāju ražošanā

0 %

p/st

31.12.2020.

ex 8506 90 00

10

Katods, ruļļos, cinka-gaisa podziņelementiem (dzirdes aparātu baterijas) (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8507 60 00

13

Prizmatiskie litija jonu elektriskie akumulatori ar:

| — | platumu 173,0 mm (± 0,4 mm), |
| --- | --- |

—

platumu 173,0 mm (± 0,4 mm),

| — | biezumu 45,0 mm (± 0,4 mm), |
| --- | --- |

—

biezumu 45,0 mm (± 0,4 mm),

| — | augstumu 125,0 mm (± 0,3 mm), |
| --- | --- |

—

augstumu 125,0 mm (± 0,3 mm),

| — | nominālo spriegumu 3,67 V (± 0,01 V) un |
| --- | --- |

—

nominālo spriegumu 3,67 V (± 0,01 V) un

| — | nominālo ietilpību 94 Ah un/vai 120 Ah, |
| --- | --- |

—

nominālo ietilpību 94 Ah un/vai 120 Ah,

izmantošanai atkārtoti uzlādējamu elektrotransportlīdzekļiem domātu akumulatoru ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2019.

ex 8507 60 00

15

Cilindriskie litija jonu akumulatori vai moduļi ar:

| — | nominālo ietilpību 8,8 Ah vai vairāk, bet ne vairāk par 18 Ah, |
| --- | --- |

—

nominālo ietilpību 8,8 Ah vai vairāk, bet ne vairāk par 18 Ah,

| — | nominālo spriegumu 36 V vai vairāk, bet ne vairāk par 48 V, |
| --- | --- |

—

nominālo spriegumu 36 V vai vairāk, bet ne vairāk par 48 V,

| — | jaudu 300 Wh vai vairāk, bet ne vairāk par 648 Wh, |
| --- | --- |

—

jaudu 300 Wh vai vairāk, bet ne vairāk par 648 Wh,

izmantošanai elektrisko velosipēdu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2019.

ex 8507 60 00

18

Taisnstūra litija jonu polimēra akumulators, kas aprīkots ar akumulatora vadības sistēmu un CAN-BUS saskarni ar:

| — | garumu ne vairāk par 1 600 mm, |
| --- | --- |

—

garumu ne vairāk par 1 600 mm,

| — | platumu ne vairāk par 448 mm, |
| --- | --- |

—

platumu ne vairāk par 448 mm,

| — | augstumu ne vairāk par 395 mm, |
| --- | --- |

—

augstumu ne vairāk par 395 mm,

| — | masu 125 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 135 kg, |
| --- | --- |

—

masu 125 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 135 kg,

| — | nominālo spriegumu 280 V vai vairāk, bet ne vairāk par 400 V, |
| --- | --- |

—

nominālo spriegumu 280 V vai vairāk, bet ne vairāk par 400 V,

| — | nominālo ietilpību 9,7 Ah vai vairāk, bet ne vairāk par 10,35 Ah, |
| --- | --- |

—

nominālo ietilpību 9,7 Ah vai vairāk, bet ne vairāk par 10,35 Ah,

| — | uzlādes spriegumu 110 V vai vairāk, bet ne vairāk par 230 V, un |
| --- | --- |

—

uzlādes spriegumu 110 V vai vairāk, bet ne vairāk par 230 V, un

| — | kurā ietilpst 6 moduļi ar tērauda korpusā ietvertiem 90 vai vairāk, bet ne vairāk par 96 elementiem |
| --- | --- |

—

kurā ietilpst 6 moduļi ar tērauda korpusā ietvertiem 90 vai vairāk, bet ne vairāk par 96 elementiem

izmantošanai tādu pozīcijā 8703 klasificētu transportlīdzekļu ražošanā, kurus var uzlādēt, pieslēdzot pie ārēja barošanas avota (1)

0 %

—

31.12.2019.

ex 8507 60 00

30

Cilindriskais litija jonu akumulators vai modulis, ar garumu 63 mm vai vairāk un diametru 17,2 mm vai vairāk, ar nominālo ietilpību 1 200 mAh vai vairāk, izmantošanai atkārtoti uzlādējamo bateriju ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2019.

ex 8507 60 00

33

Litija jonu akumulators ar:

| — | garumu 150 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 000 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 150 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 000 mm,

| — | platumu 100 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 000 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 100 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 000 mm,

| — | augstumu 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

augstumu 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 500 mm,

| — | masu 75 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 200 kg, |
| --- | --- |

—

masu 75 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 200 kg,

| — | nominālo ietilpību ne mazāku par 150 Ah un ne lielāku par 500 Ah |
| --- | --- |

—

nominālo ietilpību ne mazāku par 150 Ah un ne lielāku par 500 Ah

0 %

—

31.12.2019.

ex 8507 60 00

50

Moduļi litija jonu akumulatoru bateriju montāžai ar:

| — | garumu 298 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 408 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 298 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 408 mm,

| — | platumu 33,5 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 209 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 33,5 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 209 mm,

| — | augstumu 138 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 228 mm, |
| --- | --- |

—

augstumu 138 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 228 mm,

| — | svaru 3,6 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 17 kg, |
| --- | --- |

—

svaru 3,6 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 17 kg,

| — | ietilpību 458 Wh vai vairāk, bet ne vairāk par 2 158 Wh |
| --- | --- |

—

ietilpību 458 Wh vai vairāk, bet ne vairāk par 2 158 Wh

0 %

—

31.12.2019.

ex 8507 60 00

71

Atkārtoti uzlādējami litija jonu akumulatori ar:

| — | garumu 700 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 2 820 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 700 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 2 820 mm,

| — | platumu 935 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 1 660 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 935 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 1 660 mm,

| — | augstumu 85 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 700 mm, |
| --- | --- |

—

augstumu 85 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 700 mm,

| — | svaru 250 kg vai vairāk, bet ne vairāk kā 700 kg, |
| --- | --- |

—

svaru 250 kg vai vairāk, bet ne vairāk kā 700 kg,

| — | jaudu līdz 175 kWh |
| --- | --- |

—

jaudu līdz 175 kWh

0 %

—

31.12.2019.

ex 8507 60 00

85

Taisnstūrveida moduļi, kurus paredzēts iebūvēt atkārtoti uzlādējamos litija jonu akumulatoros, ar:

| — | garumu 300 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 350 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 300 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 350 mm,

| — | platumu 79,8 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 225 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 79,8 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 225 mm,

| — | augstumu 35 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 168 mm, |
| --- | --- |

—

augstumu 35 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 168 mm,

| — | masu 3,95 kg vai lielāku, bet ne lielāku par 8,85 kg, |
| --- | --- |

—

masu 3,95 kg vai lielāku, bet ne lielāku par 8,85 kg,

| — | nominālo jaudu 66,6 Ah vai lielāku, bet ne lielāku kā 129 Ah |
| --- | --- |

—

nominālo jaudu 66,6 Ah vai lielāku, bet ne lielāku kā 129 Ah

0 %

—

31.12.2019.

ex 8507 90 30

20

Drošības ziņā pastiprināts separators, kas paredzēts katoda un anoda atdalīšanai litija jonu elektriskajos akumulatoros, izmantošanai mehānisko transportlīdzekļu litija jonu elektrisko akumulatoru ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2019.

ex 8529 90 65

25

Drukātās shēmas plates bloks, kurā ietilpst:

| — | radiouztvērējs (kas spēj uztvert un dekodēt radiosignālus un pārraidīt šos signālus bloka ietvaros) bez signāla apstrādes funkcijām, |
| --- | --- |

—

radiouztvērējs (kas spēj uztvert un dekodēt radiosignālus un pārraidīt šos signālus bloka ietvaros) bez signāla apstrādes funkcijām,

| — | mikroprocesors, kas spēj saņemt tālvadības ziņojumus un vadīt uztvērēja mikroshēmojumu, |
| --- | --- |

—

mikroprocesors, kas spēj saņemt tālvadības ziņojumus un vadīt uztvērēja mikroshēmojumu,

izmantošanai mājas kinozāļu izgatavošanā (1)

0 %

p/st

31.12.2019.

ex 8529 90 65

28

Elektronisks mezgls, kurā ietilpst iespiedshēmas plate vismaz ar:

| — | procesoriem multivides lietotnēm un video signālu apstrādei, |
| --- | --- |

—

procesoriem multivides lietotnēm un video signālu apstrādei,

| — | FPGA (lauka programmējamā ventiļu matrica), |
| --- | --- |

—

FPGA (lauka programmējamā ventiļu matrica),

| — | zibatmiņa, |
| --- | --- |

—

zibatmiņa,

| — | operatīvā atmiņa, |
| --- | --- |

—

operatīvā atmiņa,

| — | USB saskarne, |
| --- | --- |

—

USB saskarne,

| — | ar HDMI, VGA un RJ-45 saskarnēm vai bez tām, |
| --- | --- |

—

ar HDMI, VGA un RJ-45 saskarnēm vai bez tām,

| — | kontaktligzdas un kontaktdakšas LCD displeja, LED apgaismojuma un vadības paneļa pieslēgšanai |
| --- | --- |

—

kontaktligzdas un kontaktdakšas LCD displeja, LED apgaismojuma un vadības paneļa pieslēgšanai

0 %

p/st

31.12.2020.

ex 8529 90 65

40

Drukātās shēmas plates bloks, kurā ietilpst:

| — | radiouztvērējs, kas spēj uztvert un dekodēt radiosignālus un pārraidīt šos signālus bloka ietvaros, ar signāla dekodētāju, |
| --- | --- |

—

radiouztvērējs, kas spēj uztvert un dekodēt radiosignālus un pārraidīt šos signālus bloka ietvaros, ar signāla dekodētāju,

| — | radiofrekvences (RF) tālvadības uztvērējs, |
| --- | --- |

—

radiofrekvences (RF) tālvadības uztvērējs,

| — | infrasarkanā tālvadības signāla raidītājs, |
| --- | --- |

—

infrasarkanā tālvadības signāla raidītājs,

| — | SCART signāla ģenerētājs, |
| --- | --- |

—

SCART signāla ģenerētājs,

| — | TV statusa sensors, |
| --- | --- |

—

TV statusa sensors,

izmantošanai mājas kinozāļu izgatavošanā (1)

0 %

p/st

31.12.2019.

ex 8529 90 92

52

LCD modulis, ar stiklu vai plastmasu pārklāts un optiski saistīts, ar

| — | ekrāna diagonāles izmēru 12 cm vai lielāku, bet ne lielāku par 31 cm, |
| --- | --- |

—

ekrāna diagonāles izmēru 12 cm vai lielāku, bet ne lielāku par 31 cm,

| — | LED izgaismojumu, |
| --- | --- |

—

LED izgaismojumu,

| — | iespiedshēmas plati ar elektriski pārprogrammējamu lasāmatmiņu (EEPROM), mikrokontrolieri, laika kontrolieri un citiem aktīviem un pasīviem komponentiem, |
| --- | --- |

—

iespiedshēmas plati ar elektriski pārprogrammējamu lasāmatmiņu (EEPROM), mikrokontrolieri, laika kontrolieri un citiem aktīviem un pasīviem komponentiem,

| — | spraudni strāvas padevei un CAN (datu maģistrāles) kontrolieri un LVDS (zemsprieguma diferenciālsignālu) saskarni, |
| --- | --- |

—

spraudni strāvas padevei un CAN (datu maģistrāles) kontrolieri un LVDS (zemsprieguma diferenciālsignālu) saskarni,

| — | elektroniskiem komponentiem, lai ģenerētu papildu kontroles indikatorus uz displeja informācijai par transportlīdzekli, vai bez tiem, |
| --- | --- |

—

elektroniskiem komponentiem, lai ģenerētu papildu kontroles indikatorus uz displeja informācijai par transportlīdzekli, vai bez tiem,

0 %

—

31.12.2023.

| — | skārienekrānu vai bez tā, |
| --- | --- |

—

skārienekrānu vai bez tā,

| — | bez signāla apstrādes moduļa, |
| --- | --- |

—

bez signāla apstrādes moduļa,

| — | korpusā ar papildu LED indikatoriem brīdinājuma lampiņām, |
| --- | --- |

—

korpusā ar papildu LED indikatoriem brīdinājuma lampiņām,

| — | ar pārnesumu pārslēgšanas indikatoru un fotosensoru vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar pārnesumu pārslēgšanas indikatoru un fotosensoru vai bez tā,

izmantošanai par 87. nodaļā klasificēto mehānisko transportlīdzekļu vadītāju informācijas displeju (1)

ex 8529 90 92

54

LCD displejs ar:

| — | skārienpaneli, |
| --- | --- |

—

skārienpaneli,

| — | vismaz vienu iespiedshēmas plati vienkāršai sekotājierīces pikseļu adresācijai (laika kontroliera funkcija) un skārienkontrolei, ar elektriski pārprogrammējamu lasāmatmiņu (EEPROM) displeja iestatījumiem, |
| --- | --- |

—

vismaz vienu iespiedshēmas plati vienkāršai sekotājierīces pikseļu adresācijai (laika kontroliera funkcija) un skārienkontrolei, ar elektriski pārprogrammējamu lasāmatmiņu (EEPROM) displeja iestatījumiem,

| — | ekrāna diagonāles izmēru 15 cm vai lielāku, bet ne lielāku par 21 cm, |
| --- | --- |

—

ekrāna diagonāles izmēru 15 cm vai lielāku, bet ne lielāku par 21 cm,

| — | izgaismojumu, |
| --- | --- |

—

izgaismojumu,

| — | LVDS (zemsprieguma diferenciālsignālu) un strāvas spraudkontaktsavienojumu, |
| --- | --- |

—

LVDS (zemsprieguma diferenciālsignālu) un strāvas spraudkontaktsavienojumu,

izmantošanai 87. nodaļā klasificēto mehānisko transportlīdzekļu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8529 90 92

57

Turētājs, fiksators vai iekšējais stingrinātājs no metāla izmantošanai televizoru, monitoru un videoatskaņotāju ražošanā (1)

0 %

p/st

31.12.2021.

ex 8535 90 00

30

Korpusā iebūvēts pusvadītāja moduļa slēdzis,

| — | kas sastāv no IGBT tranzistora mikroshēmas un diožu mikroshēmas uz vienas vai vairākām svina skavām, |
| --- | --- |

—

kas sastāv no IGBT tranzistora mikroshēmas un diožu mikroshēmas uz vienas vai vairākām svina skavām,

| — | 600 V vai 1 200 V spriegumam |
| --- | --- |

—

600 V vai 1 200 V spriegumam

0 %

p/st

31.12.2020.

ex 8537 10 91

57

Programmējama atmiņas vadības plate ar:

| — | 4 vai vairāk soļu elektromotora kontrolleriem, |
| --- | --- |

—

4 vai vairāk soļu elektromotora kontrolleriem,

| — | 4 vai vairāk izejām ar MOSFET tranzistoriem, |
| --- | --- |

—

4 vai vairāk izejām ar MOSFET tranzistoriem,

| — | galveno procesoru, |
| --- | --- |

—

galveno procesoru,

| — | 3 vai vairāk ieejām temperatūras devējiem, |
| --- | --- |

—

3 vai vairāk ieejām temperatūras devējiem,

| — | 10 V vai lielākām spriegumam, bet ne lielākam par 30 V, |
| --- | --- |

—

10 V vai lielākām spriegumam, bet ne lielākam par 30 V,

izmantošanai 3D printeru ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8537 10 91

59

Visu riteņu piedziņas mehānisko transportlīdzekļu elektroniskie vadības bloki griezes momenta vadībai starp asīm, ietver:

| — | iespiedshēmas plati ar programmējamu atmiņas kontrolleri, |
| --- | --- |

—

iespiedshēmas plati ar programmējamu atmiņas kontrolleri,

| — | vienu atsevišķu savienotāju un |
| --- | --- |

—

vienu atsevišķu savienotāju un

| — | kas darbojas 12 V spriegumā |
| --- | --- |

—

kas darbojas 12 V spriegumā

0 %

—

31.12.2023.

ex 8537 10 91

63

Pasažieru transportlīdzekļu elektroniskie vadības bloki, spējīgi vadīt automātisko bezpakāpju variatoru, ietver:

| — | iespiedshēmas plati ar programmējamu atmiņas kontrolleri, |
| --- | --- |

—

iespiedshēmas plati ar programmējamu atmiņas kontrolleri,

| — | metāla korpusu, |
| --- | --- |

—

metāla korpusu,

| — | vienu atsevišķu savienotāju, |
| --- | --- |

—

vienu atsevišķu savienotāju,

| — | darbojas 12 V spriegumā |
| --- | --- |

—

darbojas 12 V spriegumā

0 %

—

31.12.2023.

ex 8537 10 91

67

Elektroniskais motora vadības bloks (ECU):

| — | ar iespiedshēmas plati (PCB), |
| --- | --- |

—

ar iespiedshēmas plati (PCB),

| — | ar 12 voltu spriegumu, |
| --- | --- |

—

ar 12 voltu spriegumu,

| — | pārprogrammējams, |
| --- | --- |

—

pārprogrammējams,

| — | ar mikroprocesoru, kas var kontrolēt, novērtēt un vadīt atbalsta funkcijas vieglajos automobiļos (degvielas iesmidzināšana un aizdedzes apsteidzes, degvielas un gaisa plūsmas ātruma vērtības) |
| --- | --- |

—

ar mikroprocesoru, kas var kontrolēt, novērtēt un vadīt atbalsta funkcijas vieglajos automobiļos (degvielas iesmidzināšana un aizdedzes apsteidzes, degvielas un gaisa plūsmas ātruma vērtības)

izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8708 40 20

ex 8708 40 50

60

50

Nokomplektēta automātiskā pārnesumkārba ar zobratu pārslēdzēju, ar:

| — | alumīnija lējuma korpusu, |
| --- | --- |

—

alumīnija lējuma korpusu,

| — | diferenciāli, |
| --- | --- |

—

diferenciāli,

| — | 9 pārnesumu automātisku, |
| --- | --- |

—

9 pārnesumu automātisku,

| — | elektronisku diapazona izvēles pārnesumu pārslēgšanas sistēmu, |
| --- | --- |

—

elektronisku diapazona izvēles pārnesumu pārslēgšanas sistēmu,

ar šādiem izmēriem:

| — | platumu 330 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 420 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 330 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 420 mm,

| — | augstumu 380 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 450 mm, |
| --- | --- |

—

augstumu 380 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 450 mm,

| — | garumu 580 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 690 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 580 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 690 mm,

izmantošanai 87 . nodaļas transportlīdzekļu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

ex 8708 99 10

ex 8708 99 97

60

15

45

65

Automobiļa sadales kārba ar vienu jaudas pievadu un diviem jaudas noņēmējiem griezes momenta sadalīšanai starp priekšējo un aizmugurējo asi alumīnija korpusā, kura izmērs ir ne lielāks par 565 × 570 × 510 mm un kurā ietilpst vismaz:

| — | piedziņas mehānisms un |
| --- | --- |

—

piedziņas mehānisms un

| — | iekšējā sadale pa ķēdi |
| --- | --- |

—

iekšējā sadale pa ķēdi

0 %

—

31.12.2019.

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

65

20

Pārnesumkārbu un pusasi savienojoša tērauda starpvārpsta ar:

| — | garumu 300 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 650 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 300 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 650 mm,

| — | ar rievotiem galiem abās pusēs, |
| --- | --- |

—

ar rievotiem galiem abās pusēs,

| — | ar korpusā iepresētu gultni vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar korpusā iepresētu gultni vai bez tā,

| — | ar turētāju vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar turētāju vai bez tā,

izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

70

25

Trijkāja tipa pusass iekšējā savienojuma korpuss griezes momenta pārnesei no motora vai pārnesumkārbas uz mehāniskā transportlīdzekļa riteņiem, ar:

| — | ārējo diametru 67,0 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 84,5 mm, |
| --- | --- |

—

ārējo diametru 67,0 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 84,5 mm,

| — | 3 auksti kalibrētām lodīšu vadotnēm ar diametru 29,90 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 36,60 mm, |
| --- | --- |

—

3 auksti kalibrētām lodīšu vadotnēm ar diametru 29,90 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 36,60 mm,

| — | blīvēšanas diametru 34,0 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 41,0 mm, bez ievirzes leņķa, |
| --- | --- |

—

blīvēšanas diametru 34,0 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 41,0 mm, bez ievirzes leņķa,

| — | rievsavienojumu ar 21 zobu vai vairāk, bet ne vairāk par 35 zobiem, |
| --- | --- |

—

rievsavienojumu ar 21 zobu vai vairāk, bet ne vairāk par 35 zobiem,

| — | gultņa sēžas diametru 25,0 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 30,0 mm, ar eļļošanas rievām vai bez tām |
| --- | --- |

—

gultņa sēžas diametru 25,0 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 30,0 mm, ar eļļošanas rievām vai bez tām

0 %

—

31.12.2023.

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

75

35

Ārējā savienojuma mezgls griezes momenta pārnesei no motora un pārnesumkārbas uz mehānisko transportlīdzekļu riteņiem un kas sastāv no:

| — | iekšēja gredzena ar 6 lodīšu skrejām gultņu lodītēm ar diametru 15,0 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 20,0 mm, |
| --- | --- |

—

iekšēja gredzena ar 6 lodīšu skrejām gultņu lodītēm ar diametru 15,0 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 20,0 mm,

| — | ārēja gredzena ar 6 lodīšu skrejām 6 gultņu lodītēm, izgatavotu no tērauda ar oglekļa saturu 0,45 % vai lielāku, bet ne lielāku par 0,58 %, ar vītni un rievām ar 26 zobiem vai vairāk, bet ne vairāk par 38 zobiem, |
| --- | --- |

—

ārēja gredzena ar 6 lodīšu skrejām 6 gultņu lodītēm, izgatavotu no tērauda ar oglekļa saturu 0,45 % vai lielāku, bet ne lielāku par 0,58 %, ar vītni un rievām ar 26 zobiem vai vairāk, bet ne vairāk par 38 zobiem,

| — | sfēriska sprosta, kas notur gultņu lodītes ārējā gredzena un iekšējā gredzena lodīšu skrejās pienācīgā leņķiskā stāvoklī, izgatavots no materiāla, kas piemērots cementēšanai ar oglekļa saturu 0,14 % vai lielāku, bet ne lielāku par 0,25 %, un |
| --- | --- |

—

sfēriska sprosta, kas notur gultņu lodītes ārējā gredzena un iekšējā gredzena lodīšu skrejās pienācīgā leņķiskā stāvoklī, izgatavots no materiāla, kas piemērots cementēšanai ar oglekļa saturu 0,14 % vai lielāku, bet ne lielāku par 0,25 %, un

| — | ar ziežvielu nodalījumu, |
| --- | --- |

—

ar ziežvielu nodalījumu,

spējīgs darboties konstantā ātrumā mainīgos savienopjuma leņķos, kas nepārsniedz 50 grādus

0 %

—

31.12.2023.

ex 8708 80 99

20

Balstiekārtas alumīnija stiepnis ar šādiem izmēriem:

| — | augstumu 50 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 150 mm, |
| --- | --- |

—

augstumu 50 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 150 mm,

| — | platumu 10 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 100 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 10 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 100 mm,

| — | garumu 100 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 600 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 100 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 600 mm,

| — | masu 1 000 g vai lielāku, bet ne lielāku par 3 000  g, |
| --- | --- |

—

masu 1 000 g vai lielāku, bet ne lielāku par 3 000  g,

aprīkots ar vismaz divām atverēm ar ieliktņiem no alumīnija sakausējuma, ar šādiem raksturlielumiem:

| — | stiepes izturību 200 MPa vai lielāku; |
| --- | --- |

—

stiepes izturību 200 MPa vai lielāku;

| — | izturību 19 kN vai lielāku; |
| --- | --- |

—

izturību 19 kN vai lielāku;

| — | stiprību 5 kN/mm vai lielāku, bet ne lielāku par 9 kN/mm |
| --- | --- |

—

stiprību 5 kN/mm vai lielāku, bet ne lielāku par 9 kN/mm

| — | frekvenci 400 Hz vai lielāku, bet ne lielāku par 600 Hz |
| --- | --- |

—

frekvenci 400 Hz vai lielāku, bet ne lielāku par 600 Hz

0 %

—

31.12.2023.

ex 8708 92 99

10

Izplūdes sistēmas iekšējais ieklājums:

| — | ar sieniņas biezumu 0,7 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 1,3 mm, |
| --- | --- |

—

ar sieniņas biezumu 0,7 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 1,3 mm,

| — | izgatavots no 1.4310 un 1.4301 klases nerūsošā tērauda loksnēm vai ruļļiem saskaņā ar standartu EN 10088, |
| --- | --- |

—

izgatavots no 1.4310 un 1.4301 klases nerūsošā tērauda loksnēm vai ruļļiem saskaņā ar standartu EN 10088,

| — | ar montāžas atverēm vai bez tām, |
| --- | --- |

—

ar montāžas atverēm vai bez tām,

izmantošanai automobiļu izplūdes sistēmu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8708 92 99

20

Caurule izplūdes gāzu aizvadīšanai no iekšdedzes motora:

| — | ar diametru 40 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 100 mm, |
| --- | --- |

—

ar diametru 40 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 100 mm,

| — | ar garumu 90 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 410 mm, |
| --- | --- |

—

ar garumu 90 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 410 mm,

| — | ar sieniņas biezumu 0,7 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 1,3 mm, |
| --- | --- |

—

ar sieniņas biezumu 0,7 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 1,3 mm,

| — | no nerūsējošā tērauda, |
| --- | --- |

—

no nerūsējošā tērauda,

izmantošanai automobiļu izplūdes sistēmu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 8708 92 99

30

Izplūdes sistēmas gala pārsegs:

| — | ar sieniņas biezumu 0,7 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 1,3 mm, |
| --- | --- |

—

ar sieniņas biezumu 0,7 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 1,3 mm,

| — | izgatavots no 1.4310 un 1.4301 klases nerūsošā tērauda saskaņā ar standartu EN 10088, |
| --- | --- |

—

izgatavots no 1.4310 un 1.4301 klases nerūsošā tērauda saskaņā ar standartu EN 10088,

| — | ar iekšējo ieklājumu vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar iekšējo ieklājumu vai bez tā,

| — | ar virsmas apstrādi vai bez tās, |
| --- | --- |

—

ar virsmas apstrādi vai bez tās,

izmantošanai automobiļu izplūdes sistēmu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2023.

ex 9001 90 00

55

Optiskas, izkliedējošas, atstarojošas vai prizmas loksnes, neapdrukātas izkliedējošas plātnes ar polarizācijas īpašībām vai bez tām un īpašu profilu šķidro

0 %

—

31.12.2023.

ex 9002 11 00

15

Infrasarkanais objektīvs ar motorizētu fokusa regulējumu:

| — | viļņu garumam 3 μm vai vairāk, bet ne vairāk kā 5 μm, |
| --- | --- |

—

viļņu garumam 3 μm vai vairāk, bet ne vairāk kā 5 μm,

| — | kas nodrošina skaidru attēlu no 50 m līdz bezgalībai, |
| --- | --- |

—

kas nodrošina skaidru attēlu no 50 m līdz bezgalībai,

| — | ar redzamības lauku 3° × 2,25° un 9° × 6,75°, |
| --- | --- |

—

ar redzamības lauku 3° × 2,25° un 9° × 6,75°,

| — | ar svaru ne vairāk kā 230 g, |
| --- | --- |

—

ar svaru ne vairāk kā 230 g,

| — | ar garumu ne vairāk kā 88 mm, |
| --- | --- |

—

ar garumu ne vairāk kā 88 mm,

| — | ar diametru ne vairāk kā 46 mm, |
| --- | --- |

—

ar diametru ne vairāk kā 46 mm,

| — | atermisks, |
| --- | --- |

—

atermisks,

izmantošanai siltuma starojuma uztveršanas kameru, infrasarkanās gaismas binokļu, ieroču tēmekļu ražošanā (1)

0 %

—

31.12.2020.

ex 9002 11 00

18

Lēcu bloks, kas sastāv no cilindra formas apvalka, kas izgatavots no metāla vai plastmasas, un optiskiem elementiem ar:

| — | maksimālo horizontālo redzamības lauku 120 grādi, |
| --- | --- |

—

maksimālo horizontālo redzamības lauku 120 grādi,

| — | maksimālo diagonālo redzamības lauku maksimāli 92 grādi, |
| --- | --- |

—

maksimālo diagonālo redzamības lauku maksimāli 92 grādi,

| — | maksimālo fokusa attālumu 7,50 mm, |
| --- | --- |

—

maksimālo fokusa attālumu 7,50 mm,

| — | maksimālo relatīvo atvērumu F/2,90, |
| --- | --- |

—

maksimālo relatīvo atvērumu F/2,90,

| — | maksimālo diametru 22 mm |
| --- | --- |

—

maksimālo diametru 22 mm

izmantošanai automobiļu CMOS (papildu metāla oksīdu pusvadītāja) kameru ražošanā

0 %

—

31.12.2023.

ex 9002 11 00

25

Infrasarkano staru optiskais bloks, kuru veido

| — | monokristālu silīcija lēca ar diametru 84 mm (± 0,1 mm) un |
| --- | --- |

—

monokristālu silīcija lēca ar diametru 84 mm (± 0,1 mm) un

| — | monokristālu germānija lēca ar diametru 62 mm (± 0,05 mm), |
| --- | --- |

—

monokristālu germānija lēca ar diametru 62 mm (± 0,05 mm),

uzmontēts uz mehāniski apstrādāta alumīnija sakausējuma pamata, izmantojams termogrāfijas kamerās

0 %

—

31.12.2021.

ex 9002 11 00

35

Infrasarkano staru optiskais bloks, kuru veido

| — | silīcija lēca ar diametru 29 mm (± 0,05 mm) un |
| --- | --- |

—

silīcija lēca ar diametru 29 mm (± 0,05 mm) un

| — | monokristālu kalcija fluorīda lēca ar diametru 26 mm (± 0,05 mm), |
| --- | --- |

—

monokristālu kalcija fluorīda lēca ar diametru 26 mm (± 0,05 mm),

uzmontēts uz mehāniski apstrādāta alumīnija sakausējuma pamata, izmantojams termogrāfijas kamerās

0 %

—

31.12.2021.

ex 9002 11 00

45

Infrasarkano staru optiskais bloks

| — | ar silīcija lēcu, kuras diametrs ir 62 mm (± 0,05 mm), |
| --- | --- |

—

ar silīcija lēcu, kuras diametrs ir 62 mm (± 0,05 mm),

| — | uzmontēts uz mehāniski apstrādāta alumīnija sakausējuma pamata, |
| --- | --- |

—

uzmontēts uz mehāniski apstrādāta alumīnija sakausējuma pamata,

izmantojams termokamerās

0 %

—

31.12.2021.

ex 9002 11 00

55

Infrasarkano staru optiskais bloks, kuru veido

| — | germānija lēca ar diametru 11 mm (± 0,05 mm), |
| --- | --- |

—

germānija lēca ar diametru 11 mm (± 0,05 mm),

| — | monokristālu kalcija fluorīda lēca ar diametru 14 mm (± 0,05 mm) un |
| --- | --- |

—

monokristālu kalcija fluorīda lēca ar diametru 14 mm (± 0,05 mm) un

| — | silīcija lēca ar diametru 17 mm (± 0,05 mm), |
| --- | --- |

—

silīcija lēca ar diametru 17 mm (± 0,05 mm),

uzmontēts uz mehāniski apstrādāta alumīnija sakausējuma pamata, izmantojams termogrāfijas kamerās

0 %

—

31.12.2021.

ex 9002 11 00

65

Infrasarkano staru optiskais bloks

| — | ar silīcija lēcu, kuras diametrs ir 26 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

ar silīcija lēcu, kuras diametrs ir 26 mm (± 0,1 mm),

| — | uzmontēts uz mehāniski apstrādāta alumīnija sakausējuma pamata, |
| --- | --- |

—

uzmontēts uz mehāniski apstrādāta alumīnija sakausējuma pamata,

izmantojams termogrāfijas kamerās

0 %

—

31.12.2021.

ex 9002 11 00

75

Infrasarkano staru optiskais bloks, kuru veido

| — | germānija lēca ar diametru 19 mm (± 0,05 mm), |
| --- | --- |

—

germānija lēca ar diametru 19 mm (± 0,05 mm),

| — | monokristālu kalcija fluorīda lēca ar diametru 18 mm (± 0,05 mm), |
| --- | --- |

—

monokristālu kalcija fluorīda lēca ar diametru 18 mm (± 0,05 mm),

| — | germānija lēca ar diametru 20,6 mm (± 0,05 mm), |
| --- | --- |

—

germānija lēca ar diametru 20,6 mm (± 0,05 mm),

uzmontēts uz mehāniski apstrādāta alumīnija sakausējuma pamata, izmantojams termogrāfijas kamerās

0 %

—

31.12.2021.

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

20

30

Kombinēts instrumentu panelis ar mikroprocesora vadības plati, ar soļu motoriem vai bez tiem un LED indikatoriem, kuri rāda vismaz:

| — | ātrumu, |
| --- | --- |

—

ātrumu,

| — | motora apgriezienus, |
| --- | --- |

—

motora apgriezienus,

| — | motora temperatūru, |
| --- | --- |

—

motora temperatūru,

| — | degvielas līmeni, |
| --- | --- |

—

degvielas līmeni,

veic komunikāciju CAN-BUS un/vai K-LINE protokolos, izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā

0 %

p/st

31.12.2019.

---

(1)  Uz nodokļu apturēšanu attiecas galapatēriņa muitas uzraudzība saskaņā ar 254. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

---

| 20.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/56

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/1000

(2019. gada 14. marts),

ar ko Deleģēto regulu (ES) 2017/1799 groza attiecībā uz Ķīnas Tautas bankai piemērojamu atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajām pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1) un jo īpaši tās 1. panta 9. punktu,

tā kā:

| (1) | Uz darījumiem, kuros darījumu partneris ir Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībnieks, attiecas Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 6. punktā noteiktais atbrīvojums no tirdzniecības pārredzamības prasībām, ja vien šie darījumi tiek veikti monetārās, valūtas maiņas un finanšu stabilitātes politikas īstenošanas ietvaros. |
| --- | --- |

(1)

Uz darījumiem, kuros darījumu partneris ir Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībnieks, attiecas Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 6. punktā noteiktais atbrīvojums no tirdzniecības pārredzamības prasībām, ja vien šie darījumi tiek veikti monetārās, valūtas maiņas un finanšu stabilitātes politikas īstenošanas ietvaros.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 9. punktu šādu izņēmumu no minētās regulas tvēruma var attiecināt arī uz trešo valstu centrālajām bankām, kā arī uz Starptautisko norēķinu banku. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 9. punktu šādu izņēmumu no minētās regulas tvēruma var attiecināt arī uz trešo valstu centrālajām bankām, kā arī uz Starptautisko norēķinu banku.

| (3) | Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/1799 (2) ietvertais to trešo valstu centrālo banku saraksts, uz kurām attiecināms šāds atbrīvojums, būtu jāatjaunina, lai citstarp un attiecīgā gadījumā Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 6. punktā noteikto atbrīvojumu attiecinātu arī uz citām trešo valstu centrālajām bankām vai lai šādus publisko tiesību subjektus no saraksta izslēgtu. Komisija veic trešās valstīs notiekošo nozīmīgo norišu uzraudzīšanu un novērtēšanu, un tā jebkurā laikā šo papildu atbrīvojumu var pārskatīt. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/1799 (2) ietvertais to trešo valstu centrālo banku saraksts, uz kurām attiecināms šāds atbrīvojums, būtu jāatjaunina, lai citstarp un attiecīgā gadījumā Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 6. punktā noteikto atbrīvojumu attiecinātu arī uz citām trešo valstu centrālajām bankām vai lai šādus publisko tiesību subjektus no saraksta izslēgtu. Komisija veic trešās valstīs notiekošo nozīmīgo norišu uzraudzīšanu un novērtēšanu, un tā jebkurā laikā šo papildu atbrīvojumu var pārskatīt.

| (4) | Ņemot vērā informāciju, kas saņemta no Ķīnas Tautas Republikas, Komisija sagatavoja un iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā novērtēta starptautiskā mērogā pastāvošā nostāja pret Ķīnas Tautas banku (People's Bank of China). Minētajā ziņojumā (3) ir secināts, ka ir lietderīgi piemērot Ķīnas Tautas Republikas centrālajai bankai atbrīvojumu no Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajām pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām. Līdz ar to Deleģētajā regulā (ES) 2017/1799 ietvertais saraksts ar publisko tiesību juridiskajām personām, kurām piemērojams šāds atbrīvojums, būtu jāgroza, tajā iekļaujot arī Ķīnas Tautas banku. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā informāciju, kas saņemta no Ķīnas Tautas Republikas, Komisija sagatavoja un iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā novērtēta starptautiskā mērogā pastāvošā nostāja pret Ķīnas Tautas banku (People's Bank of China). Minētajā ziņojumā (3) ir secināts, ka ir lietderīgi piemērot Ķīnas Tautas Republikas centrālajai bankai atbrīvojumu no Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajām pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām. Līdz ar to Deleģētajā regulā (ES) 2017/1799 ietvertais saraksts ar publisko tiesību juridiskajām personām, kurām piemērojams šāds atbrīvojums, būtu jāgroza, tajā iekļaujot arī Ķīnas Tautas banku.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi saskan ar Eiropas Vērtspapīru komitejas ekspertu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi saskan ar Eiropas Vērtspapīru komitejas ekspertu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģētās regulas (ES) 2017/1799 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumā ietverto tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 14. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 12. jūnija Deleģētā regula (ES) 2017/1799, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz konkrētu trešo valstu centrālo banku, kuras īsteno monetāro, valūtu maiņas un finanšu stabilitātes politiku, atbrīvošanu no pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām (OV L 259, 7.10.2017., 11. lpp.).

2

(3)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Ķīnas Tautas Republikas centrālajai bankai piemērojamais atbrīvojums saskaņā ar Finanšu instrumentu tirgu regulu (FITR)” (COM(2019) 143, 14.3.2019.).

3

---

PIELIKUMS

| 1. | Austrālija:






  — | Austrālijas Centrālā banka (Reserve Bank of Australia) |
| --- | --- | --- |

1.

Austrālija:

—

Austrālijas Centrālā banka (Reserve Bank of Australia)

| 2. | Brazīlija:






  — | Brazīlijas Centrālā banka (Central Bank of Brazil) |
| --- | --- | --- |

2.

Brazīlija:

—

Brazīlijas Centrālā banka (Central Bank of Brazil)

| 3. | Kanāda:






  — | Kanādas Banka (Bank of Canada) |
| --- | --- | --- |

3.

Kanāda:

—

Kanādas Banka (Bank of Canada)

| 4. | Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals:






  — | Honkongas Monetārā iestāde (Hong Kong Monetary Authority) |
| --- | --- | --- |

4.

Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals:

—

Honkongas Monetārā iestāde (Hong Kong Monetary Authority)

| 5. | Indija:






  — | Indijas Centrālā banka (Reserve Bank of India) |
| --- | --- | --- |

5.

Indija:

—

Indijas Centrālā banka (Reserve Bank of India)

| 6. | Japāna:






  — | Japānas Banka (Bank of Japan) |
| --- | --- | --- |

6.

Japāna:

—

Japānas Banka (Bank of Japan)

| 7. | Meksika:






  — | Meksikas Banka (Bank of Mexico) |
| --- | --- | --- |

7.

Meksika:

—

Meksikas Banka (Bank of Mexico)

| 8. | Ķīnas Tautas Republika:






  — | Ķīnas Tautas banka (People's Bank of China) |
| --- | --- | --- |

8.

Ķīnas Tautas Republika:

—

Ķīnas Tautas banka (People's Bank of China)

| 9. | Korejas Republika:






  — | Korejas Banka (Bank of Korea) |
| --- | --- | --- |

9.

Korejas Republika:

—

Korejas Banka (Bank of Korea)

| 10. | Singapūra:






  — | Singapūras Monetārā iestāde (Monetary Authority of Singapore) |
| --- | --- | --- |

10.

Singapūra:

—

Singapūras Monetārā iestāde (Monetary Authority of Singapore)

| 11. | Šveice:






  — | Šveices Valsts banka (Swiss National Bank) |
| --- | --- | --- |

11.

Šveice:

—

Šveices Valsts banka (Swiss National Bank)

| 12. | Turcija:






  — | Turcijas Republikas Centrālā banka (Central Bank of the Republic of Turkey) |
| --- | --- | --- |

12.

Turcija:

—

Turcijas Republikas Centrālā banka (Central Bank of the Republic of Turkey)

| 13. | Apvienotā Karaliste:






  — | Anglijas Banka (Bank of England) |
| --- | --- | --- |

13.

Apvienotā Karaliste:

—

Anglijas Banka (Bank of England)

| 14. | Amerikas Savienotās Valstis:






  — | Federālo rezervju sistēma (Federal Reserve System) |
| --- | --- | --- |

14.

Amerikas Savienotās Valstis:

—

Federālo rezervju sistēma (Federal Reserve System)

| 15. | Starptautisko norēķinu banka (Bank for International Settlements) |
| --- | --- |

15.

Starptautisko norēķinu banka (Bank for International Settlements)

---

LĒMUMI

| 20.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/59

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1001

(2019. gada 14. jūnijs),

ar ko atceļ Lēmumu 2009/417/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Spānijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | 2009. gada 27. aprīlī Padome pēc Komisijas ieteikuma ar Lēmumu 2009/417/EK (1) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 6. punktu atzina, ka Spānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka 2008. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts, par ko ziņots 2009. gada janvāra stabilitātes programmā, bija 3,4 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) un tādējādi pārsniedza LESD atsauces vērtību 3 % no IKP. 2008. gadam plānotais vispārējās valdības parāds bija 39,5 % no IKP, krietni zem atsauces vērtības 60 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

2009. gada 27. aprīlī Padome pēc Komisijas ieteikuma ar Lēmumu 2009/417/EK (1) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 6. punktu atzina, ka Spānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka 2008. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts, par ko ziņots 2009. gada janvāra stabilitātes programmā, bija 3,4 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) un tādējādi pārsniedza LESD atsauces vērtību 3 % no IKP. 2008. gadam plānotais vispārējās valdības parāds bija 39,5 % no IKP, krietni zem atsauces vērtības 60 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome pēc Komisijas ieteikuma 2009. gada 27. aprīlī pieņēma Spānijai adresētu ieteikumu ne vēlāk kā 2012. gada beigās izbeigt pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome pēc Komisijas ieteikuma 2009. gada 27. aprīlī pieņēma Spānijai adresētu ieteikumu ne vēlāk kā 2012. gada beigās izbeigt pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu.

| (3) | 2009. gada 2. decembrī, 2012. gada 10. jūlijā un 2013. gada 21. jūnijā Padome uz LESD 126. panta 7. punkta pamata Spānijai adresēja trīs jaunus ieteikumus, pārmērīga budžeta deficīta labošanai noteikto termiņu pagarinot attiecīgi līdz 2013., 2014. un 2016. gadam. Visos trīs ieteikumos Padome secināja, ka Spānija ir veikusi efektīvu rīcību, taču ir bijuši negatīvi un negaidīti ekonomikas notikumi, kas lielā mērā nelabvēlīgi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(3)

2009. gada 2. decembrī, 2012. gada 10. jūlijā un 2013. gada 21. jūnijā Padome uz LESD 126. panta 7. punkta pamata Spānijai adresēja trīs jaunus ieteikumus, pārmērīga budžeta deficīta labošanai noteikto termiņu pagarinot attiecīgi līdz 2013., 2014. un 2016. gadam. Visos trīs ieteikumos Padome secināja, ka Spānija ir veikusi efektīvu rīcību, taču ir bijuši negatīvi un negaidīti ekonomikas notikumi, kas lielā mērā nelabvēlīgi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli.

| (4) | 2016. gada 12. jūlijā Padome LESD 126. panta 8. punkta noteiktajā kārtībā konstatēja, ka Spānija nav veikusi efektīvu rīcību pēc Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikuma. 2016. gada 8. augustā Padome uz LESD 126. panta 9. punkta pamata pieņēma Lēmumu (ES) 2017/984 (3), pieprasot Spānijai veikt deficīta samazināšanas pasākumus, ko uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju, un nosakot jaunu termiņu deficīta izbeigšanai – līdz 2018. gadam. Padome arī noteica 2016. gada 15. oktobri par termiņu, līdz kuram efektīvi jārīkojas un jāiesniedz Padomei un Komisijai ziņojums par pasākumiem, kas veikti pēc Padomes pieprasījuma. |
| --- | --- |

(4)

2016. gada 12. jūlijā Padome LESD 126. panta 8. punkta noteiktajā kārtībā konstatēja, ka Spānija nav veikusi efektīvu rīcību pēc Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikuma. 2016. gada 8. augustā Padome uz LESD 126. panta 9. punkta pamata pieņēma Lēmumu (ES) 2017/984 (3), pieprasot Spānijai veikt deficīta samazināšanas pasākumus, ko uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju, un nosakot jaunu termiņu deficīta izbeigšanai – līdz 2018. gadam. Padome arī noteica 2016. gada 15. oktobri par termiņu, līdz kuram efektīvi jārīkojas un jāiesniedz Padomei un Komisijai ziņojums par pasākumiem, kas veikti pēc Padomes pieprasījuma.

| (5) | Komisija 2016. gada 16. novembrī secināja, ka Spānija, pildot Lēmumu (ES) 2017/984, ir veikusi efektīvu rīcību, kā paredzēts LESD 126. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2016. gada 16. novembrī secināja, ka Spānija, pildot Lēmumu (ES) 2017/984, ir veikusi efektīvu rīcību, kā paredzēts LESD 126. panta 9. punktā.

| (6) | Saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotā Protokola Nr. 12 par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru 4. pantu Komisija sniedz datus, kas vajadzīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanai. Minētā protokola piemērošanas sakarā dalībvalstīm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 (4) 3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāiesniedz dati par valdības budžeta deficītu un parādu un citi ar tiem saistītie rādītāji. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotā Protokola Nr. 12 par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru 4. pantu Komisija sniedz datus, kas vajadzīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanai. Minētā protokola piemērošanas sakarā dalībvalstīm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 (4) 3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāiesniedz dati par valdības budžeta deficītu un parādu un citi ar tiem saistītie rādītāji.

| (7) | Uz paziņoto datu pamata Padome pieņem lēmumu atcelt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognozes periodā budžeta deficīts nepārsniegs LESD atsauces vērtību 3 % no IKP. |
| --- | --- |

(7)

Uz paziņoto datu pamata Padome pieņem lēmumu atcelt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognozes periodā budžeta deficīts nepārsniegs LESD atsauces vērtību 3 % no IKP.

| (8) | Balstoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc Spānijas 2019. gada aprīļa paziņojuma, kā arī uz 2019. gada Stabilitātes programmu un Komisijas 2019. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | Vispārējās valdības budžeta deficīts, kas 2017. gadā bija sasniedzis 3,1 % no IKP, 2018. gadā tika samazināts līdz 2,5 % no IKP. Salīdzinājumā ar prognozēm 2019. gada budžeta plāna projektā, kas tika iesniegts 2018. gada oktobrī, 2018. gada deficīts bija par 0,2 procentpunktiem mazāks tādēļ, ka par 0,3 procentpunktiem augstāku ieņēmumu attiecību pret IKP tikai daļēji atsvēra par 0,1 procentpunktu augstāka izdevumu attiecība pret IKP. Ieņēmumu daļā lielāki par prognozēto izrādījās gan uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumi, gan citi ieņēmumi, turpretim izdevumu daļā mazliet augstāks bija darbinieku atalgojums. |
| --- | --- | --- |

(8)

Balstoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc Spānijas 2019. gada aprīļa paziņojuma, kā arī uz 2019. gada Stabilitātes programmu un Komisijas 2019. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:

—

Vispārējās valdības budžeta deficīts, kas 2017. gadā bija sasniedzis 3,1 % no IKP, 2018. gadā tika samazināts līdz 2,5 % no IKP. Salīdzinājumā ar prognozēm 2019. gada budžeta plāna projektā, kas tika iesniegts 2018. gada oktobrī, 2018. gada deficīts bija par 0,2 procentpunktiem mazāks tādēļ, ka par 0,3 procentpunktiem augstāku ieņēmumu attiecību pret IKP tikai daļēji atsvēra par 0,1 procentpunktu augstāka izdevumu attiecība pret IKP. Ieņēmumu daļā lielāki par prognozēto izrādījās gan uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumi, gan citi ieņēmumi, turpretim izdevumu daļā mazliet augstāks bija darbinieku atalgojums.

| — | Spānijas valdības 2019. gada 30. aprīlī iesniegtajā 2019.–2022. gada Stabilitātes programmā paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2019. gadā samazināsies līdz 2 % no IKP un 2020. gadā nokritīsies līdz 1,1 % no IKP. 2019. gada pavasara prognozē Komisija paredzējusi, ka deficīts 2019. gadā būs 2,3 % no IKP un 2020. gadā – 2 % no IKP, prognozes periodā paliekot zem LESD atsauces vērtības 3 % no IKP. |
| --- | --- |

—

Spānijas valdības 2019. gada 30. aprīlī iesniegtajā 2019.–2022. gada Stabilitātes programmā paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2019. gadā samazināsies līdz 2 % no IKP un 2020. gadā nokritīsies līdz 1,1 % no IKP. 2019. gada pavasara prognozē Komisija paredzējusi, ka deficīts 2019. gadā būs 2,3 % no IKP un 2020. gadā – 2 % no IKP, prognozes periodā paliekot zem LESD atsauces vērtības 3 % no IKP.

| — | Balstoties uz Komisijas 2019. gada pavasara prognozi, strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance ar korekciju pēc ekonomikas cikla un bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem, no 2017. uz 2018. gadu nemainījās. Kopējais strukturālās bilances uzlabojums kopš 2016. gada sasniedza 0,4 % no IKP. |
| --- | --- |

—

Balstoties uz Komisijas 2019. gada pavasara prognozi, strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance ar korekciju pēc ekonomikas cikla un bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem, no 2017. uz 2018. gadu nemainījās. Kopējais strukturālās bilances uzlabojums kopš 2016. gada sasniedza 0,4 % no IKP.

| — | Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP no 98,1 % 2017. gadā samazinājās līdz 97,1 % 2018. gadā, galvenokārt sakarā ar reālā pieauguma un inflācijas ietekmi, kas samazina parādu un ar uzviju atsver procentu izmaksu pretējo ietekmi, bet primārā bilance ir tuvu nullei. 2019. gada pavasara prognozē Komisija paredzējusi, ka galvenokārt sakarā ar lielu nominālo izaugsmi, kura pārspēj atlikumu un plūsmu korekcijas un procentu izmaksu ietekmi, kas palielina parādu, un tikai nelielu primārās bilances uzlabošanos parāda attiecība pret IKP samazināsies līdz 96,3 % 2019. gadā un līdz 95,7 % 2020. gadā. |
| --- | --- |

—

Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP no 98,1 % 2017. gadā samazinājās līdz 97,1 % 2018. gadā, galvenokārt sakarā ar reālā pieauguma un inflācijas ietekmi, kas samazina parādu un ar uzviju atsver procentu izmaksu pretējo ietekmi, bet primārā bilance ir tuvu nullei. 2019. gada pavasara prognozē Komisija paredzējusi, ka galvenokārt sakarā ar lielu nominālo izaugsmi, kura pārspēj atlikumu un plūsmu korekcijas un procentu izmaksu ietekmi, kas palielina parādu, un tikai nelielu primārās bilances uzlabošanos parāda attiecība pret IKP samazināsies līdz 96,3 % 2019. gadā un līdz 95,7 % 2020. gadā.

| (9) | Saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu ir jāatceļ, kad Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu ir jāatceļ, kad Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

| (10) | Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Spānijā ir novērsts un Lēmums 2009/417/EK tādēļ būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(10)

Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Spānijā ir novērsts un Lēmums 2009/417/EK tādēļ būtu jāatceļ.

| (11) | No 2019. gada, t. i., no gada pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Spānijai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai pienācīgā tempā jāvirzās uz vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu, respektējot arī izdevumu kritēriju, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu, |
| --- | --- |

(11)

No 2019. gada, t. i., no gada pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Spānijai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai pienācīgā tempā jāvirzās uz vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu, respektējot arī izdevumu kritēriju, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vispārējs novērtējums ļauj secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšana Spānijā ir novērsta.

2. pants

Ar šo tiek atcelts Lēmums 2009/417/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Luksemburgā, 2019. gada 14. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E.O. TEODOROVICI

---

(1)  Padomes Lēmums 2009/417/EK (2009. gada 27. aprīlis) par pārmērīgu budžeta deficītu Spānijā (OV L 135, 30.5.2009., 25. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2017/984 (2016. gada 8. augusts), ar ko Spānijai pieprasa veikt pasākumus budžeta deficīta samazināšanai, kuru uzskata par nepieciešamu, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju (OV L 148, 10.6.2017., 38. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

4

---

| 20.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/62

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1002

(2019. gada 14. jūnijs),

ar ko konstatē, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta ceturto daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | 2017. gada jūnijā un 2018. gada jūnijā Padome saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka attiecīgi 2016. un 2017. gadā bija vērojama būtiska novirze no Rumānijas vidēja termiņa budžeta mērķa vai tā sasniegšanai vajadzīgās korekcijas gaitas. Konstatēto būtisko noviržu dēļ Padome sniedza 2017. gada 16. jūnija (2) un 2018. gada 22. jūnija (3) ieteikumus, iesakot Rumānijai veikt politikas pasākumus, kas nepieciešami, lai izlabotu minētās novirzes. |
| --- | --- |

(1)

2017. gada jūnijā un 2018. gada jūnijā Padome saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka attiecīgi 2016. un 2017. gadā bija vērojama būtiska novirze no Rumānijas vidēja termiņa budžeta mērķa vai tā sasniegšanai vajadzīgās korekcijas gaitas. Konstatēto būtisko noviržu dēļ Padome sniedza 2017. gada 16. jūnija (2) un 2018. gada 22. jūnija (3) ieteikumus, iesakot Rumānijai veikt politikas pasākumus, kas nepieciešami, lai izlabotu minētās novirzes.

| (2) | 2018. gada 4. decembrī Padome ar Lēmumu (ES) 2018/2020 (4) secināja, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies pēc tās 2018. gada 22. jūnija ieteikuma. Uz tāda pamata Padome 2018. gada 4. decembrī izdeva pārskatītu ieteikumu (5) Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2019. gadā nepārsniedz 4,5 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Tā arī ieteica Rumānijai budžeta deficīta samazināšanai izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus un norādīja, ka budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina stabili uzlabojumi vispārējās valdības strukturālā budžeta bilancē izaugsmei labvēlīgā veidā. Padome noteica, ka Rumānijai līdz 2019. gada 15. aprīlim ir jāziņo par pasākumiem, kas veikti pēc 2018. gada 4. decembra ieteikuma. |
| --- | --- |

(2)

2018. gada 4. decembrī Padome ar Lēmumu (ES) 2018/2020 (4) secināja, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies pēc tās 2018. gada 22. jūnija ieteikuma. Uz tāda pamata Padome 2018. gada 4. decembrī izdeva pārskatītu ieteikumu (5) Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2019. gadā nepārsniedz 4,5 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Tā arī ieteica Rumānijai budžeta deficīta samazināšanai izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus un norādīja, ka budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina stabili uzlabojumi vispārējās valdības strukturālā budžeta bilancē izaugsmei labvēlīgā veidā. Padome noteica, ka Rumānijai līdz 2019. gada 15. aprīlim ir jāziņo par pasākumiem, kas veikti pēc 2018. gada 4. decembra ieteikuma.

| (3) | Komisija 2019. gada 14. un 15. martā Rumānijā rīkoja pastiprinātas uzraudzības misiju nolūkā veikt uzraudzību uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 – 11. panta 2. punktu. Pagaidu konstatējumus nosūtījusi Rumānijas iestādēm, lai tās varētu izteikt piezīmes, 2019. gada 5. jūnijā Komisija konstatējumus darīja zināmus Padomei. Konstatējumi pēc tam tika publiskoti. Komisijas ziņojumā konstatēts, ka Rumānijas iestādes nedomā rīkoties pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma. Iestādes Komisijai apstiprināja, ka valdība neplāno ievērot ieteikto strukturālo korekciju. Tās turpina koncentrēties uz nominālā deficīta noturēšanu zem Līgumā noteiktās robežvērtības 3 % no IKP, cenšoties izvairīties no Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvās daļas. 2019. gada budžets ietver uzkrājumu deficīta mērķi 2,8 % no IKP. Pēc pašas valdības aplēsēm misijas brīdī salīdzinājumā ar 2018. gadu tas nozīmētu strukturālo korekciju ap 0,1 %, kas būtiski atpaliek no Padomes ieteikuma. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2019. gada 14. un 15. martā Rumānijā rīkoja pastiprinātas uzraudzības misiju nolūkā veikt uzraudzību uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 – 11. panta 2. punktu. Pagaidu konstatējumus nosūtījusi Rumānijas iestādēm, lai tās varētu izteikt piezīmes, 2019. gada 5. jūnijā Komisija konstatējumus darīja zināmus Padomei. Konstatējumi pēc tam tika publiskoti. Komisijas ziņojumā konstatēts, ka Rumānijas iestādes nedomā rīkoties pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma. Iestādes Komisijai apstiprināja, ka valdība neplāno ievērot ieteikto strukturālo korekciju. Tās turpina koncentrēties uz nominālā deficīta noturēšanu zem Līgumā noteiktās robežvērtības 3 % no IKP, cenšoties izvairīties no Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvās daļas. 2019. gada budžets ietver uzkrājumu deficīta mērķi 2,8 % no IKP. Pēc pašas valdības aplēsēm misijas brīdī salīdzinājumā ar 2018. gadu tas nozīmētu strukturālo korekciju ap 0,1 %, kas būtiski atpaliek no Padomes ieteikuma.

| (4) | 2018. gada 20. aprīlī, pēc Padomes noteiktā termiņa beigām, Rumānijas iestādes iesniedza ziņojumu par pasākumiem, kas veikti pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma. Ziņojumā iestādes atkārtoja, ka to mērķis 2019. gadam ir nominālais deficīts 2,8 % no IKP un tikai nebūtisks strukturālā deficīta samazinājums. Paziņoto pasākumu fiskālā ietekme ir ievērojami mazāka, nekā prasīts 2018. gada 4. decembra ieteikumā. |
| --- | --- |

(4)

2018. gada 20. aprīlī, pēc Padomes noteiktā termiņa beigām, Rumānijas iestādes iesniedza ziņojumu par pasākumiem, kas veikti pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma. Ziņojumā iestādes atkārtoja, ka to mērķis 2019. gadam ir nominālais deficīts 2,8 % no IKP un tikai nebūtisks strukturālā deficīta samazinājums. Paziņoto pasākumu fiskālā ietekme ir ievērojami mazāka, nekā prasīts 2018. gada 4. decembra ieteikumā.

| (5) | Pēc Komisijas 2019. gada pavasara prognozes valdības neto primāro izdevumu pieaugums 2019. gadā tiek paredzēts 11,6 % – ievērojami augstāks par izdevumu kritēriju 4,5 %. Paredzams, ka strukturālā bilance 2019. gadā pasliktināsies par 0,7 % no IKP, sasniedzot deficītu 3,6 % no IKP. Tas ir pretēji ieteiktajam strukturālajam uzlabojumam 1 % no IKP pret 2018. gadu. Tādējādi abi rādītāji rāda novirzi no ieteiktās korekcijas. Izdevumu kritērijs rāda novirzi par 2,1 % no IKP. Strukturālā bilance apstiprina minēto rādījumu, liecinot par drusku mazāku novirzi – 1,7 % no IKP. Strukturālās bilances uzrādīto novirzi samazina neparedzēti ieņēmumi un augstāks IKP deflators. Ierēķinot šos faktorus, vispārējais novērtējums apstiprina novirzi no ieteiktās korekcijas. |
| --- | --- |

(5)

Pēc Komisijas 2019. gada pavasara prognozes valdības neto primāro izdevumu pieaugums 2019. gadā tiek paredzēts 11,6 % – ievērojami augstāks par izdevumu kritēriju 4,5 %. Paredzams, ka strukturālā bilance 2019. gadā pasliktināsies par 0,7 % no IKP, sasniedzot deficītu 3,6 % no IKP. Tas ir pretēji ieteiktajam strukturālajam uzlabojumam 1 % no IKP pret 2018. gadu. Tādējādi abi rādītāji rāda novirzi no ieteiktās korekcijas. Izdevumu kritērijs rāda novirzi par 2,1 % no IKP. Strukturālā bilance apstiprina minēto rādījumu, liecinot par drusku mazāku novirzi – 1,7 % no IKP. Strukturālās bilances uzrādīto novirzi samazina neparedzēti ieņēmumi un augstāks IKP deflators. Ierēķinot šos faktorus, vispārējais novērtējums apstiprina novirzi no ieteiktās korekcijas.

| (6) | Prognozēto deficīta pieaugumu pret 2018. gadu tāpat kā iepriekšējos gados lielā mērā nosaka augušie izdevumi publiskā sektora darbinieku atalgošanai. Kopš Komisijas 2018. gada rudens prognozes, kas bija Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma pamatā, iestādes ir ieviesušas jaunus nodokļus telesakaru, enerģētikas un banku jomā. Tomēr tās ir piešķīrušas nodokļu samazinājumus būvniecības nozarē un paaugstinājušas dažus sociālos pabalstus. |
| --- | --- |

(6)

Prognozēto deficīta pieaugumu pret 2018. gadu tāpat kā iepriekšējos gados lielā mērā nosaka augušie izdevumi publiskā sektora darbinieku atalgošanai. Kopš Komisijas 2018. gada rudens prognozes, kas bija Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma pamatā, iestādes ir ieviesušas jaunus nodokļus telesakaru, enerģētikas un banku jomā. Tomēr tās ir piešķīrušas nodokļu samazinājumus būvniecības nozarē un paaugstinājušas dažus sociālos pabalstus.

| (7) | Tas ved pie slēdziena, ka Rumānijas rīcība pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma nav bijusi pietiekama. Fiskālie pasākumi 2019. gadā ievērojami atpaliek no gada strukturālās korekcijas 1 % no IKP, kura atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālajam pieaugumam, kas 2019. gadā nepārsniedz 4,5 %, |
| --- | --- |

(7)

Tas ved pie slēdziena, ka Rumānijas rīcība pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma nav bijusi pietiekama. Fiskālie pasākumi 2019. gadā ievērojami atpaliek no gada strukturālās korekcijas 1 % no IKP, kura atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālajam pieaugumam, kas 2019. gadā nepārsniedz 4,5 %,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Rumānija nav efektīvi rīkojusies pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Luksemburgā, 2019. gada 14. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E.O. TEODOROVICI

---

(1)  
  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Ieteikums (2017. gada 16. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 216, 6.7.2017., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2018. gada 22. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 223, 27.6.2018., 3. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2018/2020 (2018. gada 4. decembris), ar ko konstatē, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumu (OV L 323, 19.12.2018., 16. lpp.).

4

(5)  Padomes Ieteikums (2018. gada 4. decembris) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 460, 21.12.2018., 1. lpp.).

5

---

| 20.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/64

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1003

(2019. gada 14. jūnijs),

ar ko konstatē, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta ceturto daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | 2018. gada 22. jūnijā Padomes saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka Ungārijā vērojama būtiska novirze no korekcijām, kas domātas vidēja termiņa budžeta mērķa – 1,5 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) – sasniegšanai. Konstatētās būtiskās novirzes dēļ Padome 2018. gada 22. jūnijā sniedza ieteikumu (2), iesakot Ungārijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu (3) nominālais pieaugums 2018. gadā nepārsniedz 2,8 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

2018. gada 22. jūnijā Padomes saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka Ungārijā vērojama būtiska novirze no korekcijām, kas domātas vidēja termiņa budžeta mērķa – 1,5 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) – sasniegšanai. Konstatētās būtiskās novirzes dēļ Padome 2018. gada 22. jūnijā sniedza ieteikumu (2), iesakot Ungārijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu (3) nominālais pieaugums 2018. gadā nepārsniedz 2,8 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1 % no IKP.

| (2) | 2018. gada 4. decembrī Padome nāca pie slēdziena, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies pēc tās 2018. gada 22. jūnija ieteikuma. Uz tāda pamata Padome 2018. gada 4. decembrī izdeva pārskatītu ieteikumu (4) Ungārijai veikt vajadzīgos pasākumus, kas nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2019. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1 % no IKP. Tā arī ieteica Ungārijai budžeta deficīta samazināšanai izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus un norādīja, ka budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina noturīgs vispārējās valdības strukturālās bilances uzlabojums izaugsmi veicinošā veidā. Padome noteica, ka Ungārijai līdz 2019. gada 15. aprīlim ir jāziņo par pasākumiem, kas veikti pēc 2018. gada 4. decembra ieteikuma. |
| --- | --- |

(2)

2018. gada 4. decembrī Padome nāca pie slēdziena, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies pēc tās 2018. gada 22. jūnija ieteikuma. Uz tāda pamata Padome 2018. gada 4. decembrī izdeva pārskatītu ieteikumu (4) Ungārijai veikt vajadzīgos pasākumus, kas nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2019. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1 % no IKP. Tā arī ieteica Ungārijai budžeta deficīta samazināšanai izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus un norādīja, ka budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina noturīgs vispārējās valdības strukturālās bilances uzlabojums izaugsmi veicinošā veidā. Padome noteica, ka Ungārijai līdz 2019. gada 15. aprīlim ir jāziņo par pasākumiem, kas veikti pēc 2018. gada 4. decembra ieteikuma.

| (3) | Komisija 2019. gada 20. martā Ungārijā veica pastiprinātas uzraudzības misiju uzraudzībai uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 – 11. panta 2. punktu. Pagaidu konstatējumus nosūtījusi Ungārijas iestādēm, lai tās varētu izteikt piezīmes, 2019. gada 5. jūnijā Komisija konstatējumus darīja zināmus Padomei. Konstatējumi pēc tam tika publiskoti. Komisijas ziņojumā konstatēts, ka Ungārijas iestādes neplāno rīkoties pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma. Misijā tās apstiprināja, ka 2019. gada budžeta mērķis joprojām ir nominālais deficīts 1,8 %, kas iekļauts 2018. gada jūlijā pieņemtajā 2019. gada budžetā par spīti labvēlīgākajam makroekonomikas scenārijam un par prognozi labākajiem 2018. gada fiskālajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2019. gada 20. martā Ungārijā veica pastiprinātas uzraudzības misiju uzraudzībai uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 – 11. panta 2. punktu. Pagaidu konstatējumus nosūtījusi Ungārijas iestādēm, lai tās varētu izteikt piezīmes, 2019. gada 5. jūnijā Komisija konstatējumus darīja zināmus Padomei. Konstatējumi pēc tam tika publiskoti. Komisijas ziņojumā konstatēts, ka Ungārijas iestādes neplāno rīkoties pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma. Misijā tās apstiprināja, ka 2019. gada budžeta mērķis joprojām ir nominālais deficīts 1,8 %, kas iekļauts 2018. gada jūlijā pieņemtajā 2019. gada budžetā par spīti labvēlīgākajam makroekonomikas scenārijam un par prognozi labākajiem 2018. gada fiskālajiem rezultātiem.

| (4) | 2019. gada 15. aprīlī Ungārijas iestādes iesniedza ziņojumu par pasākumiem, kas veikti pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma. Ziņojumā tās atkārtoja, ka to mērķis 2019. gadam joprojām ir nominālais deficīts 1,8 % no 2019. gada IKP, kas ir IKP samazinājums par 0,4 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2018. gada rezultātu. Ziņojumā nekas nav teikts par plāniem izpildīt Padomes ieteiktās fiskālās korekcijas. Turklāt dažādās ziņojumā uzskaitītās ekonomikas programmas, kam ir fiskāla ietekme, lielā mērā palikušas neizteiktas skaitļos, un ziņojumā nav 2019. gada budžeta prognožu. Tādēļ ziņojums neatbilst Padomes noteiktajai ziņošanas prasībai. Pamatā esošā strukturālā deficīta uzlabojums ir ievērojami mazāks par 2018. gada 4. decembra ieteikuma ieteikumā prasīto. |
| --- | --- |

(4)

2019. gada 15. aprīlī Ungārijas iestādes iesniedza ziņojumu par pasākumiem, kas veikti pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma. Ziņojumā tās atkārtoja, ka to mērķis 2019. gadam joprojām ir nominālais deficīts 1,8 % no 2019. gada IKP, kas ir IKP samazinājums par 0,4 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2018. gada rezultātu. Ziņojumā nekas nav teikts par plāniem izpildīt Padomes ieteiktās fiskālās korekcijas. Turklāt dažādās ziņojumā uzskaitītās ekonomikas programmas, kam ir fiskāla ietekme, lielā mērā palikušas neizteiktas skaitļos, un ziņojumā nav 2019. gada budžeta prognožu. Tādēļ ziņojums neatbilst Padomes noteiktajai ziņošanas prasībai. Pamatā esošā strukturālā deficīta uzlabojums ir ievērojami mazāks par 2018. gada 4. decembra ieteikuma ieteikumā prasīto.

| (5) | Pēc Komisijas 2019. gada 7. maijā publicētās 2019. gada pavasara prognozes neto primāro izdevumu pieaugums 2019. gadā būs 6,5 %, krietni pārsniedzot ieteiktos 3,3 %. Strukturālā bilance uzlabosies par 0,4 % no IKP pret 2018. gadu, neizpildot ieteikto korekciju 1 % no IKP. Tādēļ abi rādītāji liecina par novirzi no ieteiktās korekcijas. Izdevumu kritērijs rāda novirzi par 1,2 % no IKP. Strukturālās bilances uzrādītā novirze ir drusku mazāka – 0,6 % no IKP. Strukturālo bilanci negatīvi ietekmē dažu ieņēmumu neizpilde. Izdevumu kritērija rādījumu spēcīgi negatīvi ietekmē tā aprēķināšanā izmantotais vidēja termiņa potenciālais IKP pieaugums, kas ietver ļoti zemu potenciālo IKP pieaugumu pēckrīzes apstākļos. Izdevumu kritērija pamatā esošais IKP deflators arī nešķiet pienācīgi atspoguļojam palielināto izmaksu spiedienu, kas ietekmē valdības tēriņus. Pēc šo faktoru pielāgošanas izdevumu kritērijs liekas adekvāti atspoguļojam fiskālos centienus, taču joprojām rāda novirzi no ieteiktās korekcijas. |
| --- | --- |

(5)

Pēc Komisijas 2019. gada 7. maijā publicētās 2019. gada pavasara prognozes neto primāro izdevumu pieaugums 2019. gadā būs 6,5 %, krietni pārsniedzot ieteiktos 3,3 %. Strukturālā bilance uzlabosies par 0,4 % no IKP pret 2018. gadu, neizpildot ieteikto korekciju 1 % no IKP. Tādēļ abi rādītāji liecina par novirzi no ieteiktās korekcijas. Izdevumu kritērijs rāda novirzi par 1,2 % no IKP. Strukturālās bilances uzrādītā novirze ir drusku mazāka – 0,6 % no IKP. Strukturālo bilanci negatīvi ietekmē dažu ieņēmumu neizpilde. Izdevumu kritērija rādījumu spēcīgi negatīvi ietekmē tā aprēķināšanā izmantotais vidēja termiņa potenciālais IKP pieaugums, kas ietver ļoti zemu potenciālo IKP pieaugumu pēckrīzes apstākļos. Izdevumu kritērija pamatā esošais IKP deflators arī nešķiet pienācīgi atspoguļojam palielināto izmaksu spiedienu, kas ietekmē valdības tēriņus. Pēc šo faktoru pielāgošanas izdevumu kritērijs liekas adekvāti atspoguļojam fiskālos centienus, taču joprojām rāda novirzi no ieteiktās korekcijas.

| (6) | Kopš Komisijas 2018. gada rudens prognozes, kas bija pamats Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikumam, Ungārijas iestādes ir paziņojušas par jauniem paplašināšanas pasākumiem izdevumu jomā. Bez tam pēc 2018. gada publiskā sektora algu pieauguma, kas apsteidza prognozes, tika paziņots par jaunu algu pieaugumu dažām kategorijām no 2018. gada rudens. Visbeidzot, lielākas rezerves budžetā kopā ar valdības skaidri pausto nodomu tās līdz gada beigām pilnīgi iztērēt palielina izdevumu prognozes 2019. gadam. Rezultātā gaidāms, ka novirze no izdevumu kritērija būs ievērojami lielāka nekā 2018. gada rudenī veiktajā novērtēšanā konstatētā novirze. |
| --- | --- |

(6)

Kopš Komisijas 2018. gada rudens prognozes, kas bija pamats Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikumam, Ungārijas iestādes ir paziņojušas par jauniem paplašināšanas pasākumiem izdevumu jomā. Bez tam pēc 2018. gada publiskā sektora algu pieauguma, kas apsteidza prognozes, tika paziņots par jaunu algu pieaugumu dažām kategorijām no 2018. gada rudens. Visbeidzot, lielākas rezerves budžetā kopā ar valdības skaidri pausto nodomu tās līdz gada beigām pilnīgi iztērēt palielina izdevumu prognozes 2019. gadam. Rezultātā gaidāms, ka novirze no izdevumu kritērija būs ievērojami lielāka nekā 2018. gada rudenī veiktajā novērtēšanā konstatētā novirze.

| (7) | Tas ved pie slēdziena, ka Ungārijas rīcība pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma nav bijusi pietiekama. Fiskālie pasākumi nav pietiekami, lai valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2019. gadā nepārsniegtu 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1 % no IKP, |
| --- | --- |

(7)

Tas ved pie slēdziena, ka Ungārijas rīcība pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma nav bijusi pietiekama. Fiskālie pasākumi nav pietiekami, lai valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2019. gadā nepārsniegtu 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1 % no IKP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ungārija nav efektīvi rīkojusies pēc Padomes 2018. gada 4. decembra ieteikuma.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

Luksemburgā, 2019. gada 14. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E.O. TEODOROVICI

---

(1)  
  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Ieteikums (2018. gada 22. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Ungārijā (OV C 223, 27.6.2018., 1. lpp.).

2

(3)  Valdības neto primāros izdevumus veido valdības izdevumu kopsumma bez procentu izdevumiem, izdevumiem Savienības programmās, kurus pilnībā nosedz Savienības fondu ieņēmumi, un nediskrecionārām izmaiņām bezdarbnieku pabalstu izdevumos. Valdības finansētie bruto ieguldījumi pamatkapitālā ir izlīdzināti četru gadu laikposmā. Ir ierēķināti diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai tiesību aktos paredzētie ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu daļā ir atskaitīti.

3

(4)  Padomes Ieteikums (2018. gada 4. decembris) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Ungārijā (OV C 460, 21.12.2018., 4. lpp.).

4

---

| 20.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/66

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1004

(2019. gada 7. jūnijs),

ar ko nosaka noteikumus, kā aprēķināt, verificēt un ziņot datus par atkritumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2012) 2384

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4114)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (1) un jo īpaši tās 11.a panta 9. punktu un 37. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2008/98/EK paredz vispārīgus aprēķināšanas noteikumus, kā verificēt, vai ir sasniegti 2025., 2030. un 2035. gadam nospraustie mērķrādītāji attiecībā uz sadzīves atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un reciklēšanai (pārstrādei), kuri noteikti minētās direktīvas 11. panta 2. punkta c), d) un e) apakšpunktā un 11. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2008/98/EK paredz vispārīgus aprēķināšanas noteikumus, kā verificēt, vai ir sasniegti 2025., 2030. un 2035. gadam nospraustie mērķrādītāji attiecībā uz sadzīves atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un reciklēšanai (pārstrādei), kuri noteikti minētās direktīvas 11. panta 2. punkta c), d) un e) apakšpunktā un 11. panta 3. punktā.

| (2) | Direktīvas 2008/98/EK 11.a pantā norādīts, ka 2025., 2030. un 2035. gadam nosprausto reciklēšanas mērķrādītāju aprēķināšanā ir jāizmanto atkritumi, kas nonākuši vai nu reciklēšanas procesā, vai stadijā, kad atkritumi vairs nav uzskatāmi par atkritumiem. Visā visumā reciklēto atkritumu daudzums ir mērāms punktā, kurā atkritumi nonāk reciklēšanas operācijā. Tomēr dalībvalstis var izmantot atkāpi un sadzīves atkritumu daudzumu mērīt šķirošanas operācijas izlaides punktā ar nosacījumu, ka tiek atskaitīti tālākie zudumi, kuru iemesls ir apstrāde pirms reciklēšanas, un ka šķirošanas rezultātā iegūtie atkritumi tiek patiešām reciklēti. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2008/98/EK 11.a pantā norādīts, ka 2025., 2030. un 2035. gadam nosprausto reciklēšanas mērķrādītāju aprēķināšanā ir jāizmanto atkritumi, kas nonākuši vai nu reciklēšanas procesā, vai stadijā, kad atkritumi vairs nav uzskatāmi par atkritumiem. Visā visumā reciklēto atkritumu daudzums ir mērāms punktā, kurā atkritumi nonāk reciklēšanas operācijā. Tomēr dalībvalstis var izmantot atkāpi un sadzīves atkritumu daudzumu mērīt šķirošanas operācijas izlaides punktā ar nosacījumu, ka tiek atskaitīti tālākie zudumi, kuru iemesls ir apstrāde pirms reciklēšanas, un ka šķirošanas rezultātā iegūtie atkritumi tiek patiešām reciklēti.

| (3) | Sadzīves atkritumi, kas nonāk reciklēšanas procesā, drīkst saturēt arī zināmu daudzumu atkritummateriālu, kuri pēc tam netiek atkalpārstrādāti, bet kurus pirms reciklēšanas nav iespējams ar saprātīgām pūlēm atdalīt priekšapstrādē. No dalībvalstīm nevajadzētu prasīt, lai tās, aprēķinādamas reciklēto sadzīves atkritumu daudzumu, no tā atskaitītu šos nemērķmateriālus, ar nosacījumu, ka šādi materiāli reciklēšanas procesā ir pieļaujami un neapgrūtina kvalitatīvu reciklēšanu. |
| --- | --- |

(3)

Sadzīves atkritumi, kas nonāk reciklēšanas procesā, drīkst saturēt arī zināmu daudzumu atkritummateriālu, kuri pēc tam netiek atkalpārstrādāti, bet kurus pirms reciklēšanas nav iespējams ar saprātīgām pūlēm atdalīt priekšapstrādē. No dalībvalstīm nevajadzētu prasīt, lai tās, aprēķinādamas reciklēto sadzīves atkritumu daudzumu, no tā atskaitītu šos nemērķmateriālus, ar nosacījumu, ka šādi materiāli reciklēšanas procesā ir pieļaujami un neapgrūtina kvalitatīvu reciklēšanu.

| (4) | Lai nodrošinātu, ka aprēķināšanas noteikumus visas dalībvalstis piemēro vienveidīgi, attiecībā uz visbiežāk sastopamajiem atkritumu veidiem un reciklēšanas procesiem būtu jānosaka, kuri atkritummateriāli būtu jāiekļauj aprēķinā saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a panta 1. punkta c) apakšpunktu (aprēķinpunkti) un kurā atkritumu apstrādes stadijā tie būtu jāmēra saskaņā ar minētās direktīvas 11.a panta 2. punktu (mērījumpunkti). |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka aprēķināšanas noteikumus visas dalībvalstis piemēro vienveidīgi, attiecībā uz visbiežāk sastopamajiem atkritumu veidiem un reciklēšanas procesiem būtu jānosaka, kuri atkritummateriāli būtu jāiekļauj aprēķinā saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a panta 1. punkta c) apakšpunktu (aprēķinpunkti) un kurā atkritumu apstrādes stadijā tie būtu jāmēra saskaņā ar minētās direktīvas 11.a panta 2. punktu (mērījumpunkti).

| (5) | Lai nodrošinātu, ka par sadzīves atkritumu reciklēšanu paziņojamie dati ir salīdzināmi, visbiežāk sastopamajiem atkritumu veidiem un reciklēšanas procesiem noteiktos aprēķinpunktus vajadzētu piemērot arī tiem atkritumiem, kas pārstājuši būt par atkritumiem, jo pirms atkalpārstrādes nonākuši sagatavošanas operācijās. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu, ka par sadzīves atkritumu reciklēšanu paziņojamie dati ir salīdzināmi, visbiežāk sastopamajiem atkritumu veidiem un reciklēšanas procesiem noteiktos aprēķinpunktus vajadzētu piemērot arī tiem atkritumiem, kas pārstājuši būt par atkritumiem, jo pirms atkalpārstrādes nonākuši sagatavošanas operācijās.

| (6) | Lai nodrošinātu, ka dažādu dalībvalstu atkritumu apsaimniekošanas kompleksu sniegtie dati par sadzīves atkritumu reciklēšanu ir salīdzināmi, ir jāparedz sīkāki noteikumi, kā, aprēķinot ielaidi reciklēšanas procesā, ir ieskaitāmi šķiroto atkritumu daudzumi un kā jāaprēķina reciklēto sadzīves atkritumu daudzumi gadījumos, kad atkritumu apstrādes rezultātā rodas ne tikai reciklēti materiāli, bet arī kurināmais vai citi enerģijas ražošanas līdzekļi vai aizbermateriāli. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu, ka dažādu dalībvalstu atkritumu apsaimniekošanas kompleksu sniegtie dati par sadzīves atkritumu reciklēšanu ir salīdzināmi, ir jāparedz sīkāki noteikumi, kā, aprēķinot ielaidi reciklēšanas procesā, ir ieskaitāmi šķiroto atkritumu daudzumi un kā jāaprēķina reciklēto sadzīves atkritumu daudzumi gadījumos, kad atkritumu apstrādes rezultātā rodas ne tikai reciklēti materiāli, bet arī kurināmais vai citi enerģijas ražošanas līdzekļi vai aizbermateriāli.

| (7) | Kas attiecas uz rašanās vietā atdalītu un reciklētu bioatkritumu daudzuma aprēķināšanu, ne vienmēr ir iespējams izmērīt to ielaidi vai izlaidi reciklēšanā, jo šādus atkritumus parasti apsaimnieko atsevišķas mājsaimniecības. Tāpēc būtu jāiedibina pareiza kopēja pieeja, kas nodrošinātu paziņoto datu augstu ticamību. |
| --- | --- |

(7)

Kas attiecas uz rašanās vietā atdalītu un reciklētu bioatkritumu daudzuma aprēķināšanu, ne vienmēr ir iespējams izmērīt to ielaidi vai izlaidi reciklēšanā, jo šādus atkritumus parasti apsaimnieko atsevišķas mājsaimniecības. Tāpēc būtu jāiedibina pareiza kopēja pieeja, kas nodrošinātu paziņoto datu augstu ticamību.

| (8) | Kas attiecas uz reciklētiem metāliem, kas atdalīti pēc sadzīves atkritumu incinerācijas, tad, lai nodrošinātu, ka tiek ieskaitīti tikai reciklētie metāli, būtu jāparedz aprēķina metodika, pēc kuras nosaka metālu saturu atkritummateriālos, ko atdala no incinerācijas smagajiem pelniem. Bez tam, lai nodrošinātu datu relevantumu, būtu jāieskaita tikai tie metāli, kas radušies sadzīves atkritumu incinerācijā. |
| --- | --- |

(8)

Kas attiecas uz reciklētiem metāliem, kas atdalīti pēc sadzīves atkritumu incinerācijas, tad, lai nodrošinātu, ka tiek ieskaitīti tikai reciklētie metāli, būtu jāparedz aprēķina metodika, pēc kuras nosaka metālu saturu atkritummateriālos, ko atdala no incinerācijas smagajiem pelniem. Bez tam, lai nodrošinātu datu relevantumu, būtu jāieskaita tikai tie metāli, kas radušies sadzīves atkritumu incinerācijā.

| (9) | Datiem par sadzīves atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un reciklēšanu, kuri jāziņo saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a pantu, jāpamatojas uz efektīvu kvalitātes kontroles un atkritummateriālu plūsmu izsekojamības sistēmu. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu savākto datu augstu ticamību un precizitāti, konkrētāk, ir jāievāc dati tieši no ekonomikas dalībniekiem un atkritumu datu reģistrēšanā aizvien plašāk jāizmanto elektroniski reģistri. |
| --- | --- |

(9)

Datiem par sadzīves atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un reciklēšanu, kuri jāziņo saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a pantu, jāpamatojas uz efektīvu kvalitātes kontroles un atkritummateriālu plūsmu izsekojamības sistēmu. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu savākto datu augstu ticamību un precizitāti, konkrētāk, ir jāievāc dati tieši no ekonomikas dalībniekiem un atkritumu datu reģistrēšanā aizvien plašāk jāizmanto elektroniski reģistri.

| (10) | Dalībvalstīm dati par Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. un 3. punkta īstenošanu Komisijai jāziņo par katru kalendāro gadu. Tām arī jāiesniedz Komisijai kvalitātes pārbaudes ziņojums Komisijas noteiktā ziņojuma formātā. Formātam būtu jānodrošina, ka ziņotā informācija ir pietiekams pamats Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. un 3. punktā nosprausto mērķrādītāju sasniegšanas verificēšanai un monitoringam. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm dati par Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. un 3. punkta īstenošanu Komisijai jāziņo par katru kalendāro gadu. Tām arī jāiesniedz Komisijai kvalitātes pārbaudes ziņojums Komisijas noteiktā ziņojuma formātā. Formātam būtu jānodrošina, ka ziņotā informācija ir pietiekams pamats Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. un 3. punktā nosprausto mērķrādītāju sasniegšanas verificēšanai un monitoringam.

| (11) | Kas attiecas uz Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) apakšpunktā nosprausto mērķrādītāju, dalībvalstīm ir jāpiemēro Komisijas Lēmumā 2011/753/ES (2) izklāstītie aprēķina noteikumi. Aprēķina noteikumi par sadzīves atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un reciklēšanu, kas noteikti Direktīvas 2008/98/EK 11.a pantā un šajā lēmumā, ir saskanīgi ar Lēmumā 2011/753/ES izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc, lai izvairītos no dubultas ziņošanas, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai datus par Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) apakšpunkta mērķrādītāju paziņot, izmantojot formātu, kas jau paredzēts ziņošanai par minētās direktīvas 11. panta 2. punkta c) līdz e) apakšpunktā un 11. panta 3. punktā nospraustajiem mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

(11)

Kas attiecas uz Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) apakšpunktā nosprausto mērķrādītāju, dalībvalstīm ir jāpiemēro Komisijas Lēmumā 2011/753/ES (2) izklāstītie aprēķina noteikumi. Aprēķina noteikumi par sadzīves atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un reciklēšanu, kas noteikti Direktīvas 2008/98/EK 11.a pantā un šajā lēmumā, ir saskanīgi ar Lēmumā 2011/753/ES izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc, lai izvairītos no dubultas ziņošanas, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai datus par Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) apakšpunkta mērķrādītāju paziņot, izmantojot formātu, kas jau paredzēts ziņošanai par minētās direktīvas 11. panta 2. punkta c) līdz e) apakšpunktā un 11. panta 3. punktā nospraustajiem mērķrādītājiem.

| (12) | Saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 37. panta 4. punktu dalībvalstīm par katru kalendāro gadu Komisijas noteiktā formātā jāziņo dati par minerālu vai sintētiskajām ziežvielām, rūpnieciskajām eļļām un atkritumeļļām. Šim formātam būtu jānodrošina, ka uz ziņoto datu pamata var izvērtēt iespēju pieņemt pasākumus attiecībā uz atkritumeļļu apstrādi, tostarp kvantitatīvus mērķrādītājus attiecībā uz atkritumeļļu reģenerāciju un jebkādus turpmākus pasākumus atkritumeļļu reģenerācijas veicināšanai saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 21. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 37. panta 4. punktu dalībvalstīm par katru kalendāro gadu Komisijas noteiktā formātā jāziņo dati par minerālu vai sintētiskajām ziežvielām, rūpnieciskajām eļļām un atkritumeļļām. Šim formātam būtu jānodrošina, ka uz ziņoto datu pamata var izvērtēt iespēju pieņemt pasākumus attiecībā uz atkritumeļļu apstrādi, tostarp kvantitatīvus mērķrādītājus attiecībā uz atkritumeļļu reģenerāciju un jebkādus turpmākus pasākumus atkritumeļļu reģenerācijas veicināšanai saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 21. panta 4. punktu.

| (13) | Par to, kā tiek īstenots Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts, kur ir nosprausti mērķrādītāji mājsaimniecības un līdzīgiem atkritumiem, kā arī būvgružiem un ēku nojaukšanas atkritumiem, dalībvalstīm ir jāziņo formātā, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2012) 2384 (3). Minētā īstenošanas lēmuma noteikumi par to, ka dalībvalstīm reizi trijos gados ir jāiesniedz ziņojums par Direktīvas 2008/98/EK īstenošanu, ir novecojuši. Tāpēc Īstenošanas lēmums C(2012) 2384 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šā lēmuma noteikumiem, kuri atspoguļo izmaiņas ziņošanas prasībās, kas Direktīvā 2008/98/EK ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/851 (4). Lai nodrošinātu nepārtrauktību, būtu jāpieņem pārejas noteikumi par to, kādā termiņā ir jāziņo dati par 11. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta īstenošanu pārskata gados no 2016. līdz 2019. gadam. |
| --- | --- |

(13)

Par to, kā tiek īstenots Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts, kur ir nosprausti mērķrādītāji mājsaimniecības un līdzīgiem atkritumiem, kā arī būvgružiem un ēku nojaukšanas atkritumiem, dalībvalstīm ir jāziņo formātā, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2012) 2384 (3). Minētā īstenošanas lēmuma noteikumi par to, ka dalībvalstīm reizi trijos gados ir jāiesniedz ziņojums par Direktīvas 2008/98/EK īstenošanu, ir novecojuši. Tāpēc Īstenošanas lēmums C(2012) 2384 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šā lēmuma noteikumiem, kuri atspoguļo izmaiņas ziņošanas prasībās, kas Direktīvā 2008/98/EK ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/851 (4). Lai nodrošinātu nepārtrauktību, būtu jāpieņem pārejas noteikumi par to, kādā termiņā ir jāziņo dati par 11. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta īstenošanu pārskata gados no 2016. līdz 2019. gadam.

| (14) | Noteikumi par to, kā aprēķināt, verificēt un ziņot datus par Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta c) līdz e) apakšpunkta un 11. panta 3. punkta īstenošanu, ir cieši saistīti ar noteikumiem, ar ko nosaka, kādā formātā jāziņo gan šie dati, gan dati par minētās direktīvas 11. panta 2. punkta a) apakšpunkta īstenošanu. Lai nodrošinātu šo noteikumu saskaņotību un pieejamību, abas noteikumu grupas būtu jāsakopo vienā lēmumā. Bez tam, lai atvieglotu piekļuvi vienotiem formātiem, kas jāizmanto, ziņojot citus datus par atkritumiem saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK, jo īpaši datus par būvgružiem un ēku nojaukšanas atkritumiem, minerālu un sintētiskajām ziežvielām, rūpnieciskajām eļļām un atkritumeļļām, arī šie formāti būtu jāiekļauj šajā lēmumā. Metodika, kā noteikt vidējos zudumu rādītājus attiecībā uz atkritummateriāliem, kas no šķirotiem atkritumiem atdalīti tālākā priekšapstrādē pirms reciklēšanas, tiks noteikta atsevišķā Komisijas deleģētajā lēmumā. |
| --- | --- |

(14)

Noteikumi par to, kā aprēķināt, verificēt un ziņot datus par Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta c) līdz e) apakšpunkta un 11. panta 3. punkta īstenošanu, ir cieši saistīti ar noteikumiem, ar ko nosaka, kādā formātā jāziņo gan šie dati, gan dati par minētās direktīvas 11. panta 2. punkta a) apakšpunkta īstenošanu. Lai nodrošinātu šo noteikumu saskaņotību un pieejamību, abas noteikumu grupas būtu jāsakopo vienā lēmumā. Bez tam, lai atvieglotu piekļuvi vienotiem formātiem, kas jāizmanto, ziņojot citus datus par atkritumiem saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK, jo īpaši datus par būvgružiem un ēku nojaukšanas atkritumiem, minerālu un sintētiskajām ziežvielām, rūpnieciskajām eļļām un atkritumeļļām, arī šie formāti būtu jāiekļauj šajā lēmumā. Metodika, kā noteikt vidējos zudumu rādītājus attiecībā uz atkritummateriāliem, kas no šķirotiem atkritumiem atdalīti tālākā priekšapstrādē pirms reciklēšanas, tiks noteikta atsevišķā Komisijas deleģētajā lēmumā.

| (15) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2008/98/EK 39. pantu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2008/98/EK 39. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “daudzums” ir masa tonnās; |
| --- | --- |

a)

“daudzums” ir masa tonnās;

| b) | “mērķmateriāli” ir sadzīves atkritummateriāli, kas konkrētā reciklēšanas (pārstrādes) operācijā tiek atkalpārstrādāti tādos produktos, materiālos vai vielās, kas nav atkritumi; |
| --- | --- |

b)

“mērķmateriāli” ir sadzīves atkritummateriāli, kas konkrētā reciklēšanas (pārstrādes) operācijā tiek atkalpārstrādāti tādos produktos, materiālos vai vielās, kas nav atkritumi;

| c) | “nemērķmateriāli” ir sadzīves atkritummateriāli, kas konkrētā reciklēšanas (pārstrādes) operācijā netiek atkalpārstrādāti tādos produktos, materiālos vai vielās, kas nav atkritumi; |
| --- | --- |

c)

“nemērķmateriāli” ir sadzīves atkritummateriāli, kas konkrētā reciklēšanas (pārstrādes) operācijā netiek atkalpārstrādāti tādos produktos, materiālos vai vielās, kas nav atkritumi;

| d) | “priekšapstrāde” ir jebkura sadzīves atkritummateriālu apstrādes operācija, kuru veic pirms materiālu nonākšanas reciklēšanas (pārstrādes) operācijā, kur tie tiek atkalpārstrādāti tādos produktos, materiālos vai vielās, kas nav atkritumi. Te ietilpst pārbaudīšana, šķirošana un citas sagatavošanas operācijas, kurās tiek atdalīti nemērķmateriāli un ar kurām nodrošina kvalitatīvu reciklēšanu (pārstrādi); |
| --- | --- |

d)

“priekšapstrāde” ir jebkura sadzīves atkritummateriālu apstrādes operācija, kuru veic pirms materiālu nonākšanas reciklēšanas (pārstrādes) operācijā, kur tie tiek atkalpārstrādāti tādos produktos, materiālos vai vielās, kas nav atkritumi. Te ietilpst pārbaudīšana, šķirošana un citas sagatavošanas operācijas, kurās tiek atdalīti nemērķmateriāli un ar kurām nodrošina kvalitatīvu reciklēšanu (pārstrādi);

| e) | “aprēķinpunkts” ir punkts, kurā sadzīves atkritummateriāli nonāk reciklēšanas (pārstrādes) operācijā, kur atkritumi tiek atkalpārstrādāti tādos produktos, materiālos vai vielās, kas nav atkritumi, vai punkts, kurā atkritummateriāli pārstāj būt par atkritumiem, pateicoties sagatavošanas operācijai pirms atkalpārstrādes; |
| --- | --- |

e)

“aprēķinpunkts” ir punkts, kurā sadzīves atkritummateriāli nonāk reciklēšanas (pārstrādes) operācijā, kur atkritumi tiek atkalpārstrādāti tādos produktos, materiālos vai vielās, kas nav atkritumi, vai punkts, kurā atkritummateriāli pārstāj būt par atkritumiem, pateicoties sagatavošanas operācijai pirms atkalpārstrādes;

| f) | “mērījumpunkts” ir punkts, kurā mēra atkritummateriālu masu, lai noteiktu atkritumu daudzumu aprēķinpunktā; |
| --- | --- |

f)

“mērījumpunkts” ir punkts, kurā mēra atkritummateriālu masu, lai noteiktu atkritumu daudzumu aprēķinpunktā;

| g) | “rašanās vietā atdalīti un reciklēti sadzīves bioatkritumi” ir sadzīves bioatkritumi, kurus to rašanās vietā reciklē tos radījušās personas. |
| --- | --- |

g)

“rašanās vietā atdalīti un reciklēti sadzīves bioatkritumi” ir sadzīves bioatkritumi, kurus to rašanās vietā reciklē tos radījušās personas.

2. pants

Atkārtotai izmantošanai sagatavoto sadzīves atkritumu daudzuma aprēķināšana saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a panta 1. punktu

Atkārtotai izmantošanai sagatavoto sadzīves atkritumu daudzumā ieskaita tikai tos produktus vai produktu sastāvdaļas, ko pēc pārbaudīšanas, tīrīšanas vai labošanas var atkārtoti izmantot bez tālākas šķirošanas vai priekšapstrādes. Atkārtotai izmantošanai sagatavoto sadzīves atkritumu daudzumā var ieskaitīt to produktu vai produktu sastāvdaļu daļas, kas labošanas laikā ir noņemtas.

3. pants

Reciklēto sadzīves atkritumu daudzuma aprēķināšana saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a panta 1. punktu 2. punktu un 5. punktu

1.   Reciklēto (pārstrādāto) sadzīves atkritumu daudzums ir sadzīves atkritumu daudzums aprēķinpunktā. Sadzīves atkritumu daudzums, kas nonāk reciklēšanas (pārstrādes) operācijā, ietver mērķmateriālus. Nemērķmateriālus tas var ietvert tikai tādā mērā, kādā to klātbūtne ir pieļaujama konkrētajā reciklēšanas (pārstrādes) operācijā.

2.   Aprēķinpunkti, kas piemērojami konkrētiem atkritummateriāliem un konkrētām reciklēšanas (pārstrādes) operācijām, ir norādīti I pielikumā.

3.   Ja sadzīves atkritummateriāli pārstāj būt par atkritumiem I pielikumā norādītajos aprēķinpunktos, tad šo materiālu daudzumu ieskaita reciklēto sadzīves atkritumu daudzumā.

4.   Ja mērījumpunkts attiecas uz tāda kompleksa izlaidi, kas sadzīves atkritumus nosūta reciklēšanai (pārstrādei) bez tālākas priekšapstrādes, vai uz tāda kompleksa ielaidi, kurā sadzīves atkritumi nonāk reciklēšanā bez tālākas priekšapstrādes, tad to šķiroto sadzīves atkritumu daudzumu, ko reciklēšanas komplekss atteicies pieņemt, neieskaita reciklēto sadzīves atkritumu daudzumā.

5.   Ja priekšapstrāde kompleksā notiek, pirms sasniegts aprēķinpunkts šajā kompleksā, priekšapstrādes gaitā aizvāktos atkritumus šā kompleksa paziņotajā reciklēto (pārstrādāto) sadzīves atkritumu daudzumā neieskaita.

6.   Ja sadzīves atkritumi attiecīgajā dalībvalstī vēl pirms mērījumpunkta vai aprēķinpunkta ir sajaukti ar citiem atkritumiem vai atkritumiem no citas valsts, to, kāds proporcionālais daudzums sadzīves atkritumu radies attiecīgajā dalībvalstī, nosaka ar pienācīgām metodēm, piemēram, izmantojot elektroniskus reģistrus un paraugošanas apsekojumus. Ja šādi atkritumi nonāk tālākā priekšapstrādē, tad šādas apstrādes gaitā atdalīto nemērķmateriālu daudzumu atskaita, ņemot vērā, kādā proporcijā un –attiecīgā gadījumā – kvalitātē ir atkritummateriāli no sadzīves atkritumiem, kas cēlušies konkrētā dalībvalstī.

7.   Ja sadzīves atkritummateriāli nonāk atgūšanas (reģenerācijas) operācijās, kurās šos materiālus izmanto galvenokārt par kurināmo vai citu enerģijas ražošanas līdzekli, tad šādās operācijās radušos izlaidi, no kuras tiek atgūti materiāli, piemēram, incinerācijas smago pelnu minerālu frakciju vai līdzincinerācijā radušos klinkeru, reciklēto sadzīves atkritumu daudzumā neieskaita, izņemot metālus, kas atdalīti un reciklēti pēc sadzīves atkritumu incinerācijas. Par metāliem, kas ietilpst sadzīves atkritumu līdzincinerācijas procesā radušajos minerālos, neziņo kā par reciklētiem.

8.   Ja sadzīves atkritummateriāli nonāk atgūšanas (reģenerācijas) operācijās, kurās šos materiālus pamatā neizmanto ne par kurināmo vai citu enerģijas ražošanas līdzekli, ne materiālu atgūšanā, bet kuru rezultātā izlaide ievērojamās proporcijās satur reciklētus materiālus, kurināmo vai aizbermateriālus, tad reciklēto atkritumu daudzumu nosaka ar masas bilances metodi, kuras rezultātā vērā tiek ņemti tikai tie atkritummateriāli, kas ir reciklēti.

4. pants

Reciklēto sadzīves bioatkritumu daudzuma aprēķināšana saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a panta 4. punktu

1.   Tādu reciklēto sadzīves bioatkritumu daudzumā, kuri nonāk aerobiskajā vai anaerobiskajā apstrādē, ieskaita tikai tos materiālus, kas patiešām tiek aerobiski vai anaerobiski apstrādāti, un neieskaita nekādus materiālus (tostarp bionoārdāmus), kas reciklēšanas laikā vai pēc tam tiek mehāniski atdalīti.

2.   No 2027. gada 1. janvāra dalībvalstis sadzīves bioatkritumus drīkst ieskaitīt kā reciklētus tikai tad, ja tie:

| a) | tiek dalīti savākti rašanās vietā; |
| --- | --- |

a)

tiek dalīti savākti rašanās vietā;

| b) | tiek savākti kopā ar atkritumiem, kam ir līdzīgas bionoārdāmības un kompostējamības īpašības, saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 22. panta 1. punkta otro daļu; vai |
| --- | --- |

b)

tiek savākti kopā ar atkritumiem, kam ir līdzīgas bionoārdāmības un kompostējamības īpašības, saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 22. panta 1. punkta otro daļu; vai

| c) | tiek atdalīti un reciklēti rašanās vietā. |
| --- | --- |

c)

tiek atdalīti un reciklēti rašanās vietā.

3.   Aprēķinot rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu daudzumu, dalībvalstis izmanto II pielikumā noteikto metodiku.

4.   Rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu daudzumu, kas noteikts saskaņā ar 3. punktu, ieskaita gan reciklēto sadzīves atkritumu daudzumā, gan kopējā radušos sadzīves atkritumu daudzumā.

5. pants

Pēc sadzīves atkritumu incinerācijas atdalīto un reciklēto metālu daudzuma aprēķināšana saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a panta 6. punktu

1.   No incinerācijas smagajiem pelniem atdalīto, reciklēto metālu daudzumā ieskaita tikai metālu, ko satur metālu koncentrāts, kas ir atdalīts no neapstrādātiem incinerācijas smagajiem pelniem, kuri radušies, incinerējot sadzīves atkritumus, un neieskaita nekādus citus materiālus, ko satur metālu koncentrāts.

2.   Aprēķinot tādu reciklēto metālu daudzumu, kas atdalīti no incinerācijas smagajiem pelniem, kuri radušies sadzīves atkritumu incinerācijā, dalībvalstis izmanto III pielikumā izklāstīto metodiku.

6. pants

Datu vākšana

1.   Dalībvalstis datus iegūst tieši no atkritumu apsaimniekošanas objektiem vai uzņēmumiem.

2.   Dalībvalstis apsver iespēju datus par sadzīves atkritumiem reģistrēt elektroniskos reģistros.

3.   Ja datu vākšana balstās uz apsekojumiem, šos apsekojumus veic saskaņā ar šādām minimālajām prasībām:

| a) | apsekojumus veic regulāri ar noteiktiem starplaikiem un tie pienācīgi atspoguļo apsekojamo datu mainību; |
| --- | --- |

a)

apsekojumus veic regulāri ar noteiktiem starplaikiem un tie pienācīgi atspoguļo apsekojamo datu mainību;

| b) | apsekojumu pamatā ir reprezentatīva tās ģenerālkopas izlase, kurai piemēro to rezultātus. |
| --- | --- |

b)

apsekojumu pamatā ir reprezentatīva tās ģenerālkopas izlase, kurai piemēro to rezultātus.

7. pants

Datu ziņošana

1.   Dalībvalstis IV pielikumā noteiktajā formātā paziņo datus un iesniedz kvalitātes pārbaudes ziņojumu par Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta īstenošanu.

Ja attiecībā uz Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) apakšpunkta īstenošanu dalībvalstis ir paziņojušas datus un iesniegušas kvalitātes pārbaudes ziņojumu V pielikumā noteiktajā formātā, uzskata, ka tās ir izpildījušas šā punkta pirmo daļu.

2.   Dalībvalstis V pielikumā noteiktajā formātā paziņo datus un iesniedz kvalitātes pārbaudes ziņojumu par Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta c) līdz e) apakšpunkta un 11. panta 3. punkta īstenošanu.

3.   Dalībvalstis VI pielikumā noteiktajā formātā paziņo datus un iesniedz kvalitātes pārbaudes ziņojumu par tirgū laistajām minerālu vai sintētiskajām ziežvielām vai rūpnieciskajām eļļām un dalīti savāktām un apstrādātām atkritumeļļām.

4.   Dalībvalstu paziņotos datus Komisija publicē, izņemot gadījumus, kad dalībvalsts attiecībā uz informāciju kvalitātes pārbaudes ziņojumos iesniedz pamatotu pieprasījumu konkrētus datus nepublicēt.

8. pants

Atcelšana

Īstenošanas lēmumu C(2012)2384 atceļ. Atsauces uz atcelto īstenošanas lēmumu uzskata par atsaucēm uz šā lēmuma 7. panta 1. punktu.

9. pants

Pārejas noteikumi

Dalībvalstis datus par Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta īstenošanu par 2016. pārskata gadu un – attiecīgā gadījumā – 2017. pārskata gadu Komisijai iesniedz līdz 2019. gada 30. septembrim. Datus par 2018. pārskata gadu un – attiecīgā gadījumā – 2019. pārskata gadu iesniedz 18 mēnešu laikā, kopš attiecīgi apritējis pārskata gads. Šajā pantā minētos datus Komisijai nosūta, izmantojot Lēmuma 2011/753/ES 5. panta 4. punktā minēto datu apmaiņas standartu.

10. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 7. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  
  OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 18. novembra Lēmums 2011/753/ES, ar ko paredz noteikumus un aprēķinu metodes, lai pārbaudītu atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punktā izvirzītajiem mērķiem (OV L 310, 25.11.2011., 11. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2012. gada 18. aprīļa Īstenošanas lēmums, ar ko izveido anketu dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem (C(2012) 2384 final).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīva (ES) 2018/851, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (OV L 150, 14.6.2018., 109. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

3. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTIE APRĒĶINPUNKTI

| Materiāls | Aprēķinpunkts |
| --- | --- |
| Stikls | Šķirots stikls, kas netiek tālāk pārstrādāts pirms nonākšanas kausēšanas krāsnī vai pirms nonākšanas filtrēšanas materiālu, abrazīvo materiālu, stikla izolācijas materiālu vai būvmateriālu ražošanā. |
| Metāli | Šķirots metāls, kas netiek tālāk pārstrādāts pirms nonākšanas kausētavā vai krāsnī. |
| Papīrs/kartons | Šķirots papīrs, kas netiek tālāk pārstrādāts pirms nonākšanas pulpas ieguves operācijās. |
| Plastmasas | Pēc polimēru sastāva šķirotas plastmasas, kas netiek tālāk pārstrādātas pirms nonākšanas granulēšanas, ekstrūzijas vai formēšanas operācijās.
  Plastmasas pārslas, kas netiek tālāk pārstrādātas pirms to izmantošanas galaproduktā. |
| Koks | Šķirots koks, kas netiek tālāk apstrādāts pirms izmantošanas kokskaidu plātņu ražošanā.
  Šķirots koks, kas nonāk kompostēšanā. |
| Tekstilmateriāli | Šķiroti tekstilmateriāli, kas netiek tālāk pārstrādāti pirms izmantošanas tekstilšķiedru, lupatu vai granulātu ražošanā. |
| No vairākiem materiāliem sastāvoši atkritumi | Plastmasa, stikls, metāls, koks, papīrs/kartons un citi atsevišķi komponentmateriāli, kas iegūti no vairākiem materiāliem sastāvošu atkritumu apstrādē un netiek tālāk pārstrādāti, pirms tie sasniedz aprēķinpunktu, kas konkrētajam materiālam noteikts saskaņā ar šo pielikumu vai saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a pantu, un saskaņā ar šā lēmuma 3. pantu. |
| Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi (EEIA) | EEIA, kas nonāk reciklēšanas kompleksā pēc pienācīgas apstrādes un pēc tam, kad pabeigtas sākotnējās darbības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/19/ES (1) 11. pantu. |
| Akumulatori un baterijas | Ielaides frakcijas, kas nonāk akumulatoru reciklēšanas procesā saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 493/2012 (2). |

Materiāls

Aprēķinpunkts

Stikls

Šķirots stikls, kas netiek tālāk pārstrādāts pirms nonākšanas kausēšanas krāsnī vai pirms nonākšanas filtrēšanas materiālu, abrazīvo materiālu, stikla izolācijas materiālu vai būvmateriālu ražošanā.

Metāli

Šķirots metāls, kas netiek tālāk pārstrādāts pirms nonākšanas kausētavā vai krāsnī.

Papīrs/kartons

Šķirots papīrs, kas netiek tālāk pārstrādāts pirms nonākšanas pulpas ieguves operācijās.

Plastmasas

Pēc polimēru sastāva šķirotas plastmasas, kas netiek tālāk pārstrādātas pirms nonākšanas granulēšanas, ekstrūzijas vai formēšanas operācijās.

Plastmasas pārslas, kas netiek tālāk pārstrādātas pirms to izmantošanas galaproduktā.

Koks

Šķirots koks, kas netiek tālāk apstrādāts pirms izmantošanas kokskaidu plātņu ražošanā.

Šķirots koks, kas nonāk kompostēšanā.

Tekstilmateriāli

Šķiroti tekstilmateriāli, kas netiek tālāk pārstrādāti pirms izmantošanas tekstilšķiedru, lupatu vai granulātu ražošanā.

No vairākiem materiāliem sastāvoši atkritumi

Plastmasa, stikls, metāls, koks, papīrs/kartons un citi atsevišķi komponentmateriāli, kas iegūti no vairākiem materiāliem sastāvošu atkritumu apstrādē un netiek tālāk pārstrādāti, pirms tie sasniedz aprēķinpunktu, kas konkrētajam materiālam noteikts saskaņā ar šo pielikumu vai saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a pantu, un saskaņā ar šā lēmuma 3. pantu.

Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi (EEIA)

EEIA, kas nonāk reciklēšanas kompleksā pēc pienācīgas apstrādes un pēc tam, kad pabeigtas sākotnējās darbības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/19/ES (1) 11. pantu.

Akumulatori un baterijas

Ielaides frakcijas, kas nonāk akumulatoru reciklēšanas procesā saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 493/2012 (2).

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīva 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (OV L 197, 24.7.2012., 38. lpp.).

(2)  Komisijas 2012. gada 11. jūnija Regula (ES) Nr. 493/2012, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/66/EK paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz bateriju un akumulatoru atkritumu pārstrādes procesu pārstrādes mērķlielumu aprēķināšanu (OV L 151, 12.6.2012., 9. lpp.).

---

II PIELIKUMS

4. PANTA 3. PUNKTA MINĒTĀ METODIKA, KĀ APRĒĶINĀT TO SADZĪVES BIOATKRITUMU DAUDZUMU, KAS ATDALĪTI UN RECIKLĒTI RAŠANĀS VIETĀ

| 1. | Rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  m
  MBWRS
  = Σ n
  ARUi
  × (m
  Fi
  + m
  Gi
  )
  kur:






  m
  MBWRS | ir rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves biomateriālu masa; |
| --- | --- | --- |
| n
  ARUi | ir aktīvo reciklēšanas vienību skaits, kuras izmanto sadzīves atkritumu reciklēšanai rašanās vietā apakšparaugā i; |
| m
  Fi | ir rašanās vietā reciklēto pārtikas un virtuves sadzīves bioatkritumu masa uz katru aktīvo vienību apakšparaugā i; un |
| m
  Gi | ir rašanās vietā reciklēto dārzu un parku sadzīves bioatkritumu masa uz katru aktīvo vienību apakšparaugā i. |

1.

m
  MBWRS
  = Σ n
  ARUi
  × (m
  Fi
  + m
  Gi
  )

kur:

m
  MBWRS

ir rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves biomateriālu masa;

n
  ARUi

ir aktīvo reciklēšanas vienību skaits, kuras izmanto sadzīves atkritumu reciklēšanai rašanās vietā apakšparaugā i;

m
  Fi

ir rašanās vietā reciklēto pārtikas un virtuves sadzīves bioatkritumu masa uz katru aktīvo vienību apakšparaugā i; un

m
  Gi

ir rašanās vietā reciklēto dārzu un parku sadzīves bioatkritumu masa uz katru aktīvo vienību apakšparaugā i.

| 2. | To aktīvo reciklēšanas vienību skaitā, kuras izmanto sadzīves bioatkritumu reciklēšanā uz vietas, ietilpst tikai atkritumu radītāju izmantotās reciklēšanas vienības. Šo skaitu var noskaidrot vai nu šādu vienību reģistros, vai mājsaimniecību apsekojumos. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rašanās vietā reciklēto sadzīves bioatkritumu daudzumu uz aktīvo reciklēšanas vienību nosaka, tieši vai netieši mērot aktīvajās reciklēšanas vienībās nonākošo bioatkritumu daudzumu, kā norādīts 4. un 5. punktā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tiešie mērījumi nozīmē, ka tiek mērīta aktīvās reciklēšanas vienības ielaide vai izlaide ar šādiem nosacījumiem;






  a) | ja iespējams, mērījumus izdara publiskās iestādes vai to vārdā; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

ja iespējams, mērījumus izdara publiskās iestādes vai to vārdā;

| b) | ja mērījumus izdara paši atkritumu radītāji, dalībvalstis nodrošina, ka tiek veiktas paziņoto daudzumu ticamības pārbaudes un ka paziņotie daudzumi tiek koriģēti tā, ka rašanās vietā atdalīto un reciklēto bioatkritumu daudzums uz vienu cilvēku nekādā gadījumā nepārsniedz atkritumu apsaimniekotāju savākto sadzīves bioatkritumu vidējo daudzumu uz vienu iedzīvotāju valsts, reģionālā vai vietējā līmenī; |
| --- | --- |

b)

ja mērījumus izdara paši atkritumu radītāji, dalībvalstis nodrošina, ka tiek veiktas paziņoto daudzumu ticamības pārbaudes un ka paziņotie daudzumi tiek koriģēti tā, ka rašanās vietā atdalīto un reciklēto bioatkritumu daudzums uz vienu cilvēku nekādā gadījumā nepārsniedz atkritumu apsaimniekotāju savākto sadzīves bioatkritumu vidējo daudzumu uz vienu iedzīvotāju valsts, reģionālā vai vietējā līmenī;

| c) | ja tiek mērīta aktīvās reciklēšanas vienības izlaide, tad, lai aprēķinātu ielaides daudzumu, izmanto ticamu koeficientu. |
| --- | --- |

c)

ja tiek mērīta aktīvās reciklēšanas vienības izlaide, tad, lai aprēķinātu ielaides daudzumu, izmanto ticamu koeficientu.

| 5. | Netiešie mērījumi nozīmē, ka tālāk norādītie daudzumi jāmēra, izmantojot savākto sadzīves atkritumu sastāva apsekojumus, kuros ņem vērā atsevišķi savāktos un atsevišķi nesavāktos sadzīves bioatkritumus:






  a) | bioatkritumu daudzums, ko satur savāktie sadzīves atkritumi, kuri rodas mājsaimniecībās vai rajonos, kur atkritumi tiek atdalīti un reciklēti rašanās vietā; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

bioatkritumu daudzums, ko satur savāktie sadzīves atkritumi, kuri rodas mājsaimniecībās vai rajonos, kur atkritumi tiek atdalīti un reciklēti rašanās vietā;

| b) | bioatkritumu daudzums, ko satur savāktie sadzīves atkritumi, kuri rodas mājsaimniecībās vai rajonos, kuru parametri ir līdzīgi a) apakšpunktā minēto mājsaimniecību un rajonu parametriem, kur atkritumi netiek atdalīti un reciklēti rašanās vietā. |
| --- | --- |

b)

bioatkritumu daudzums, ko satur savāktie sadzīves atkritumi, kuri rodas mājsaimniecībās vai rajonos, kuru parametri ir līdzīgi a) apakšpunktā minēto mājsaimniecību un rajonu parametriem, kur atkritumi netiek atdalīti un reciklēti rašanās vietā.

Rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu daudzumu nosaka, pamatojoties uz starpību starp a) apakšpunktā un b) apakšpunktā minētajiem daudzumiem.

| 6. | Metodika, pēc kuras nosaka rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu daudzumu uz katru aktīvo reciklēšanas vienību saskaņā ar 3. līdz 5. punktu, jo īpaši paraugošanas metodes, ko izmanto datu vākšanas apsekojumos, atspoguļo vismaz šādus faktorus:






  a) | to mājsaimniecību lielums un tips, kuras izmanto aktīvu reciklēšanas vienību pārtikas un virtuves atkritumu apsaimniekošanā; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

to mājsaimniecību lielums un tips, kuras izmanto aktīvu reciklēšanas vienību pārtikas un virtuves atkritumu apsaimniekošanā;

| b) | to dārzu un parku lielums un apsaimniekošana, kuros izmanto aktīvu reciklēšanas vienību dārzu un parku atkritumu apsaimniekošanā; |
| --- | --- |

b)

to dārzu un parku lielums un apsaimniekošana, kuros izmanto aktīvu reciklēšanas vienību dārzu un parku atkritumu apsaimniekošanā;

| c) | pieejamā savākšanas sistēma, jo īpaši tas, vai papildus tiek izmantoti bioatkritumu un jaukto sadzīves atkritumu savākšanas pakalpojumi; |
| --- | --- |

c)

pieejamā savākšanas sistēma, jo īpaši tas, vai papildus tiek izmantoti bioatkritumu un jaukto sadzīves atkritumu savākšanas pakalpojumi;

| d) | sadzīves bioatkritumu rašanās līmenis un sezonalitāte. |
| --- | --- |

d)

sadzīves bioatkritumu rašanās līmenis un sezonalitāte.

| 7. | Ja rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu īpatsvars visos radītajos sadzīves atkritumos valsts līmenī ir mazāks par 5 %, tad dalībvalstis var izmantot vienkāršotu metodiku, kā aprēķināt rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu daudzumu, izmantojot šādu formulu:
  mMBWRS = nP × mBWpp × qRS,
  kur:






  m
  MBWRS | ir rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu masa; |
| --- | --- | --- |
| n
  P | ir personu skaits, kas iesaistītas sadzīves bioatkritumu reciklēšanā rašanās vietā; |
| m
  BWpp | ir radušos sadzīves bioatkritumu masa uz vienu iedzīvotāju; un |
| q
  RS | ir koeficients, kas atspoguļo, kāds ir to sadzīves bioatkritumu īpatsvars, kuri, domājams, tiek atdalīti un reciklēti rašanās vietā, visā radušos sadzīves bioatkritumu daudzumā. |

7.

mMBWRS = nP × mBWpp × qRS,

kur:

m
  MBWRS

ir rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu masa;

n
  P

ir personu skaits, kas iesaistītas sadzīves bioatkritumu reciklēšanā rašanās vietā;

m
  BWpp

ir radušos sadzīves bioatkritumu masa uz vienu iedzīvotāju; un

q
  RS

ir koeficients, kas atspoguļo, kāds ir to sadzīves bioatkritumu īpatsvars, kuri, domājams, tiek atdalīti un reciklēti rašanās vietā, visā radušos sadzīves bioatkritumu daudzumā.

| 8. | Lai piemērotu 7. punktā noteikto formulu, dalībvalstis nodrošina, ka:






  a) | m
  BWpp
  aprēķina, pamatojoties uz apsekojumiem par to, kāds ir dalīti vākto un jaukto sadzīves atkritumu sastāvs attiecīgi valsts, reģionālā vai vietējā līmenī; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

m
  BWpp
  aprēķina, pamatojoties uz apsekojumiem par to, kāds ir dalīti vākto un jaukto sadzīves atkritumu sastāvs attiecīgi valsts, reģionālā vai vietējā līmenī;

| b) | q
  RS
  nosaka, ņemot vērā 6. punkta a) līdz d) apakšpunktā uzskaitītos faktorus. |
| --- | --- |

b)

q
  RS
  nosaka, ņemot vērā 6. punkta a) līdz d) apakšpunktā uzskaitītos faktorus.

| 9. | Šajā pielikumā norādītās formulas var piemērot vai nu visiem rašanās vietā atdalītiem un reciklētiem bioatkritumiem, vai tikai tiem rašanās vietā atdalītiem un reciklētiem sadzīves bioatkritumiem, kas ir pārtikas un virtuves atkritumi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Apsekojumus, kuros vāc datu, kas nepieciešami, lai piemērotu šajā pielikumā norādītās formulas, veic pirmajā gadā, kurā ziņo par rašanās vietā atdalītajiem un reciklētajiem sadzīves bioatkritumiem, un pēc tam vismaz reizi piecos gados, un par citiem gadiem, ja ir iemesls uzskatīt, ka ir būtiski mainījies rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu daudzums.
  Ziņas par rašanās vietā reciklēto sadzīves atkritumu daudzumu gados, par kuriem dati netiek vākti, dalībvalstis var atjaunināt, izmantojot atbilstīgas aplēses. |
| --- | --- |

10.

Ziņas par rašanās vietā reciklēto sadzīves atkritumu daudzumu gados, par kuriem dati netiek vākti, dalībvalstis var atjaunināt, izmantojot atbilstīgas aplēses.

| 11. | Apsekojumi, kuros vāc šajā pielikumā noteikto formulu piemērošanai nepieciešamos datus, balstās uz reprezentatīviem paraugiem un atbilstīgiem apakšparaugiem. Šo apsekojumu rezultāti ir statistiski nozīmīgi atbilstīgi zinātniski aprobētām statistikas metodēm. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu paziņotie daudzumi nav pārvērtēti. |
| --- | --- |

12.

---

III PIELIKUMS

5. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTĀ METODIKA, KĀ APRĒĶINĀT PĒC SADZĪVES ATKRITUMU INCINERĀCIJAS ATDALĪTO RECIKLĒTO METĀLU DAUDZUMU

| 1. | Šajā pielikumā izklāstītajām formulām piemēro šādas definīcijas:






  m
  total IBA metals | ir metālu kopējā masa incinerācijas smagajos pelnos attiecīgajā gadā; |
| --- | --- | --- |
| m
  IBA metal concentrates | ir tādu metālu koncentrātu masa, kas atdalīti no neapstrādātiem sadzīves atkritumu incinerācijas smagajiem pelniem attiecīgajā gadā; |
| c
  IBA metals | ir metālu koncentrācija metālu koncentrātos; |
| m
  IBA metals | ir metālu masa metālu koncentrātā attiecīgajā gadā; |
| m
  non-metallic | ir nemetālu masa metālu koncentrātā attiecīgajā gadā; |
| m
  MSW | ir sadzīves atkritumu masa, kas nonāk incinerācijas operācijā attiecīgajā gadā; |
| c
  metals MSW | ir metālu koncentrācija sadzīves atkritumos, kas nonāk incinerācijas operācijā; |
| m
  W | ir visu atkritumu masa, kas nonāk incinerācijas operācijā attiecīgajā gadā; |
| c
  metals MSWI | ir metālu koncentrācija visos atkritumos, kas nonāk incinerācijas operācijā; un |
| m
  MSW IBA metals | ir metālu masa, kas cēlušies no sadzīves atkritumiem attiecīgajā gadā. |

1.

m
  total IBA metals

ir metālu kopējā masa incinerācijas smagajos pelnos attiecīgajā gadā;

m
  IBA metal concentrates

ir tādu metālu koncentrātu masa, kas atdalīti no neapstrādātiem sadzīves atkritumu incinerācijas smagajiem pelniem attiecīgajā gadā;

c
  IBA metals

ir metālu koncentrācija metālu koncentrātos;

m
  IBA metals

ir metālu masa metālu koncentrātā attiecīgajā gadā;

m
  non-metallic

ir nemetālu masa metālu koncentrātā attiecīgajā gadā;

m
  MSW

ir sadzīves atkritumu masa, kas nonāk incinerācijas operācijā attiecīgajā gadā;

c
  metals MSW

ir metālu koncentrācija sadzīves atkritumos, kas nonāk incinerācijas operācijā;

m
  W

ir visu atkritumu masa, kas nonāk incinerācijas operācijā attiecīgajā gadā;

c
  metals MSWI

ir metālu koncentrācija visos atkritumos, kas nonāk incinerācijas operācijā; un

m
  MSW IBA metals

ir metālu masa, kas cēlušies no sadzīves atkritumiem attiecīgajā gadā.

| 2. | Kad no neapstrādātiem incinerācijas smagajiem pelniem ir atdalīts metālu koncentrāts, metālu kopējo masu incinerācijas smagajos pelnos attiecīgajā gadā aprēķina pēc šādas formulas: |
| --- | --- |

2.

Formula

| 3. | Datus par metālu koncentrātu masu iegūst no kompleksiem, kuros metālu koncentrāti tiek atdalīti no neapstrādātajiem incinerācijas smagajiem pelniem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metālu koncentrāciju metālu koncentrātā aprēķina, izmantojot datus, kas ievākti, regulāri apsekojot kompleksus, kas apstrādā metālu koncentrātu un savu izlaidi piegādā kompleksiem, kur ražo metāla izstrādājumus. Ir jānošķir melnie metāli, krāsainie metāli un nerūsošais tērauds. Lai aprēķinātu metālu koncentrāciju metālu koncentrātos, izmanto šādu formulu: |
| --- | --- |

4.

Formula

| 5. | Ja sadzīves atkritumus incinerē kopā ar citiem atkritumiem, tad metālu koncentrāciju incinerētajos atkritumos (no dažādiem avotiem) nosaka apsekojot, proti, ņemot paraugus no atkritumiem, kas nonāk incinerācijā. Šādus apsekojumus veic vismaz reizi piecos gados, kā arī tad, kad ir pamats domāt, ka atkritumu sastāvs var būt būtiski mainījies. No sadzīves atkritumiem iegūto metālu masu aprēķina pēc šādas formulas: |
| --- | --- |

5.

Formula

| 6. | Atkāpjoties no 5. punkta, ja sadzīves atkritumu īpatsvars visos incinerētajos atkritumos ir lielāks par 75 %, tad no sadzīves atkritumiem iegūto metālu masu var aprēķināt pēc šādas formulas: |
| --- | --- |

6.

Formula

---

IV PIELIKUMS

7. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTIE DATI PAR MĀJSAIMNIECĪBU ATKRITUMIEM UN LĪDZĪGIEM CITAS IZCELSMES ATKRITUMIEM UN DATI PAR BŪVGRUŽIEM UN ĒKU NOJAUKŠANAS ATKRITUMIEM

A.   FORMĀTS, KĀDĀ ZIŅO DATUS PAR DIREKTĪVAS 2008/98/EK 11. PANTA 2. PUNKTA A) APAKŠPUNKTA ĪSTENOŠANU, T. I., PAR MĀJSAIMNIECĪBU ATKRITUMU UN LĪDZĪGU CITAS IZCELSMES ATKRITUMU SAGATAVOŠANU ATKĀRTOTAI IZMANTOŠANAI UN RECIKLĒŠANU

| Aprēķina metode (1) | Radušies atkritumi (2)

  (t) | Sagatavošana atkārtotai izmantošanai un reciklēšana (3)

  (t) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Aprēķina metode (1)

Radušies atkritumi (2)

(t)

Sagatavošana atkārtotai izmantošanai un reciklēšana (3)

(t)

B.   FORMĀTS, KĀDĀ SAGATAVO KVALITĀTES PĀRBAUDES ZIŅOJUMU, KO SNIEDZ KOPĀ AR A DAĻĀ MINĒTAJIEM DATIEM

I.   Ziņojuma mērķis

Ziņojuma mērķis ir apkopot informāciju par iesniegto datu apkopošanas metodēm un aptvērumu. Ziņojums ļauj labāk izprast dalībvalstu izmantotās pieejas un to, vai un cik lielā mērā ir iespējams salīdzināt datus starp dažādām valstīm.

II.   Vispārīga informācija

1.   Dalībvalsts:

2.   Datus un aprakstu iesniedzošā organizācija:

3.   Kontaktpersona/kontaktinformācija:

4.   Pārskata gads:

5.   Iesniegšanas datums / versija:

III.   Informācija par atkritumiem no mājsaimniecībām un līdzīgiem citas izcelsmes atkritumiem

1.   Kā tiek noteikts radušos atkritumu daudzums, lai varētu ievērot atkritumu mērķrādītāju?

2.   Vai ir veikta mājsaimniecības atkritumu un līdzīgu citas izcelsmes atkritumu šķirojošā analīze? Jā/nē

3.   Ja izmantotas citas metodes, aprakstiet tās:

4.   Kā A daļā paziņotie atkritumu daudzumi sasaucas ar atkritumu statistiku, kas paziņota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2150/2002 (4)?

4

5.   Atzīmējot attiecīgās rūtis tabulā, norādiet, kāds ir mājsaimniecības atkritumu un līdzīgu citas izcelsmes atkritumu sastāvs un avoti.

| Atkritummateriāli | Atkritumu kodi (5) | Radušies |
| --- | --- | --- |
| Mājsaimniecībās | Mazos uzņēmumos | Restorānos, ēdnīcās | Sabiedriskās vietās | Cits
  (norādīt) |
| Papīrs un kartons | 20 01 01 , | 15 01 01 | | | | | |
| Metāli | 20 01 40 , | 15 01 04 | | | | | |
| Plastmasa | 20 01 39 , | 15 01 02 | | | | | |
| Stikls | 20 01 02 , | 15 01 07 | | | | | |
| Bionoārdāmie virtuves un ēdināšanas uzņēmumu atkritumi | 20 01 08 | | | | | | |
| T. sk. kompostēšana mājsaimniecībās? Jā/nē |
| Bioloģiski noārdāmi dārzu un parku atkritumi | 20 02 01 | | | | | | |
| T. sk. kompostēšana mājsaimniecībās? Jā/nē |
| Bioloģiski nenoārdāmi dārzu un parku atkritumi | 20 02 02 , | 20 02 03 | | | | | |
| Koks | 20 01 38 , | 15 01 03 | | | | | |
| Tekstilmateriāli | 20 01 10 ,
  15 01 09 | 20 01 11 , | | | | | |
| Akumulatori un baterijas | 20 01 34 , | 20 01 33 * | | | | | |
| Nederīgas (nolietotas) iekārtas | 20 01 21 *,
  20 01 35 *, | 20 01 23 *,
  20 01 36 | | | | | |
| Citi sadzīves atkritumi | 20 03 01 ,
  20 03 07 , | 20 03 02 ,
  15 01 06 | | | | | |
| Iepriekš neminēti sadzīves atkritumi (norādīt) | | | | | | | |

Atkritummateriāli

Atkritumu kodi (5)

5

Radušies

Mājsaimniecībās

Mazos uzņēmumos

Restorānos, ēdnīcās

Sabiedriskās vietās

Cits

(norādīt)

Papīrs un kartons

20 01 01 ,

15 01 01

Metāli

20 01 40 ,

15 01 04

Plastmasa

20 01 39 ,

15 01 02

Stikls

20 01 02 ,

15 01 07

Bionoārdāmie virtuves un ēdināšanas uzņēmumu atkritumi

20 01 08

T. sk. kompostēšana mājsaimniecībās? Jā/nē

Bioloģiski noārdāmi dārzu un parku atkritumi

20 02 01

T. sk. kompostēšana mājsaimniecībās? Jā/nē

Bioloģiski nenoārdāmi dārzu un parku atkritumi

20 02 02 ,

20 02 03

Koks

20 01 38 ,

15 01 03

Tekstilmateriāli

20 01 10 ,

15 01 09

20 01 11 ,

Akumulatori un baterijas

20 01 34 ,

20 01 33 *

Nederīgas (nolietotas) iekārtas

20 01 21 *,

20 01 35 *,

20 01 23 *,

20 01 36

Citi sadzīves atkritumi

20 03 01 ,

20 03 07 ,

20 03 02 ,

15 01 06

Iepriekš neminēti sadzīves atkritumi (norādīt)

6.   Ja izvēlēta 1. un 2. aprēķina metode: rindās no a) līdz c) norādiet attiecīgos daudzumus vai īpatsvaru, kā arī atkritumu kodus, ko izmanto, lai aprēķinātu atkritumu rašanos pēc šāda principa:

| a) | % papīrs, metāls, plastmasa, stikls (un 2. metodes gadījumā arī citas atsevišķas atkritumu plūsmas) mājsaimniecības atkritumos (un 2. metodes gadījumā arī līdzīgos atkritumos), ko nosaka ar šķirojošo analīzi
  × |
| --- | --- |

a)

% papīrs, metāls, plastmasa, stikls (un 2. metodes gadījumā arī citas atsevišķas atkritumu plūsmas) mājsaimniecības atkritumos (un 2. metodes gadījumā arī līdzīgos atkritumos), ko nosaka ar šķirojošo analīzi

×

| b) | radušos mājsaimniecības atkritumu (un 2. metodes gadījumā arī līdzīgu atkritumu) ikgadējais daudzums
  - |
| --- | --- |

b)

radušos mājsaimniecības atkritumu (un 2. metodes gadījumā arī līdzīgu atkritumu) ikgadējais daudzums

+

| c) | no mājsaimniecībām dalīti savākts papīrs, metāls, plastmasa, stikls (un 2. metodes gadījumā arī citas atsevišķas atkritumu plūsmas) (un 2. metodes gadījumā arī dalīti savākti līdzīgi atkritumi) (atkritumu kodi 15 01, 20 01) |
| --- | --- |

c)

no mājsaimniecībām dalīti savākts papīrs, metāls, plastmasa, stikls (un 2. metodes gadījumā arī citas atsevišķas atkritumu plūsmas) (un 2. metodes gadījumā arī dalīti savākti līdzīgi atkritumi) (atkritumu kodi 15 01, 20 01)

| a) | |
| --- | --- |
| b) | |
| c) | |

a)

b)

c)

7.   Kā tiek apkopoti dati par sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un reciklēšanu?

| a) | Vai datu pamatā ir ielaide priekšapstrādes kompleksos (piem., šķirotavā, mehāniski bioloģiskās apstrādes kompleksā)? Jā/nē
  Ja jā, sniedziet ziņas par reciklēšanas efektivitāti: |
| --- | --- |

a)

Vai datu pamatā ir ielaide priekšapstrādes kompleksos (piem., šķirotavā, mehāniski bioloģiskās apstrādes kompleksā)? Jā/nē

Ja jā, sniedziet ziņas par reciklēšanas efektivitāti:

| b) | Vai datu pamatā ir ielaide galīgās reciklēšanas procesā? Jā/nē |
| --- | --- |

b)

Vai datu pamatā ir ielaide galīgās reciklēšanas procesā? Jā/nē

| c) | Aprakstiet datu validācijas procesu: |
| --- | --- |

c)

Aprakstiet datu validācijas procesu:

8.   Vai ir bijušas problēmas piemērot noteikumus par bionoārdāmo atkritumu aprēķināšanu? Jā/nē

Ja jā, aprakstiet problēmas:

9.   Vai atkritumi

| a) | ir nosūtīti uz citu ES dalībvalsti? (Jā/nē) |
| --- | --- |

a)

ir nosūtīti uz citu ES dalībvalsti? (Jā/nē)

| b) | apstrādes nolūkā eksportēti ārpus Savienības? (Jā/nē) |
| --- | --- |

b)

apstrādes nolūkā eksportēti ārpus Savienības? (Jā/nē)

Ja atbilde uz a) un/vai b) jautājumu ir apstiprinoša, kā ir noskaidroti, monitorēti un validēti šo nosūtīto vai eksportēto daudzumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un reciklēšanas rādītāji?

C.   FORMĀTS, KĀDĀ ZIŅO DATUS PAR DIREKTĪVAS 2008/98/EK 11. PANTA 2. PUNKTA B) APAKŠPUNKTA ĪSTENOŠANU, T. I., PAR BŪVGRUŽIEM UN ĒKU NOJAUKŠANAS ATKRITUMIEM

| Aprēķina metode (6) | Radušies atkritumi
  (t) | Sagatavošana atkārtotai izmantošanai
  (t) | Reciklēšana
  (t) | Aizbēršana
  (t) | Cita materiālu atgūšana (7)

  (t) | Kopā materiālu atgūšana (8)

  (t) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |

Aprēķina metode (6)

6

Radušies atkritumi

(t)

Sagatavošana atkārtotai izmantošanai

(t)

Reciklēšana

(t)

Aizbēršana

(t)

Cita materiālu atgūšana (7)

7

(t)

Kopā materiālu atgūšana (8)

8

(t)

D.   FORMĀTS, KĀDĀ SAGATAVO KVALITĀTES PĀRBAUDES ZIŅOJUMU, KO SNIEDZ KOPĀ AR C DAĻĀ MINĒTAJIEM DATIEM

I.   Ziņojuma mērķis

Ziņojuma mērķis

Ziņojuma mērķis ir apkopot informāciju par iesniegto datu apkopošanas metodēm un aptvērumu. Ziņojums ļauj labāk izprast dalībvalstu izmantotās pieejas un to, vai un cik lielā mērā ir iespējams salīdzināt datus starp dažādām valstīm.

II.   Vispārīga informācija

Vispārīga informācija

1.   Dalībvalsts:

2.   Datus un aprakstu iesniedzošā organizācija:

3.   Kontaktpersona/kontaktinformācija:

4.   Pārskata gads:

5.   Iesniegšanas datums / versija

III.   Informācija par būvgružiem un ēku nojaukšanas atkritumiem

Informācija par būvgružiem un ēku nojaukšanas atkritumiem

1.   Kā nosaka radušos būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumu daudzumus? Kā šie daudzumi sasaucas ar datiem, kas paziņoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2150/2002?

2.   Kā tiek apkopoti dati par sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, reciklēšanu, aizbēršanu un citu atgūšanu?

Aprakstiet, kā tiek piemērota Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 17.a punktā sniegtā termina “aizbēršana” definīcija, kad tiek ziņots par būvgružiem un ēku nojaukšanas atkritumiem, un aprakstiet dažādās atkritumu apstrādes operācijas, par kurām ziņo C daļas tabulā kategorijā “cita atgūšana”, un norādiet īpatsvaru %.

3.   Vai datu pamatā ir ielaide priekšapstrādes kompleksā? Jā/nē

Ja jā, sniedziet ziņas par priekšapstrādes efektivitāti:

4.   Vai datu pamatā ir ielaide galīgās reciklēšanas procesā? Jā/nē

5.   Aprakstiet datu validācijas procesu:

6.   Vai atkritumi

| a) | ir nosūtīti uz citu ES dalībvalsti? Jā/nē |
| --- | --- |

a)

ir nosūtīti uz citu ES dalībvalsti? Jā/nē

| b) | apstrādes nolūkā eksportēti ārpus Savienības? Jā/nē |
| --- | --- |

b)

apstrādes nolūkā eksportēti ārpus Savienības? Jā/nē

Ja jā, kā ir noskaidroti, monitorēti un validēti šo nosūtīto vai eksportēto daudzumu atkārtotas izmantošanas un reciklēšanas rādītāji?

---

(1)  Saskaņā ar Lēmumu 2011/753/ES izvēlētā aprēķina metode: šeit norāda izvēlēto aprēķina metodi (1 līdz 4), kas minēta lēmuma I pielikuma 2. ailē.

1

(2)  Atkritumi no mājsaimniecībām vai atkritumi no mājsaimniecībām un līdzīgi citas izcelsmes atkritumi (atkarībā no izvēlētās aprēķina metodes).

2

(3)  Atkārtotai izmantošanai sagatavoti un reciklēti atkritumi no mājsaimniecībām vai atkritumi no mājsaimniecībām un līdzīgi citas izcelsmes atkritumi (atkarībā no izvēlētās aprēķina metodes).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 2150/2002 par atkritumu statistiku (OV L 332, 9.12.2002., 1. lpp.).

4

(5)  Atkritumu kodu sarakstā, kas izveidots ar Komisijas 2000. gada 3. maija Lēmumu 2000/532/EK, ar ko aizstāj Lēmumu 94/3/EK, ar kuru izveidots atkritumu saraksts saskaņā ar 1. panta a) punktu Padomes Direktīvā 75/442/EEK par atkritumiem, un Padomes Lēmumu 94/904/EK, ar kuru izveidots bīstamo atkritumu saraksts saskaņā ar 1. panta 4. punktu Padomes Direktīvā 91/689/EEK par bīstamajiem atkritumiem (OV L 226, 6.9.2000., 3. lpp.).

5

(6)  Saskaņā ar Lēmuma 2011/753/ES II pielikumu izvēlētā aprēķina metode.

6

(7)  Te ietilpst materiālu atgūšana (reģenerācija), kas nav sagatavošana atkārtotai izmantošanai, reciklēšana un aizbēršana.

7

(8)  Šī ir summa no daudzumiem, kas ziņoti pie sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, reciklēšanas, aizbēršanas un citas materiālu atgūšanas.

8

---

V PIELIKUMS

7. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTIE DATI PAR SADZĪVES ATKRITUMIEM

A.   DATU ZIŅOŠANAS FORMĀTS

| Sadzīves atkritumi | Atkritumu rašanās (1)

  (t) | Dalīta savākšana
  (t) | Sagatavošana atkārtotai izmantošanai
  (t) | Reciklēšana
  (t) | Enerģijas atgūšana (2)

  (t) | Cita atgūšana (3)

  (t) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā | | | | | | |
| Metāli | | | | | | |
| Pēc sadzīves atkritumu incinerācijas atdalītie metāli (4) | | | | | | |
| Stikls | | | | | | |
| Plastmasa | | | | | | |
| Papīrs un kartons | | | | | | |
| Bioatkritumi | | | | | | |
| Rašanās vietā atdalītie un reciklētie bioatkritumi (5) | | | | | | |
| Koks | | | | | | |
| Tekstilmateriāli | | | | | | |
| Elektriskās un elektroniskās iekārtas | | | | | | |
| Akumulatori un baterijas | | | | | | |
| Lielgabarīta atkritumi (6) | | | | | | |
| Jaukti atkritumi | | | | | | |
| Cits | | | | | | |
| Tumši pelēkās rūtis: nav jāziņo.
  Gaiši pelēkās rūtis: ziņošana ir brīvprātīga, izņemot par metāliem, kas atdalīti un reciklēti pēc sadzīves atkritumu incinerācijas, un par rašanās vietā atdalītiem un reciklētiem bioatkritumiem, ja dalībvalstis šīs atkritumu plūsmas ņem vērā, aprēķinot reciklēšanas mērķrādītājus. |

Sadzīves atkritumi

Atkritumu rašanās (1)

(t)

Dalīta savākšana

(t)

Sagatavošana atkārtotai izmantošanai

(t)

Reciklēšana

(t)

Enerģijas atgūšana (2)

(t)

Cita atgūšana (3)

(t)

Kopā

Metāli

Pēc sadzīves atkritumu incinerācijas atdalītie metāli (4)

Stikls

Plastmasa

Papīrs un kartons

Bioatkritumi

Rašanās vietā atdalītie un reciklētie bioatkritumi (5)

Koks

Tekstilmateriāli

Elektriskās un elektroniskās iekārtas

Akumulatori un baterijas

Lielgabarīta atkritumi (6)

Jaukti atkritumi

Cits

Tumši pelēkās rūtis: nav jāziņo.

Gaiši pelēkās rūtis: ziņošana ir brīvprātīga, izņemot par metāliem, kas atdalīti un reciklēti pēc sadzīves atkritumu incinerācijas, un par rašanās vietā atdalītiem un reciklētiem bioatkritumiem, ja dalībvalstis šīs atkritumu plūsmas ņem vērā, aprēķinot reciklēšanas mērķrādītājus.

B.   FORMĀTS, KĀDĀ SAGATAVO KVALITĀTES PĀRBAUDES ZIŅOJUMU, KO SNIEDZ KOPĀ AR A DAĻĀ MINĒTAJIEM DATIEM

I.   Ziņojuma mērķi

Kvalitātes pārbaudes ziņojuma mērķi ir šādi:

| 1) | pārbaudīt, cik visaptveroši dalībvalstis piemēro sadzīves atkritumu definīciju; |
| --- | --- |

1)

pārbaudīt, cik visaptveroši dalībvalstis piemēro sadzīves atkritumu definīciju;

| 2) | izvērtēt, cik kvalitatīvs ir datu vākšanas process, tostarp to, kāds ir administratīvo datu avotu tvērums un validēšana un kāds ir apsekojumos balstīto pieeju statistiskais derīgums; |
| --- | --- |

2)

izvērtēt, cik kvalitatīvs ir datu vākšanas process, tostarp to, kāds ir administratīvo datu avotu tvērums un validēšana un kāds ir apsekojumos balstīto pieeju statistiskais derīgums;

| 3) | izprast, kādu iemeslu dēļ ziņotie dati ir būtiski mainījušies no pārskata gada uz pārskata gadu, un nodrošināt, ka šo datu pareizība nav apšaubāma; |
| --- | --- |

3)

izprast, kādu iemeslu dēļ ziņotie dati ir būtiski mainījušies no pārskata gada uz pārskata gadu, un nodrošināt, ka šo datu pareizība nav apšaubāma;

| 4) | nodrošināt, ka, mērot pēc sadzīves atkritumu incinerācijas atdalītos metālus, tiek piemēroti noteikumi un vienotas metodikas; un |
| --- | --- |

4)

nodrošināt, ka, mērot pēc sadzīves atkritumu incinerācijas atdalītos metālus, tiek piemēroti noteikumi un vienotas metodikas; un

| 5) | verificēt atbilstību specifiskām prasībām, ko paredz noteikumi par to, kā aprēķināt reciklēšanas mērķrādītājus. |
| --- | --- |

5)

verificēt atbilstību specifiskām prasībām, ko paredz noteikumi par to, kā aprēķināt reciklēšanas mērķrādītājus.

II.   Vispārīga informācija

1.   Dalībvalsts:

2.   Datus un aprakstu iesniedzošā organizācija:

3.   Kontaktpersona/kontaktinformācija:

4.   Pārskata gads:

5.   Iesniegšanas datums / versija

6.   Saite uz dalībvalsts publicētajiem datiem (ja ir):

III.   Informācija par sadzīves atkritumiem

1.   Apraksts par datu vākšanā iesaistītajiem

| Iestādes nosaukums | Galveno uzdevumu apraksts |
| --- | --- |
| | |

Iestādes nosaukums

Galveno uzdevumu apraksts

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

2.   Vai A daļā paziņotie dati par sadzīves atkritumiem tiks izmantoti, lai pierādītu Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) apakšpunktā nospraustā mērķrādītāja izpildi? Jā/nē

3.   Izmantoto metožu apraksts

3.1.   Sadzīves atkritumu rašanās

3.1.1.   Metodes, ar kādām nosaka sadzīves atkritumu rašanos (atzīmēt ar krustiņu vai norādīt pēdējā ailē)

| Sadzīves atkritumu komponents | Administratīvie dati | Apsekojumi | Elektroniskais reģistrs | Dati no atkritumu apsaimniekotājiem | Dati no pašvaldībām | Dati no ražotāja paplašinātas atbildības shēmām | Cits (konkretizēt) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā | | | | | | | |
| Metāli | | | | | | | |
| Stikls | | | | | | | |
| Plastmasa | | | | | | | |
| Papīrs un kartons | | | | | | | |
| Bioatkritumi | | | | | | | |
| Koks | | | | | | | |
| Tekstilmateriāli | | | | | | | |
| Elektriskās un elektroniskās iekārtas | | | | | | | |
| Akumulatori un baterijas | | | | | | | |
| Lielgabarīta atkritumi | | | | | | | |
| Jaukti atkritumi | | | | | | | |
| Cits (konkretizēt) | | | | | | | |

Sadzīves atkritumu komponents

Administratīvie dati

Apsekojumi

Elektroniskais reģistrs

Dati no atkritumu apsaimniekotājiem

Dati no pašvaldībām

Dati no ražotāja paplašinātas atbildības shēmām

Cits (konkretizēt)

Kopā

Metāli

Stikls

Plastmasa

Papīrs un kartons

Bioatkritumi

Koks

Tekstilmateriāli

Elektriskās un elektroniskās iekārtas

Akumulatori un baterijas

Lielgabarīta atkritumi

Jaukti atkritumi

Cits (konkretizēt)

3.1.2.   Apraksts par metodiku, ko izmanto, lai piemērotu sadzīves atkritumu definīciju valsts datu vākšanas sistēmās, tostarp metodiku, ko izmanto, lai ievāktu datus par to sadzīves atkritumu daļu, kas nav mājsaimniecības atkritumi.

3.1.3.   Statistikas kodi, atkritumu kodu izmantošana un datu verifikācija par sadzīves atkritumu rašanos.

| Sadzīves atkritumu komponents | Atkritumu kodi (7) | Cita izmantotā klasifikācija | Verifikācijas process |
| --- | --- | --- | --- |
| Kontrolpārbaude
  (jā/nē) | Laikrindu pārbaude
  (jā/nē) | Audits
  (jā/nē) | Verifikācijas procesa apraksts |
| Metāli | 20 01 40 , 15 01 04 , 15 01 11 * | | | | | |
| Stikls | 20 01 02 , 15 01 07 | | | | | |
| Plastmasa | 20 01 39 , 15 01 02 | | | | | |
| Papīrs un kartons | 20 01 01 , 15 01 01 | | | | | |
| Bioatkritumi | 20 01 08 , 20 01 25 , 20 02 01 | | | | | |
| Koks | 20 01 37 *, 20 01 38 , 15 01 03 | | | | | |
| Tekstilmateriāli | 20 01 10 , 20 01 11 , 15 01 09 | | | | | |
| Elektriskās un elektroniskās iekārtas | 20 01 21 *, 20 01 23 *, 20 01 35 *, 20 01 36 | | | | | |
| Akumulatori un baterijas | 20 01 33 *, 20 01 34 | | | | | |
| Lielgabarīta atkritumi | 20 03 07 | | | | | |
| Jaukti atkritumi | 20 03 01 , 15 01 06 | | | | | |
| Cits (konkretizēt) | 20 01 13 *, 20 01 14 *, 20 01 15 *, 20 01 17 *, 20 01 19 *, 20 01 26 *, 20 01 27 *, 20 01 28 , 20 01 29 *, 20 01 30 , 20 01 31 *, 20 01 32 , 20 01 41 , 20 01 99 , 20 02 03 , 20 03 02 , 20 03 03 , 20 03 99 , 15 01 05 , 15 01 10 * | | | | | |

Sadzīves atkritumu komponents

Atkritumu kodi (7)

7

Cita izmantotā klasifikācija

Verifikācijas process

Kontrolpārbaude

(jā/nē)

Laikrindu pārbaude

(jā/nē)

Audits

(jā/nē)

Verifikācijas procesa apraksts

Metāli

20 01 40 , 15 01 04 , 15 01 11 *

Stikls

20 01 02 , 15 01 07

Plastmasa

20 01 39 , 15 01 02

Papīrs un kartons

20 01 01 , 15 01 01

Bioatkritumi

20 01 08 , 20 01 25 , 20 02 01

Koks

20 01 37 *, 20 01 38 , 15 01 03

Tekstilmateriāli

20 01 10 , 20 01 11 , 15 01 09

Elektriskās un elektroniskās iekārtas

20 01 21 *, 20 01 23 *, 20 01 35 *, 20 01 36

Akumulatori un baterijas

20 01 33 *, 20 01 34

Lielgabarīta atkritumi

20 03 07

Jaukti atkritumi

20 03 01 , 15 01 06

Cits (konkretizēt)

20 01 13 *, 20 01 14 *, 20 01 15 *, 20 01 17 *, 20 01 19 *, 20 01 26 *, 20 01 27 *, 20 01 28 , 20 01 29 *, 20 01 30 , 20 01 31 *, 20 01 32 , 20 01 41 , 20 01 99 , 20 02 03 , 20 03 02 , 20 03 03 , 20 03 99 , 15 01 05 , 15 01 10 *

3.1.4.   Metodes, ko izmanto, lai aplēstu radušos jaukto sadzīves atkritumu sastāvu pa materiāliem

3.1.5.   Mājsaimniecību radīto atkritumu aplēstais īpatsvars (%) sadzīves atkritumos un apraksts par to, kā šī aplēse aprēķināta

3.1.6.   Pieejas, ko izmanto, lai izslēgtu atkritumus, kas pēc rakstura un sastāva nav līdzīgi mājsaimniecības atkritumiem, jo īpaši attiecībā uz:

| — | izlietoto iepakojumu un elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem no komerciāliem un rūpnieciskiem avotiem, kas nav līdzīgi mājsaimniecību radītajiem atkritumiem, un |
| --- | --- |

—

izlietoto iepakojumu un elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem no komerciāliem un rūpnieciskiem avotiem, kas nav līdzīgi mājsaimniecību radītajiem atkritumiem, un

| — | tāda veida atkritumiem, ko gan rada mājsaimniecības, bet kas nepieder pie sadzīves atkritumiem (piemēram, būvgruži un ēku nojaukšanas atkritumi). |
| --- | --- |

—

tāda veida atkritumiem, ko gan rada mājsaimniecības, bet kas nepieder pie sadzīves atkritumiem (piemēram, būvgruži un ēku nojaukšanas atkritumi).

3.1.7.   Skaidrojums par aplēsēm, ko izmanto, lai aizpildītu trūkstošos datus par radītajiem sadzīves atkritumiem – mājsaimniecību radītajiem atkritumu daudzumiem (piemēram, tāpēc, ka savākšanas sistēmas mājsaimniecības aptver nepilnīgi) un līdzīgiem atkritumiem (piemēram, tāpēc, ka dati par atkritumu savākšanu nepilnīgi aptver līdzīgos atkritumus)

3.1.8.   Atšķirības no iepriekšējos gados ziņotajiem datiem

Skaidrojums par būtiskām metodoloģiskām izmaiņām pašreizējā pārskata gadā izmantotajā pieejā, ko izmanto datu vākšanā par sadzīves atkritumiem, salīdzinājumā ar iepriekšējos pārskata gados izmantoto pieeju (jo īpaši jānorāda retrospektīvas pārskatīšanas, to raksturs un tas, vai attiecībā uz konkrētu gadu ir jāuzrāda pārrāvums).

Iemesli, ar ko skaidrojama tonnāžas starpība attiecībā uz katru sadzīves atkritumu komponentu, kura daudzums par vairāk nekā 10 % atšķiras no datiem, kas iesniegti par iepriekšējo pārskata gadu.

| Sadzīves atkritumu komponents | Atšķirība (%) | Galvenais atšķirības iemesls |
| --- | --- | --- |
| | | |

Sadzīves atkritumu komponents

Atšķirība (%)

Galvenais atšķirības iemesls

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

3.2.   Sadzīves atkritumu apsaimniekošana

3.2.1.   Apstrādes operāciju klasifikācija

Informācija par izmantoto apstrādes operāciju klasifikāciju (ja tiek izmantota standarta klasifikācija, piemēram, likvidēšanas [apglabāšanas] vai atgūšanas (reģenerācijas) darbību kodi, kas uzskaitīti Direktīvas 2008/98/EK I un II pielikumā, norāda to nosaukumu vai arī norāda un apraksta visas relevantās izmantotās kategorijas).

3.2.2.   Apraksts par metodēm, ar ko nosaka apstrādāto sadzīves atkritumu daudzumu (atzīmē ar krustiņu)

| Datu vākšanas metodes / Sadzīves atkritumu veids | Administratīvie dati | Apsekojumi | Elektroniskais reģistrs | Dati no atkritumu apsaimniekotājiem | Dati no pašvaldībām | Dati no ražotāja paplašinātas atbildības shēmām | Cits (konkretizēt) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā | | | | | | | |
| Metāli | | | | | | | |
| Stikls | | | | | | | |
| Plastmasa | | | | | | | |
| Papīrs un kartons | | | | | | | |
| Bioatkritumi | | | | | | | |
| Koks | | | | | | | |
| Tekstilmateriāli | | | | | | | |
| Elektriskās un elektroniskās iekārtas | | | | | | | |
| Akumulatori un baterijas | | | | | | | |
| Lielgabarīta atkritumi | | | | | | | |
| Jaukti atkritumi | | | | | | | |
| Cits (konkretizēt) | | | | | | | |

Datu vākšanas metodes / Sadzīves atkritumu veids

Administratīvie dati

Apsekojumi

Elektroniskais reģistrs

Dati no atkritumu apsaimniekotājiem

Dati no pašvaldībām

Dati no ražotāja paplašinātas atbildības shēmām

Cits (konkretizēt)

Kopā

Metāli

Stikls

Plastmasa

Papīrs un kartons

Bioatkritumi

Koks

Tekstilmateriāli

Elektriskās un elektroniskās iekārtas

Akumulatori un baterijas

Lielgabarīta atkritumi

Jaukti atkritumi

Cits (konkretizēt)

Papildu informācija par metodēm, tostarp par izmantoto metožu kombināciju

3.2.3.   Sagatavošana atkārtotai izmantošanai

Apraksts par to, kā aprēķināti daudzumi, kas norādīti pie kategorijā “sagatavošana atkārtotai izmantošanai”.

3.2.4.   Apraksts par izmantotajiem mērījumpunktiem reciklēšanā (piemēram, aprēķinpunkts vai šķirošanas operācijas izlaides punkts (attiecīgi atskaitot nemērķmateriālus)), un par atkritumu stadijas beigu kritērijiem u. c., tostarp variācijām reģionālā un vietējā līmenī un attiecībā uz mājsaimniecības atkritumiem un līdzīgiem atkritumiem (attiecīgā gadījumā)

| Sadzīves atkritumu komponents | Izmantoto mērījumpunktu apraksts |
| --- | --- |
| Metāli | |
| Metāli no incinerācijas smagajiem pelniem | |
| Stikls | |
| Plastmasa | |
| Papīrs un kartons | |
| Bioatkritumi | |
| Koks | |
| Tekstilmateriāli | |
| Elektriskās un elektroniskās iekārtas | |
| Akumulatori un baterijas | |
| Lielgabarīta atkritumi | |
| Citi | |

Sadzīves atkritumu komponents

Izmantoto mērījumpunktu apraksts

Metāli

Metāli no incinerācijas smagajiem pelniem

Stikls

Plastmasa

Papīrs un kartons

Bioatkritumi

Koks

Tekstilmateriāli

Elektriskās un elektroniskās iekārtas

Akumulatori un baterijas

Lielgabarīta atkritumi

Citi

Detalizēts apraksts par metodiku, pēc kuras aprēķina to nemērķmateriālu daudzumu, kas aizvākti posmā starp mērījumpunktu un aprēķinpunktu (pēc vajadzības)

3.2.5.   Apraksts par metodiku, pēc kuras attiecībā uz katru materiālu nosaka reciklēto materiālu daudzumu, ko satur no vairākiem materiāliem sastāvoši atkritumi

3.2.6.   Vidējo zuduma rādītāju (VZR) izmantošana

Apraksts par šķirotajiem atkritumiem, kam piemēro VZR, šķirotavu veidiem, kam piemēro dažādus VZR, metodiku, kā aprēķināt VZR šādā punktā(-os), tostarp par jebkādu izmantoto apsekojumu statistisko pareizību un jebkādu tehnisko specifikāciju raksturu.

| Šķirotais atkritummateriāls un šķirotavas veids | Piemērotais VZR (%) | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| | | |

Šķirotais atkritummateriāls un šķirotavas veids

Piemērotais VZR (%)

Apraksts

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

3.2.7.   Atkritumu iedalījums sadzīves atkritumos un pārējos atkritumos mērījumpunktā

Apraksts par metodiku, kā izslēdz atkritumus, kas nav sadzīves atkritumi (drīkst izmantot agregētus datus no visiem līdzīga veida kompleksiem).

| Atkritummateriāli / atkritumu kodi | Kompleksa veids | Sadzīves atkritumu īpatsvars (%) | Apraksts, ar kādu metodiku īpatsvars iegūts. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Atkritummateriāli / atkritumu kodi

Kompleksa veids

Sadzīves atkritumu īpatsvars (%)

Apraksts, ar kādu metodiku īpatsvars iegūts.

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

3.2.8.   Atkritumu attiecināšana uz dažādām dalībvalstīm mērījumpunktā

Apraksts par metodiku, kā izslēdz atkritumus no citām dalībvalstīm vai trešām valstīm (drīkst izmantot agregētus datus no visiem līdzīga veida kompleksiem).

| Atkritummateriāli / atkritumu kodi | Komplekss | No dalībvalsts nākušo atkritumu īpatsvars (%) | Apraksts, ar kādu metodiku īpatsvars iegūts. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Atkritummateriāli / atkritumu kodi

Komplekss

No dalībvalsts nākušo atkritumu īpatsvars (%)

Apraksts, ar kādu metodiku īpatsvars iegūts.

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

3.2.9.   Tādu sadzīves bioatkritumu reciklēšana, kas netiek dalīti savākti vai atdalīti un reciklēti rašanās vietā (relevanti līdz 2026. gadam)

Informācija par pasākumiem, ar kuriem nodrošina, ka tiek ievēroti Direktīvas 2008/98/EK 11.a panta 4. punkta pirmās daļas nosacījumi par tādu sadzīves bioatkritumu reciklēšanu, kuri netiek dalīti savākti vai atdalīti un reciklēti rašanās vietā.

3.2.10.   Rašanās vietā atdalīti un reciklēti bioatkritumi

Vispārīgs apraksts par izmantoto metodiku, tostarp par tiešo un netiešo mērījumu un vienkāršotas metodikas izmantošanu, mērot rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu daudzumu.

Apraksts par metodēm, ko izmanto, lai ar reģistru vai apsekojumu palīdzību noskaidrotu aktīvo reciklēšanas vienību skaitu vai to personu skaitu, kas iesaistītas rašanās vietā atdalītu sadzīves bioatkritumu reciklēšanā, un lai nodrošinātu, ka aktīvo reciklēšanas vienību skaitā ietilpst tikai atkritumu radītāju aktīvi izmantotās reciklēšanas vienības.

Apraksts par metodēm, ar kurām nosaka rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu daudzumus, kā to paredz II pielikumā norādītās formulas.

Detalizēts apraksts par apsekojumiem, tostarp to periodiskumu, apakšparaugiem, ticamības līmeņiem un ticamības intervāliem.

Apraksts par pasākumiem, ar ko nodrošina, ka rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu paziņotie daudzumi nav pārvērtēti (tostarp par to, vai tiek piemērots ar mitruma zudumiem saistītais koeficients).

Apraksts par pasākumiem, ar ko nodrošina, ka rašanās vietā atdalīto un reciklēto sadzīves bioatkritumu apstrāde notiek pareizi un ka reciklēšanas izlaides produkti tiek izmantoti, un ka šāda izmantojuma rezultātā labumu gūst lauksaimniecība vai notiek ekoloģiski uzlabojumi.

3.2.11.   Pēc sadzīves atkritumu incinerācijas atdalīto un reciklēto metālu daudzumu aprēķināšana

Detalizēts apraksts par metodi, ar kādu vāc datus, kas vajadzīgi, lai aprēķinātu no incinerācijas smagajiem pelniem atdalīto metālu daudzumu.

Apraksts par pieeju, ko izmanto, lai izmērītu kopējo metālu koncentrāta daudzumu, kas iegūts no incinerācijas smagajiem pelniem.

Apraksts par metodi, ar kādu aplēš metāla satura vidējo līmeni metālu koncentrāta kopējā daudzumā; te ietilpst arī veikto apsekojumu ticamība.

Apraksts par metodi, ar kādu aplēš, kāda sadzīves atkritumu proporcionālā daļa nonāk incinerācijas stacijās; te ietilpst arī veikto apsekojumu ticamība.

3.2.12.   Cita atkritumu atgūšana (reģenerācija)

Apraksts par dažādām atkritumu apstrādes operācijām, par ko ziņo A daļas tabulā kategorijā “cita atgūšana”, un to īpatsvars (%)

3.2.13.   Informācija par to, kādā mērā atkritumu pagaidu glabāšana ietekmē apstrādāto atkritumu apjomus konkrētā gadā, aplēses, kāds atkritumu daudzums reciklēts pašreizējā pārskata gadā (pēc pagaidu glabāšanas iepriekšējā pārskata gadā) un par atkritumiem, kas pašreizējā pārskata gadā nonāk pagaidu glabāšanā

3.2.14.   Atšķirības no datiem, kas ziņoti par iepriekšējiem pārskata gadiem

Būtiskas metodoloģiskas izmaiņas pašreizējā pārskata gadā izmantotajā aprēķina metodē salīdzinājumā ar iepriekšējos pārskata gados izmantoto metodi, ja tādas ir (jo īpaši jānorāda retrospektīvas pārskatīšanas, to raksturs un tas, vai attiecībā uz konkrētu gadu ir jāuzrāda pārrāvums).

Iemesli, ar ko skaidrojama tonnāžas starpība (kuras atkritumu plūsmas, sektori vai aplēses rada starpību un kādi ir dziļākie cēloņi) attiecībā uz katru reciklēto sadzīves atkritumu komponentu, kura daudzums par vairāk nekā 10 % atšķiras no datiem, kas iesniegti par iepriekšējo pārskata gadu.

| Sadzīves atkritumu komponents | Atšķirība (%) | Galvenais atšķirības iemesls |
| --- | --- | --- |
| | | |

Sadzīves atkritumu komponents

Atšķirība (%)

Galvenais atšķirības iemesls

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

3.2.15.   Datu verifikācija: reciklētie sadzīves atkritumi

| Sadzīves atkritumu komponents | Verifikācijas process |
| --- | --- |
| Kontrolpārbaude
  (jā/nē) | Laikrindu pārbaude
  (jā/nē) | Audits
  (jā/nē) | Verifikācijas procesa apraksts |
| Metāli | | | | |
| Metāli no incinerācijas smagajiem pelniem | | | | |
| Stikls | | | | |
| Plastmasa | | | | |
| Papīrs un kartons | | | | |
| Bioatkritumi | | | | |
| Koks | | | | |
| Tekstilmateriāli | | | | |
| Elektriskās un elektroniskās iekārtas | | | | |
| Akumulatori un baterijas | | | | |
| Lielgabarīta atkritumi | | | | |
| Jaukti atkritumi | | | | |
| Cits | | | | |

Sadzīves atkritumu komponents

Verifikācijas process

Kontrolpārbaude

(jā/nē)

Laikrindu pārbaude

(jā/nē)

Audits

(jā/nē)

Verifikācijas procesa apraksts

Metāli

Metāli no incinerācijas smagajiem pelniem

Stikls

Plastmasa

Papīrs un kartons

Bioatkritumi

Koks

Tekstilmateriāli

Elektriskās un elektroniskās iekārtas

Akumulatori un baterijas

Lielgabarīta atkritumi

Jaukti atkritumi

Cits

4.   Datu pareizība

4.1.1.   Apraksts par galvenajām problēmām, kas skar sadzīves atkritumu rašanās un apstrādes datu pareizību, tostarp kļūdas, kas saistītas ar paraugošanu, aptvērumu, mērījumiem, apstrādi un nerespondenci

4.1.2.   Skaidrojums par to apsekojumu tvērumu un derīgumu, kuros vāc datus par sadzīves atkritumu rašanos un apstrādi.

4.1.3.   Attiecībā uz sadzīves atkritumu rašanos un apstrādi izmantotie statistiskie apsekojumi.

| Sadzīves atkritumu komponents | Gads | Apsekotā ģenerālkopas daļa procentos | Dati (tonnas) | Ticamības līmenis | Kļūdas robeža | Informācija par pielāgojumiem starp apsekojuma gadu un pašreizējo gadu | Cita informācija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | |

Sadzīves atkritumu komponents

Gads

Apsekotā ģenerālkopas daļa procentos

Dati (tonnas)

Ticamības līmenis

Kļūdas robeža

Informācija par pielāgojumiem starp apsekojuma gadu un pašreizējo gadu

Cita informācija

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

IV.   Konfidencialitāte

Konfidencialitāte

Pamatojums, kāpēc šā kvalitātes pārbaudes ziņojuma konkrētas daļas lūgts nepublicēt.

V.   Galvenās valsts tīmekļa vietnes, atsauces dokumenti un publikācijas

Galvenās valsts tīmekļa vietnes, atsauces dokumenti un publikācijas

C.   FORMĀTS, KĀDĀ ZIŅO PAR PASĀKUMIEM, KAS VEIKTI ATBILSTĪGI DIREKTĪVAS 2008/98/EK 11.A PANTA 3. UN 8. PUNKTAM

FORMĀTS, KĀDĀ ZIŅO PAR PASĀKUMIEM, KAS VEIKTI ATBILSTĪGI DIREKTĪVAS 2008/98/EK 11.A PANTA 3. UN 8. PUNKTAM

1.   Detalizēts apraksts par sadzīves atkritumu kvalitātes kontroles un izsekojamības sistēmu, kas minēta Direktīvas 2008/98/EK 11.a panta 3. punktā un 8. punktā

2.   Ārpus dalībvalsts apstrādāto sadzīves atkritumu kvalitātes kontrole un izsekojamība

| Sadzīves atkritumu komponents | Galīgā apstrāde notiek dalībvalstī
  (jā/nē) | Nosūtīts uz citu ES dalībvalsti
  (jā/nē) | Eksportēts ārpus ES
  (jā/nē) | Apraksts par sadzīves atkritumu kvalitātes kontrolei un izsekojamībai veltītiem specifiskiem pasākumiem, jo īpaši attiecībā uz datu vākšanu, monitoringu un validēšanu. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Metāli | | | | |
| Metāli no incinerācijas smagajiem pelniem | | | | |
| Stikls | | | | |
| Plastmasa | | | | |
| Papīrs un kartons | | | | |
| Bioatkritumi | | | | |
| Koks | | | | |
| Tekstilmateriāli | | | | |
| Elektriskās un elektroniskās iekārtas | | | | |
| Akumulatori un baterijas | | | | |
| Lielgabarīta atkritumi | | | | |
| Jaukti atkritumi | | | | |
| Cits | | | | |

Sadzīves atkritumu komponents

Galīgā apstrāde notiek dalībvalstī

(jā/nē)

Nosūtīts uz citu ES dalībvalsti

(jā/nē)

Eksportēts ārpus ES

(jā/nē)

Apraksts par sadzīves atkritumu kvalitātes kontrolei un izsekojamībai veltītiem specifiskiem pasākumiem, jo īpaši attiecībā uz datu vākšanu, monitoringu un validēšanu.

Metāli

Metāli no incinerācijas smagajiem pelniem

Stikls

Plastmasa

Papīrs un kartons

Bioatkritumi

Koks

Tekstilmateriāli

Elektriskās un elektroniskās iekārtas

Akumulatori un baterijas

Lielgabarīta atkritumi

Jaukti atkritumi

Cits

3.   Detalizēts apraksts par pasākumiem, ar kuriem nodrošina, ka eksportētājs spēj pierādīt, ka atkritumu sūtījums atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1013/2006 (8) prasībām un ka atkritumu apstrāde ārpus Savienības ir notikusi apstākļos, kas ir visumā līdzvērtīgi tiem, ko paredz relevantie ES vides tiesību akti.

8

---

(1)  Radīto atkritumu daudzumu pa materiālu veidiem nosaka, balstoties uz datiem par dalīti savāktiem atkritumiem un uz aplēsēm, kuru pamatā ir regulāri atjaunināti apsekojumi par sadzīves atkritumu sastāvu. Ja šādi apsekojumi nav pieejami, var izmantot kategoriju “jaukti atkritumi”.

1

(2)  Te ietilpst incinerācija ar enerģijas atgūšanu un to atkritumu atkalpārstrāde, kas izmantojami par kurināmo vai citu enerģijas ražošanas līdzekli. Enerģijas atgūšanai pakļauto atkritumu masu pa materiālu veidiem nosaka, balstoties uz aplēsēm, kuru pamatā ir regulāri atjaunināti apsekojumi par sadzīves atkritumu sastāvu. Ja šādi apsekojumi nav pieejami, var izmantot kategoriju “jaukti atkritumi”.

2

(3)  Te neietilpst sagatavošana atkārtotai izmantošanai, reciklēšana un enerģijas atgūšana, bet ietilpst aizbēršana.

3

(4)  Par metāliem, kas atdalīti pēc sadzīves atkritumu incinerācijas, ziņo atsevišķi un tos nenorāda rindā, kurā ziņo par metāliem, un kopējā atkritumu daudzumā, kas nonāk enerģijas atgūšanas operācijās.

4

(5)  Par rašanās vietā atdalītiem un reciklētiem bioatkritumiem ziņo atsevišķi un tos nenorāda rindā, kurā ziņo par bioatkritumiem.

5

(6)  Te ietilpst lielgabarīta atkritumi, kuri jāsavāc un jāapstrādā īpašā veidā, piemēram, mēbeles un matrači.

6

(7)  Saskaņā ar Lēmumu 2000/532/EK noteiktie atkritumu kodi.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regula (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem (OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.).

8

---

VI PIELIKUMS

DATI PAR 7. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTAJĀM MINERĀLU UN SINTĒTISKAJĀM ZIEŽVIELĀM, RŪPNIECISKAJĀM EĻĻĀM UN ATKRITUMEĻĻĀM

A.   DATU ZIŅOŠANAS FORMĀTS

1. tabula

Datu paziņošana par tirgū laistajām minerālajām un sintētiskajām ziežvielām un rūpnieciskajām eļļām un par atkritumeļļu apstrādi

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgū laistās eļļas (5)

  (t) | Radušās atkritumeļļas (6) (sausa eļļa)
  (t) | Dalīti savāktas (7) atkritumeļļas
  (t) | Eksportētas (8) atkritumeļļas
  (t) | Importētas (9) atkritumeļļas
  (t) | Reģenerācija (10)
  (t) | Cita reciklēšana (11)

  (t) | Enerģijas atgūšana (12) (R1)
  (t) | Likvidēšana (13)

  (t) |
| | | | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa (14) | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa (14) | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa (14) | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa |
| Motoreļļas un transmisijeļļas (1) | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Rūpnieciskās eļļas (2) | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Rūpnieciskās eļļas (tikai emulsijas) (3) | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Eļļas un koncentrāti, kas radušies atdalīšanā (4) | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tumši pelēkās rūtis: nav jāziņo.






  (10-13) | Paziņotie daudzumi attiecas uz dalīti savāktu atkritumeļļu. Summa no 6.–9. ailē norādītajām sausas eļļas vērtībām ir vienāda ar 3. ailē norādītajām sausas eļļas vērtībām, kuras koriģētas, ņemot vērā eksportētās un importētās atkritumeļļas (3. aile – 4. aile + 5. aile = 6. aile + 7. aile + 8. aile + 9. aile).
  Saskaņā ar atkritumeļļu reģenerācijas definīciju Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 18. punktā; te neietilpst reģenerētas eļļas, ko izmanto enerģijas atgūšanai vai par kurināmo. |

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Tirgū laistās eļļas (5)

(t)

Radušās atkritumeļļas (6) (sausa eļļa)

(t)

Dalīti savāktas (7) atkritumeļļas

(t)

Eksportētas (8) atkritumeļļas

(t)

Importētas (9) atkritumeļļas

(t)

Reģenerācija (10)

(t)

Cita reciklēšana (11)

(t)

Enerģijas atgūšana (12) (R1)

(t)

Likvidēšana (13)

(t)

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa (14)

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa (14)

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa (14)

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa

Motoreļļas un transmisijeļļas (1)

Rūpnieciskās eļļas (2)

Rūpnieciskās eļļas (tikai emulsijas) (3)

Eļļas un koncentrāti, kas radušies atdalīšanā (4)

Tumši pelēkās rūtis: nav jāziņo.

(10-13)

Paziņotie daudzumi attiecas uz dalīti savāktu atkritumeļļu. Summa no 6.–9. ailē norādītajām sausas eļļas vērtībām ir vienāda ar 3. ailē norādītajām sausas eļļas vērtībām, kuras koriģētas, ņemot vērā eksportētās un importētās atkritumeļļas (3. aile – 4. aile + 5. aile = 6. aile + 7. aile + 8. aile + 9. aile).

Saskaņā ar atkritumeļļu reģenerācijas definīciju Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 18. punktā; te neietilpst reģenerētas eļļas, ko izmanto enerģijas atgūšanai vai par kurināmo.

2. tabula

Ziņošana par datiem par atkritumeļļu apstrādi

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atgūšanas operāciju rezultātā iegūtā izlaide | Reģenerācija (10)

  (t) | Cita reciklēšana
  (t) | Enerģijas atgūšana vai pārstrāde materiālos, ko paredzēts izmantot par kurināmo (t. sk. reģenerētās eļļas, ko izmanto par kurināmo)
  (t) | Likvidēšana (D10)
  (t) |
| Reģenerēta pamateļļa – I grupa (11)
   (12) | | | | |
| Reģenerēta pamateļļa – II grupa (13) | | | | |
| Reģenerēta pamateļļa – III grupa (14) | | | | |
| Reģenerēta pamateļļa – IV grupa (15) | | | | |
| Reciklēti produkti (16) (precizēt) | | | | |
| Kurināmā produkti enerģijas atgūšanai ārpus objekta – vieglā degvieleļļa | | | | |
| Kurināmā produkti enerģijas atgūšanai ārpus objekta – destilēta degvieleļļa | | | | |
| Kurināmā produkti enerģijas atgūšanai ārpus objekta – smagā degvieleļļa | | | | |
| Kurināmā produkti enerģijas atgūšanai ārpus objekta – atgūta degvieleļļa | | | | |
| Kurināmā produkti enerģijas atgūšanai ārpus objekta – pārstrādāta degvieleļļa | | | | |
| Enerģijas atgūšana (reģenerācija) objektā (17) | | | | |
| Cits (norādīt un pievienot rindas pēc vajadzības) | | | | |
| Tumši pelēkās rūtis: nav jāziņo. |

1

2

3

4

5

Atgūšanas operāciju rezultātā iegūtā izlaide

Reģenerācija (10)

(t)

Cita reciklēšana

(t)

Enerģijas atgūšana vai pārstrāde materiālos, ko paredzēts izmantot par kurināmo (t. sk. reģenerētās eļļas, ko izmanto par kurināmo)

(t)

Likvidēšana (D10)

(t)

Reģenerēta pamateļļa – I grupa (11)
   (12)

Reģenerēta pamateļļa – II grupa (13)

Reģenerēta pamateļļa – III grupa (14)

Reģenerēta pamateļļa – IV grupa (15)

Reciklēti produkti (16) (precizēt)

Kurināmā produkti enerģijas atgūšanai ārpus objekta – vieglā degvieleļļa

Kurināmā produkti enerģijas atgūšanai ārpus objekta – destilēta degvieleļļa

Kurināmā produkti enerģijas atgūšanai ārpus objekta – smagā degvieleļļa

Kurināmā produkti enerģijas atgūšanai ārpus objekta – atgūta degvieleļļa

Kurināmā produkti enerģijas atgūšanai ārpus objekta – pārstrādāta degvieleļļa

Enerģijas atgūšana (reģenerācija) objektā (17)

Cits (norādīt un pievienot rindas pēc vajadzības)

Tumši pelēkās rūtis: nav jāziņo.

3. tabula

Datu paziņošana par tirgū laistajām minerālajām un sintētiskajām ziežvielām un rūpnieciskajām eļļām un par atkritumeļļu apstrādi, kas nav uzskaitītas 1. tabulā

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savāktās (1) atkritumeļļas (t) | Eksportētas (2) atkritumeļļas (t) | Importētas (3) atkritumeļļas (t) | Likvidēšana (4) (D10) (t) | Reģenerācija (t) (5) | Cita reciklēšana (6) (t) | Enerģijas atgūšana (reģenerācija) (t) (7) |
| | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa | Iesk. ūdeni | Sausa eļļa |
| Tehnoloģiskās eļļas | | | | | | | | | | | | | | |
| Rūpnieciskās eļļas (nelubricējošas) | | | | | | | | | | | | | | |
| Ziedes | | | | | | | | | | | | | | |
| Ziežvielu rafinēšanas ekstrakti | | | | | | | | | | | | | | |
| Tilpņu eļļas | | | | | | | | | | | | | | |
| Gaiši pelēkās rūtis: ziņošana ir brīvprātīga.






  (1–7) | Skaidrojumus sk. 1. tabulas 3. līdz 9. ailē un attiecīgajās piezīmēs. |

1

2

3

4

5

6

7

Savāktās (1) atkritumeļļas (t)

Eksportētas (2) atkritumeļļas (t)

Importētas (3) atkritumeļļas (t)

Likvidēšana (4) (D10) (t)

Reģenerācija (t) (5)

Cita reciklēšana (6) (t)

Enerģijas atgūšana (reģenerācija) (t) (7)

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa

Iesk. ūdeni

Sausa eļļa

Tehnoloģiskās eļļas

Rūpnieciskās eļļas (nelubricējošas)

Ziedes

Ziežvielu rafinēšanas ekstrakti

Tilpņu eļļas

Gaiši pelēkās rūtis: ziņošana ir brīvprātīga.

(1–7)

Skaidrojumus sk. 1. tabulas 3. līdz 9. ailē un attiecīgajās piezīmēs.

4. tabula

Atsauces vērtības radušos atkritumeļļu aprēķināšanai

| | 1 |
| --- | --- |
| Tirgū laisto eļļu procentuālā daļa (%) |
| Motoreļļas un transmisijeļļas | |
| Motoreļļas | 52 |
| Transmisijeļļas | 76 |
| Rūpnieciskās eļļas | |
| Mašīneļļas | 50 |
| Hidrauliskās eļļas | 75 |
| Turbīneļļas | 70 |
| Transformatoreļļas | 90 |
| Siltumnesējas eļļas | 90 |
| Kompresoreļļas | 50 |
| Pamateļļas | 50 |
| Metālapstrādes eļļas, ko izmanto emulsijās | 49 |

1

Tirgū laisto eļļu procentuālā daļa (%)

Motoreļļas un transmisijeļļas

Motoreļļas

52

Transmisijeļļas

76

Rūpnieciskās eļļas

Mašīneļļas

50

Hidrauliskās eļļas

75

Turbīneļļas

70

Transformatoreļļas

90

Siltumnesējas eļļas

90

Kompresoreļļas

50

Pamateļļas

50

Metālapstrādes eļļas, ko izmanto emulsijās

49

B.   FORMĀTS, KĀDĀ SAGATAVO KVALITĀTES PĀRBAUDES ZIŅOJUMU, KO SNIEDZ KOPĀ AR A DAĻĀ MINĒTAJIEM DATIEM

I.   Vispārīga informācija

1.   Dalībvalsts:

2.   Datus un aprakstu iesniedzošā organizācija:

3.   Kontaktpersona/kontaktinformācija:

4.   Pārskata gads:

5.   Iesniegšanas datums / versija

6.   Saite uz dalībvalsts publicētajiem datiem (ja ir):

II.   Informācija par tirgū laistajām eļļām un atkritumeļļām

1.   Datu vākšanas metodes (attiecīgo aili atzīmē ar krustiņu, pēdējā aile ir jāaizpilda)

| Datu vākšanas metodes/Datu kopa | Administratīvie dati | Apsekojumi | Elektroniskais reģistrs | Dati no atkritumu apsaimniekotājiem | Dati no ražotāja paplašinātas atbildības shēmām | Cits (konkretizēt) | Detalizēts metodikas apraksts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgū laistās eļļas | | | | | | | |
| Savāktās atkritumeļļas | | | | | | | |
| Atkritumeļļu reģenerācija | | | | | | | |
| Cita atkritumeļļu reciklēšana | | | | | | | |
| Enerģijas atguve no atkritumeļļām | | | | | | | |
| Atkritumeļļu likvidēšana | | | | | | | |

Datu vākšanas metodes/Datu kopa

Administratīvie dati

Apsekojumi

Elektroniskais reģistrs

Dati no atkritumu apsaimniekotājiem

Dati no ražotāja paplašinātas atbildības shēmām

Cits (konkretizēt)

Detalizēts metodikas apraksts

Tirgū laistās eļļas

Savāktās atkritumeļļas

Atkritumeļļu reģenerācija

Cita atkritumeļļu reciklēšana

Enerģijas atguve no atkritumeļļām

Atkritumeļļu likvidēšana

Pēc vajadzības pievienot rindas, kurās norāda specifisku atkritumeļļu apstrādi.

2.   Apraksts par metodiku, pēc kuras nosaka radušos atkritumeļļu daudzumu

3.   Apraksts par metodi, pēc kuras nosaka sausās eļļas saturu atkritumeļļā (piem., ūdens satura ķīmiskā analīze, speciālās zināšanas utt.)

4.   Apraksts par atkritumeļļu apstrādes izlaidi, par ko ziņots kategorijā “cita reciklēšana”; jānorāda daudzumi

5.   Apraksts par metodi, pēc kuras nosaka par kurināmo izmantoto pamateļļu daudzumu

6.   Dati par atkritumeļļu apstrādi ārpus dalībvalsts

7.   Detalizēts apraksts par atkritumeļļu kvalitātes kontrolei un izsekojamībai veltītiem specifiskiem pasākumiem, jo īpaši attiecībā uz datu monitoringu un validēšanu.

8.   Apraksts par to, no kādiem avotiem smelti dati par atkritumeļļu apstrādi citā dalībvalstī vai ārpus Savienības (piem., Regula (EK) Nr. 1013/2006 vai apstrādātāja primārie dati), un par datu kvalitāti

9.   Apraksts par grūtībām datu ievākšanā no apstrādātājiem, kas atrodas citā dalībvalstī vai ārpus Savienības

10.   Apraksts, ar kādiem pasākumiem nodrošina, ka eksportētājs, kas eksportē atkritumeļļas ārpus Savienības, spēj pierādīt, ka atkritumu sūtījums atbilst Regulas (EK) Nr. 1013/2006 prasībām un ka atkritumu apstrāde ārpus Savienības ir notikusi apstākļos, kas ir visumā līdzvērtīgi tiem, ko paredz relevantie ES vides tiesību akti.

11.   Datu pareizība

11.1.   Apraksts par galvenajām problēmām, kas skar atkritumeļļu rašanās, savākšanas un apstrādes datu kvalitāti un pareizību, tostarp kļūdas, kas saistītas ar paraugošanu, aptvērumu, mērījumiem, apstrādi un nerespondenci

11.2.   Cik pilnīga ir datu vākšana par minerālajām un sintētiskajām ziežvielām, rūpnieciskajām eļļām un atkritumeļļām

Detalizēta informācija par to, kā datu avoti aptver visus tirgū laisto minerālo un sintētisko ziežvielu un rūpniecisko eļļu daudzumus un savākto un apstrādāto atkritumeļļu daudzumus, un par visiem daudzumiem, kas pieskaitīti, pamatojoties uz aplēsēm, tostarp par to, kā šie daudzumi aplēsti un kāds to uz aplēsēm balstīto datu īpatsvars attiecīgajā datu kopā.

11.3.   Atšķirības no iepriekšējā pārskata gada datiem

Būtiskas metodoloģiskas izmaiņas pašreizējā pārskata gadā izmantotajā aprēķina metodē salīdzinājumā ar iepriekšējos pārskata gados izmantoto metodi, ja tādas ir.

Iemesli, ar ko skaidrojama tonnāžas starpība (kuras atkritumeļļas, sektori vai aplēses rada starpību un kādi ir dziļākie cēloņi) attiecībā uz katru apstrādāto atkritumeļļu kategoriju, kuras daudzums par vairāk nekā 10 % atšķiras no datiem, kas iesniegti par iepriekšējo pārskata gadu.

| Atkritumeļļas kategorija un apstrāde | Atšķirība (%) | Galvenais atšķirības iemesls |
| --- | --- | --- |
| | | |

Atkritumeļļas kategorija un apstrāde

Atšķirība (%)

Galvenais atšķirības iemesls

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

Vajadzības gadījumā pievieno rindas.

III.   Konfidencialitāte

Konfidencialitāte

Pamatojums, kāpēc šā ziņojuma konkrētas daļas lūgts nepublicēt.

IV.   Galvenās valsts tīmekļa vietnes, atsauces dokumenti un publikācijas

Galvenās valsts tīmekļa vietnes, atsauces dokumenti un publikācijas

Te ietilpst ziņojumi, kuros iztirzāta datu kvalitāte, aptvērums vai citi ar izpildi saistīti aspekti, piemēram, ziņojumi par atkritumeļļu savākšanas un apstrādes paraugpraksi un ziņojumi par eļļas importu, eksportu vai zudumiem.

---

(1)  T. sk. motoreļļas un transmisijeļļas (ko izmanto autotransportā, aviācijā, jūrniecībā, rūpniecībā un citās nozarēs); te neietilpst ziedes un kuģu tilpņu eļļas.

1

(2)  T. sk. mašīneļļas, hidrauliskās eļļas, turbīneļļas, transformatoreļļas, siltumnesējas eļļas, kompresoreļļas, pamateļļas; te neietilpst ziedes un emulsijās izmantotas eļļas.

2

(3)  T. sk. metālapstrādes eļļas; ja, gatavojot valsts līmeņa ziņojumus, netiek nošķirtas rūpnieciskās eļļas, ko izmanto emulsijās vai citādi, var sniegt agregētos datus par rūpnieciskajām eļļām, ko norāda rindā “rūpnieciskās eļļas”.

3

(4)  Tikai atkritumeļļas, kam Lēmumā 2000/532/EK piešķirts kods 190207*.

4

(5)  Dalībvalsts tirgū laistās eļļas, ņemot vērā eksporta zudumus (piem., vieglo automobiļu eksports) un importa guvumus (piem., vieglo automobiļu imports).

5

(6)  Atkritumeļļu daudzums, ņemot vērā zudumus manipulāciju un lietošanas gaitā. Radušos atkritumeļļu daudzumus var aprēķināt, pamatojoties uz valsts statistiku vai izmantojot 4. tabulā uzskaitītās atsauces vērtības.

6

(7)  Dalīti savāktas atkritumeļļas. Ja savākto atkritumeļļu daudzumu izsaka kā tilpumu, attiecīgo masu nosaka, piemērojot pārrēķina koeficientu 0,9 t/m3.

7

3

(8)  Uz citu valsti eksportēta atkritumeļļa (ņemot vērā Regulā (EK) Nr. 1013/2006 noteiktās atkritumu kategorijas).

8

(9)  Citā valstī radusies un no šīs valsts importēta atkritumeļļa (ņemot vērā Regulā (EK) Nr. 1013/2006 noteiktās atkritumu kategorijas).

9

(11)  Reciklēšana, kas nav reģenerācija, piem., par bitumena atšķaidītāju.

11

(12)  T. sk. atgūto (reģenerēto) eļļu izmantošana par kurināmo saskaņā ar atgūšanas (reģenerācijas) definīciju Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 15. punktā.

12

(13)  Likvidēšanas operācija “D10 Sadedzināšana uz zemes”, kas minēta Direktīvas 2008/98/EK I pielikumā.

13

(14)  Atkritumeļļas, neieskaitot ūdens saturu. Sausas eļļas saturu nosaka, mērot ūdens saturu. Atkritumeļļām, kas nav emulsijas, sauso saturu var noteikt, pieņemot, ka ūdens saturs ir 8 %. Rūpniecisko eļļu emulsijām sauso saturu var noteikt, pieņemot, ka ūdens saturs ir 90 %.

14

(10)  Reģenerēto eļļu daudzums. 2. tabulas 2. ailes ierakstu summu dala ar 1. tabulas 6. ailes ierakstu summu; iegūtā vērtība atspoguļo eļļas reģenerācijas pārveidošanas lietderības koeficientu.

10

(11)  I grupas pamateļļas satur mazāk par 90 % piesātināto ogļūdeņražu un/vai vairāk par 0,03 % sēra, un to viskozitātes indekss ir lielāks par vai vienāds ar 80 un mazāks par 120.

11

(12)  Ja, gatavojot valsts līmeņa ziņojumus, netiek izdalītas I-IV grupas eļļas, var sniegt agregētos datus par reģenerētajām pamateļļām, ko norāda rindā “Cits”.

12

(13)  II grupas pamateļļas satur ne mazāk par 90 % piesātināto ogļūdeņražu un ne vairāk par 0,03 % sēra, un to viskozitātes indekss ir lielāks par vai vienāds ar 80 un mazāks par 120.

13

(14)  III grupas pamateļļas satur ne mazāk par 90 % piesātināto ogļūdeņražu un ne vairāk par 0,03 % sēra, un to viskozitātes indekss ir lielāks par vai vienāds ar 120.

14

(15)  IV grupas pamateļļas ir polialfaolefīni. I–IV grupās neiekļautās pamateļļas norāda rindā “Cits”.

15

(16)  Ietilpst reciklēti produkti no pārējās atkritumeļļu reciklēšanas, par ko ziņo 1. tabulas 7. ailē.

16

(17)  Enerģijas atgūšana objektā nozīmē, ka atkritumeļļu atgūšana izpaužas kā iekšēja enerģijas ražošana, piem., rafinētavā.

17

---

| 20.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/101 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/101

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1005

(2019. gada 19. jūnijs),

ar ko nosaka, ka atvieglotā muitas nodokļa pagaidu atcelšana Nikaragvas izcelsmes banānu importam nav atbilstīga

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regulu (ES) Nr. 20/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Stabilizācijas mehānisms banāniem tika ieviests ar Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (2) (“nolīgums”), kas Centrālamerikas valstīm tiek provizoriski piemērots no 2013. gada un konkrēti Nikaragvai – no 2013. gada 1. augusta. |
| --- | --- |

(1)

Stabilizācijas mehānisms banāniem tika ieviests ar Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (2) (“nolīgums”), kas Centrālamerikas valstīm tiek provizoriski piemērots no 2013. gada un konkrēti Nikaragvai – no 2013. gada 1. augusta.

| (2) | Stabilizācijas mehānismā banāniem, ko īsteno ar Regulu (ES) Nr. 20/2013, ir noteikts, ka, līdzko kāda attiecīgā valsts sasniedz attiecībā uz svaigiem banāniem (Eiropas Savienības 2012. gada 1. janvāra Kombinētās nomenklatūras pozīcija 0803 90 10) noteikto importa apjoma robežlīmeni, Komisija pieņem īstenošanas aktu, lai uz laiku atceltu attiecīgās valsts izcelsmes svaigu banānu importam piemēroto atviegloto muitas nodokli vai noteiktu, ka šāda atcelšana nav atbilstīga. |
| --- | --- |

(2)

Stabilizācijas mehānismā banāniem, ko īsteno ar Regulu (ES) Nr. 20/2013, ir noteikts, ka, līdzko kāda attiecīgā valsts sasniedz attiecībā uz svaigiem banāniem (Eiropas Savienības 2012. gada 1. janvāra Kombinētās nomenklatūras pozīcija 0803 90 10) noteikto importa apjoma robežlīmeni, Komisija pieņem īstenošanas aktu, lai uz laiku atceltu attiecīgās valsts izcelsmes svaigu banānu importam piemēroto atviegloto muitas nodokli vai noteiktu, ka šāda atcelšana nav atbilstīga.

| (3) | 2019. gada 25. martā Nikaragvas izcelsmes svaigu banānu imports Savienībā pārsniedza Regulas (ES) Nr. 20/2013 pielikumā noteikto importa apjoma robežlīmeni – 14 500 tonnu. |
| --- | --- |

(3)

2019. gada 25. martā Nikaragvas izcelsmes svaigu banānu imports Savienībā pārsniedza Regulas (ES) Nr. 20/2013 pielikumā noteikto importa apjoma robežlīmeni – 14 500 tonnu.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 20/2013 15. panta 3. punktu Komisija, lemjot par to, vai atvieglotais muitas nodoklis būtu jāatceļ, ņēma vērā attiecīgā importa ietekmi uz situāciju Savienības banānu tirgū. Komisija izvērtēja attiecīgā importa ietekmi uz cenu līmeni Savienībā, situāciju attiecībā uz importu no citiem avotiem un Savienības svaigu banānu tirgus vispārējo stabilitāti. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 20/2013 15. panta 3. punktu Komisija, lemjot par to, vai atvieglotais muitas nodoklis būtu jāatceļ, ņēma vērā attiecīgā importa ietekmi uz situāciju Savienības banānu tirgū. Komisija izvērtēja attiecīgā importa ietekmi uz cenu līmeni Savienībā, situāciju attiecībā uz importu no citiem avotiem un Savienības svaigu banānu tirgus vispārējo stabilitāti.

| (5) | Nikaragvas izcelsmes svaigu banānu imports 2019. gadam noteiktā importa apjoma robežlīmeņa pārsniegšanas brīdī veidoja 1,5 % no tāda svaigu banānu importa Savienībā kopējā apjoma, uz kuru attiecas banānu stabilizācijas mehānisms. |
| --- | --- |

(5)

Nikaragvas izcelsmes svaigu banānu imports 2019. gadam noteiktā importa apjoma robežlīmeņa pārsniegšanas brīdī veidoja 1,5 % no tāda svaigu banānu importa Savienībā kopējā apjoma, uz kuru attiecas banānu stabilizācijas mehānisms.

| (6) | Savukārt imports no lielām eksportētājām valstīm, ar kurām Savienība arī noslēgusi brīvās tirdzniecības nolīgumus, proti, Kolumbijas, Ekvadoras un Kostarikas, veidoja attiecīgi 14,4 %, 19,3 % un 16,9 % no tām noteiktajiem importa apjoma robežlīmeņiem. Stabilizācijas mehānisma ietvaros “neizlietotie” daudzumi (aptuveni 5 milj. t) ievērojami pārsniedz importa no Nikaragvas 2019. gada 25. martā sasniegto kopējo apjomu (15 600 t). |
| --- | --- |

(6)

Savukārt imports no lielām eksportētājām valstīm, ar kurām Savienība arī noslēgusi brīvās tirdzniecības nolīgumus, proti, Kolumbijas, Ekvadoras un Kostarikas, veidoja attiecīgi 14,4 %, 19,3 % un 16,9 % no tām noteiktajiem importa apjoma robežlīmeņiem. Stabilizācijas mehānisma ietvaros “neizlietotie” daudzumi (aptuveni 5 milj. t) ievērojami pārsniedz importa no Nikaragvas 2019. gada 25. martā sasniegto kopējo apjomu (15 600 t).

| (7) | Importa no Nikaragvas vidējā cena 2019. gada pirmajos divos mēnešos bija 572 EUR/t, t. i., par 16 % zemāka nekā citas izcelsmes svaigu banānu importa Savienībā vidējā cena, kas bija 648 EUR/t. 2018. gadā banānu importa no Nikaragvas vidējā cena bija par 26 % zemāka nekā citas izcelsmes svaigu banānu importa Savienībā vidējā cena. |
| --- | --- |

(7)

Importa no Nikaragvas vidējā cena 2019. gada pirmajos divos mēnešos bija 572 EUR/t, t. i., par 16 % zemāka nekā citas izcelsmes svaigu banānu importa Savienībā vidējā cena, kas bija 648 EUR/t. 2018. gadā banānu importa no Nikaragvas vidējā cena bija par 26 % zemāka nekā citas izcelsmes svaigu banānu importa Savienībā vidējā cena.

| (8) | Tāpēc, lai gan jebkuras izcelsmes banānu vidējā vairumtirdzniecības cena 2019. gada janvārī un februārī bija par 8,3 % zemāka nekā attiecīgā cena 2018. gada janvārī un februārī, proti, 944 EUR/t 2019. gada janvārī un februārī salīdzinājumā ar 1 029 EUR/t 2018. gada janvārī un februārī, Savienībā saražoto banānu vidējā vairumtirdzniecības cena 2019. gada janvārī un februārī bija par 7,7 % augstāka nekā 2018. gada janvārī un februārī, proti, 1 086 EUR/t pirmajā minētajā laikposmā salīdzinājumā ar 1 008 EUR/t otrajā minētajā laikposmā. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc, lai gan jebkuras izcelsmes banānu vidējā vairumtirdzniecības cena 2019. gada janvārī un februārī bija par 8,3 % zemāka nekā attiecīgā cena 2018. gada janvārī un februārī, proti, 944 EUR/t 2019. gada janvārī un februārī salīdzinājumā ar 1 029 EUR/t 2018. gada janvārī un februārī, Savienībā saražoto banānu vidējā vairumtirdzniecības cena 2019. gada janvārī un februārī bija par 7,7 % augstāka nekā 2018. gada janvārī un februārī, proti, 1 086 EUR/t pirmajā minētajā laikposmā salīdzinājumā ar 1 008 EUR/t otrajā minētajā laikposmā.

| (9) | Tā kā Nikaragvas izcelsmes banānu imports ir neliels, tas neietekmēja Savienības banānu tirgus cenu. Tādējādi nekas neliecina par to, ka svaigu banānu imports no Nikaragvas, kas pārsniedz noteikto ikgadējo importa apjoma robežlīmeni, būtu destabilizējis Savienības tirgu vai būtiski ietekmējis ES ražotāju stāvokli. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā Nikaragvas izcelsmes banānu imports ir neliels, tas neietekmēja Savienības banānu tirgus cenu. Tādējādi nekas neliecina par to, ka svaigu banānu imports no Nikaragvas, kas pārsniedz noteikto ikgadējo importa apjoma robežlīmeni, būtu destabilizējis Savienības tirgu vai būtiski ietekmējis ES ražotāju stāvokli.

| (10) | Turklāt nekas neliecina par Savienības tirgus stāvokļa nopietnu pasliktināšanos vai nopietnu ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos Savienības attālākajos reģionos 2019. gada martā. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt nekas neliecina par Savienības tirgus stāvokļa nopietnu pasliktināšanos vai nopietnu ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos Savienības attālākajos reģionos 2019. gada martā.

| (11) | Tāpēc šobrīd nešķiet atbilstīgi atcelt atvieglotā muitas nodokļa piemērošanu Nikaragvas izcelsmes banānu importam. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc šobrīd nešķiet atbilstīgi atcelt atvieglotā muitas nodokļa piemērošanu Nikaragvas izcelsmes banānu importam.

| (12) | Tiek atgādināts, ka 2018. gadā importa no Nikaragvas apjoms noteikto ikgadējo importa apjoma robežlīmeni pārsniedza 10. aprīlī un ka līdz minētā gada beigām tas sasniedza 81 000 tonnu. Tomēr Komisija savā turpmākajā analīzē secināja, ka šis imports, kā arī imports no citām valstīm, kurām tiek piemērots stabilizācijas mehānisms, neradīja traucējumus Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Tiek atgādināts, ka 2018. gadā importa no Nikaragvas apjoms noteikto ikgadējo importa apjoma robežlīmeni pārsniedza 10. aprīlī un ka līdz minētā gada beigām tas sasniedza 81 000 tonnu. Tomēr Komisija savā turpmākajā analīzē secināja, ka šis imports, kā arī imports no citām valstīm, kurām tiek piemērots stabilizācijas mehānisms, neradīja traucējumus Savienības tirgū.

| (13) | Ņemot vērā to, ka gada importa apjoma robežlīmenis tika pārsniegts jau martā, un neraugoties uz to, ka importa no Nikaragvas kopējais apjoms Savienības tirgū ir neliels, Komisija turpinās uzraudzību šajā sakarā, un vajadzības gadījumā tā var vēlāk pieņemt pasākumus, |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā to, ka gada importa apjoma robežlīmenis tika pārsniegts jau martā, un neraugoties uz to, ka importa no Nikaragvas kopējais apjoms Savienības tirgū ir neliels, Komisija turpinās uzraudzību šajā sakarā, un vajadzības gadījumā tā var vēlāk pieņemt pasākumus,

| (14) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 20/2013 14. panta 4. punktu šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 20/2013 14. panta 4. punktu šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atvieglotā muitas nodokļa pagaidu atcelšana attiecībā uz tādu svaigu banānu importu, kuri klasificēti Eiropas Savienības kombinētās nomenklatūras pozīcijā 0803 90 10 un kuru izcelsme ir Nikaragvā, nav atbilstīga.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 17, 19.1.2013., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 346, 15.12.2012., 3. lpp.

2

---

| 20.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/103 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/103

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/1006

(2019. gada 7. jūnijs),

ar kuru groza Lēmumu ECB/2011/20, ar ko nosaka detalizētus noteikumus un procedūras atbilstības kritēriju ieviešanai attiecībā uz centrālo vērtspapīru depozitāriju piekļuvi TARGET2 vērtspapīriem pakalpojumiem (ECB/2019/15)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 3.1., 12.1., 17., 18. un 22. pantu,

ņemot vērā Pamatnostādni ECB/2012/13 (2012. gada 18. jūlijs) par TARGET2 vērtspapīriem (1) un jo īpaši tās 4. panta 2. punkta d) apakšpunktu un 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Lēmums ECB/2011/20 (2) nosaka procedūru, saskaņā ar kuru centrālais vērtspapīru depozitārijs piesakās piekļuvei TARGET2 vērtspapīriem pakalpojumiem, kura ietver prasību, ka kompetentajai iestādei jāsniedz pozitīvs novērtējums par centrālā vērtspapīru depozitārija atbilstību Eiropas Centrālo banku sistēmas / Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas Ieteikumiem vērtspapīru norēķinu sistēmām. Eiropas Centrālo banku sistēmas/Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas Ieteikumi vērtspapīru norēķinu sistēmām aizstāti ar Maksājumu un tirgus infrastruktūras komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas Finanšu tirgu infrastruktūru principiem (FTIP) (3) vai prasību kopumu, ar kuru šos principus īsteno, piemēram, Eiropas Ekonomikas zonā, tos īstenojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 (4). |
| --- | --- |

(1)

Lēmums ECB/2011/20 (2) nosaka procedūru, saskaņā ar kuru centrālais vērtspapīru depozitārijs piesakās piekļuvei TARGET2 vērtspapīriem pakalpojumiem, kura ietver prasību, ka kompetentajai iestādei jāsniedz pozitīvs novērtējums par centrālā vērtspapīru depozitārija atbilstību Eiropas Centrālo banku sistēmas / Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas Ieteikumiem vērtspapīru norēķinu sistēmām. Eiropas Centrālo banku sistēmas/Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas Ieteikumi vērtspapīru norēķinu sistēmām aizstāti ar Maksājumu un tirgus infrastruktūras komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas Finanšu tirgu infrastruktūru principiem (FTIP) (3) vai prasību kopumu, ar kuru šos principus īsteno, piemēram, Eiropas Ekonomikas zonā, tos īstenojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 (4).

| (2) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome 2019. gada 25. janvārī pieņēma Lēmumu (ES) 2019/166 (ECB/2019/3) (5), ar kuru izveidoja Tirgus infrastruktūras valdi (TIV) tās pašreizējā formātā. Iepriekš TIV sanāksmes notika dažādos tam īpaši paredzētos formātos, un T2V Valde darbojās kā viens no šādiem formātiem. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome 2019. gada 25. janvārī pieņēma Lēmumu (ES) 2019/166 (ECB/2019/3) (5), ar kuru izveidoja Tirgus infrastruktūras valdi (TIV) tās pašreizējā formātā. Iepriekš TIV sanāksmes notika dažādos tam īpaši paredzētos formātos, un T2V Valde darbojās kā viens no šādiem formātiem.

| (3) | Ieviestas dažas izmaiņas noteikumos un procedūrās, saskaņā ar kurām īsteno centrālo vērtspapīru depositāriju piekļuves TARGET2 vērtspapīriem atbilstības kritērijus, jo īpaši attiecībā uz CVD piekļuves 2. kritēriju. |
| --- | --- |

(3)

Ieviestas dažas izmaiņas noteikumos un procedūrās, saskaņā ar kurām īsteno centrālo vērtspapīru depositāriju piekļuves TARGET2 vērtspapīriem atbilstības kritērijus, jo īpaši attiecībā uz CVD piekļuves 2. kritēriju.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2011/20, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2011/20,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu ECB/2011/20 groza šādi.

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 1. panta 4. punktu:






  “4) | “CVD piekļuves 2. kritērijs” ir kritērijs, kas noteikts Pamatnostādnes ECB/2012/13 (*1) 15. panta 1. punkta b) apakšpunktā, t. i., ka CVD ir tiesīgi piekļūt T2V pakalpojumiem ar nosacījumu, ka kompetentās iestādes pozitīvi novērtējušas to atbilstību i) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 909/2014 (*2) attiecībā uz CVD, kas atrodas Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) valstī, vai ii) Maksājumu un tirgus infrastruktūras komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas Finanšu tirgu infrastruktūru principiem (*3) vai tiesiskajam regulējumam, ar ko īsteno minētos principus, attiecībā uz CVD, kas atrodas valstī, kura nav EEZ dalībvalsts; |
| --- | --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 1. panta 4. punktu:

“4)

“CVD piekļuves 2. kritērijs” ir kritērijs, kas noteikts Pamatnostādnes ECB/2012/13 (*1) 15. panta 1. punkta b) apakšpunktā, t. i., ka CVD ir tiesīgi piekļūt T2V pakalpojumiem ar nosacījumu, ka kompetentās iestādes pozitīvi novērtējušas to atbilstību i) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 909/2014 (*2) attiecībā uz CVD, kas atrodas Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) valstī, vai ii) Maksājumu un tirgus infrastruktūras komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas Finanšu tirgu infrastruktūru principiem (*3) vai tiesiskajam regulējumam, ar ko īsteno minētos principus, attiecībā uz CVD, kas atrodas valstī, kura nav EEZ dalībvalsts;

*1

*2

*3

(*1)  Pamatnostādne ECB/2012/13 (2012. gada 18. jūlijs) par TARGET2 vērtspapīriem (OV L 215, 11.8.2012., 19. lpp.)."

*1

TARGET2

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.)."

*2

(*3)  
  CPSMI-IOSCO Finanšu tirgus infrastruktūru principi (2012. gada aprīlis).”;"

*3

CPSMI-IOSCO

| 2) | ar šādu punktu aizstāj 1. panta 11. punktu:






  “11) | “Tirgus infrastruktūras valde” jeb “TIV” ir Eurosistēmas pārvaldības struktūra, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/166 (ECB/2019/3) (*4); |
| --- | --- | --- |

2)

ar šādu punktu aizstāj 1. panta 11. punktu:

“11)

“Tirgus infrastruktūras valde” jeb “TIV” ir Eurosistēmas pārvaldības struktūra, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/166 (ECB/2019/3) (*4);

*4

(*4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/166 (2019. gada 25. janvāris) par Tirgus infrastruktūras valdi un ar ko atceļ Lēmumu ECB/2012/6 par TARGET2 vērtspapīriem Valdes izveidi (ECB/2019/3) (OV L 32, 4.2.2019., 14. lpp.).”;"

*4

TARGET2

| 3) | ar šādu punktu aizstāj 1. panta 12. punktu:






  “12) | “Vērtspapīru un nodrošinājuma tirgus infrastruktūru konsultatīvā grupa” jeb “AMI SeCo” ir grupa, kas noteikta Pamatnostādnes ECB/2012/13 2. panta 25. punktā;”; |
| --- | --- | --- |

3)

ar šādu punktu aizstāj 1. panta 12. punktu:

“12)

“Vērtspapīru un nodrošinājuma tirgus infrastruktūru konsultatīvā grupa” jeb “AMI SeCo” ir grupa, kas noteikta Pamatnostādnes ECB/2012/13 2. panta 25. punktā;”;

AMI SeCo

| 4) | vārdus “novērtējuma ziņojumu” 3. panta 1. punktā aizstāj ar vārdiem “pašnovērtējuma ziņojumu”; |
| --- | --- |

4)

vārdus “novērtējuma ziņojumu” 3. panta 1. punktā aizstāj ar vārdiem “pašnovērtējuma ziņojumu”;

| 5) | vārdus “novērtējuma ziņojumam” 3. panta 2. punktā aizstāj ar vārdiem “pašnovērtējuma ziņojumam”; |
| --- | --- |

5)

vārdus “novērtējuma ziņojumam” 3. panta 2. punktā aizstāj ar vārdiem “pašnovērtējuma ziņojumam”;

| 6) | ar šādu pantu aizstāj 5. pantu:

  “5. pants
  Piecu CVD piekļuves kritēriju nepārtraukta ievērošana

  1.   CVD, kuram ir piekļuve T2V pakalpojumiem, pēc tam, kad tas migrējis uz T2V, turpina atbilst pieciem CVD piekļuves kritērijiem un:






  a) | nodrošina, katru gadu veicot pašnovērtējumu un to papildinot ar attiecīgiem pamatojuma dokumentiem, ka tas turpina atbilst CVD piekļuves 1., 3., 4. un 5. kritērijam; |
| --- | --- | --- |

6)

ar šādu pantu aizstāj 5. pantu:

“5. pants

Piecu CVD piekļuves kritēriju nepārtraukta ievērošana

1.   CVD, kuram ir piekļuve T2V pakalpojumiem, pēc tam, kad tas migrējis uz T2V, turpina atbilst pieciem CVD piekļuves kritērijiem un:

a)

nodrošina, katru gadu veicot pašnovērtējumu un to papildinot ar attiecīgiem pamatojuma dokumentiem, ka tas turpina atbilst CVD piekļuves 1., 3., 4. un 5. kritērijam;

| b) | bez kavēšanās TIV rīcībā nodod attiecīgās kompetentās iestādes jaunāko novērtējumu par atbilstību Regulai (ES) Nr. 909/2014, Maksājumu un tirgus infrastruktūras komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas Finanšu tirgu infrastruktūru principiem (FTIP) vai tiesisko regulējumam, ar kuru īsteno FTIP. Ja minētā novērtējuma rezultāti nav pieejami, CVD iesniedz pašapliecinājumu, kas pamatojas uz attiecīgo dokumentāciju; |
| --- | --- |

b)

bez kavēšanās TIV rīcībā nodod attiecīgās kompetentās iestādes jaunāko novērtējumu par atbilstību Regulai (ES) Nr. 909/2014, Maksājumu un tirgus infrastruktūras komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas Finanšu tirgu infrastruktūru principiem (FTIP) vai tiesisko regulējumam, ar kuru īsteno FTIP. Ja minētā novērtējuma rezultāti nav pieejami, CVD iesniedz pašapliecinājumu, kas pamatojas uz attiecīgo dokumentāciju;

| c) | pieprasa attiecīgajām kompetentajām iestādēm veikt jaunu novērtējumu par CVD atbilstību Regulai (ES) Nr. 909/2014, FTIP vai tiesiskajam regulējumam, ar kuru īsteno FTIP, ja notikušas būtiskas izmaiņas CVD sistēmā; |
| --- | --- |

c)

pieprasa attiecīgajām kompetentajām iestādēm veikt jaunu novērtējumu par CVD atbilstību Regulai (ES) Nr. 909/2014, FTIP vai tiesiskajam regulējumam, ar kuru īsteno FTIP, ja notikušas būtiskas izmaiņas CVD sistēmā;

| d) | bez liekas kavēšanās paziņo TIV, ja attiecīgās kompetentās iestādes novērtējums vai pašnovērtējums konstatējis neatbilstību kādam no pieciem CVD piekļuves kritērijiem; |
| --- | --- |

d)

bez liekas kavēšanās paziņo TIV, ja attiecīgās kompetentās iestādes novērtējums vai pašnovērtējums konstatējis neatbilstību kādam no pieciem CVD piekļuves kritērijiem;

| e) | pēc TIV pieprasījuma iesniedz novērtējuma ziņojumu, kas apliecina, ka CVD joprojām atbilst pieciem CVD piekļuves kritērijiem. |
| --- | --- |

e)

pēc TIV pieprasījuma iesniedz novērtējuma ziņojumu, kas apliecina, ka CVD joprojām atbilst pieciem CVD piekļuves kritērijiem.

2.   TIV var veikt pati savu novērtējumu un uzraudzīt atbilstību pieciem CVD piekļuves kritērijiem vai pieprasīt informāciju no CVD. Ja TIV nolemj, ka CVD neatbilst kādam no pieciem CVD piekļuves kritērijiem, tā uzsāk procedūru, kas līgumos ar CVD noteikta saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2012/13 16. pantu.”;

| 7) | atsauces uz T2V programmas valdi 3. un 4. pantā un pielikumā aizstāj ar atsaucēm uz “TIV”; |
| --- | --- |

7)

atsauces uz T2V programmas valdi 3. un 4. pantā un pielikumā aizstāj ar atsaucēm uz “TIV”;

| 8) | atsauces uz “T2V konsultatīvo grupu” 4. pantā aizstāj ar atsaucēm uz “AMI SeCo”; |
| --- | --- |

8)

atsauces uz “T2V konsultatīvo grupu” 4. pantā aizstāj ar atsaucēm uz “AMI SeCo”;

T2V

AMI SeCo

| 9) | pielikumu groza saskaņā ar šī lēmuma pielikumu. |
| --- | --- |

9)

pielikumu groza saskaņā ar šī lēmuma pielikumu.

2. pants

Pārejas noteikums

Attiecībā uz nepārtrauktu CVD piekļuves 2. kritērija ievērošanu, rezultāti, kas gūti attiecīgo kompetento iestāžu veiktajā novērtējumā par atbilstību Eiropas Centrālo banku sistēmas / Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas Ieteikumiem vērtspapīru norēķinu sistēmām, paliek spēkā līdz brīdim, kad attiecīgās kompetentās iestādes novērtējušas attiecīgā centrālā vērtspapīru depositārija atbilstību Regulai (ES) Nr. 909/2014, FTIP vai tiesiskajam regulējumam, ar kuru īsteno FTIP.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 7. jūnijā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 215, 11.8.2012., 19. lpp.

1

(2)  Lēmums ECB/2011/20 (2011. gada 16. novembris), ar ko nosaka detalizētus noteikumus un procedūras atbilstības kritēriju ieviešanai attiecībā uz centrālo vērtspapīru depozitāriju piekļuvi TARGET2 vērtspapīriem pakalpojumiem (OV L 319, 2.12.2011., 117. lpp.).

2

TARGET2

(3)  
  CPSMI-IOSCO Finanšu tirgus infrastruktūru principi (2012. gada aprīlis).

3

CPSMI-IOSCO

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/166 (2019. gada 25. janvāris) par Tirgus infrastruktūras valdi un ar ko atceļ Lēmumu ECB/2012/6 par TARGET2 vērtspapīriem Valdes izveidi (ECB/2019/3) (OV L 32, 4.2.2019., 14. lpp.).

5

TARGET2

---

PIELIKUMS

Lēmuma ECB/2011/20 pielikumu groza šādi:

| 1) | ar šādu sadaļu aizstāj II sadaļu:
  “II.   CVD piekļuves 2. kritērija īstenošana

  Novērtējot šo kritēriju, CVD iesniedz šādus dokumentus:






  a) | attiecībā uz CVD, kas atrodas EEZ valstī, – attiecīgās kompetentās iestādes novērtējuma par atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 909/2014 (*1) rezultātus vai pierādījumus par tā atļauju (atkarībā no tā, kura ir jaunāka); ja nav pierādījumu par atbilstību minētajai regulai, CVD iesniedz pašnovērtējumu, kas atbilst novērtējumam un/vai atļaujai; vai |
| --- | --- | --- |

1)

ar šādu sadaļu aizstāj II sadaļu:

“II.   CVD piekļuves 2. kritērija īstenošana

Novērtējot šo kritēriju, CVD iesniedz šādus dokumentus:

a)

attiecībā uz CVD, kas atrodas EEZ valstī, – attiecīgās kompetentās iestādes novērtējuma par atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 909/2014 (*1) rezultātus vai pierādījumus par tā atļauju (atkarībā no tā, kura ir jaunāka); ja nav pierādījumu par atbilstību minētajai regulai, CVD iesniedz pašnovērtējumu, kas atbilst novērtējumam un/vai atļaujai; vai

| b) | attiecībā uz CVD, kas atrodas valstī, kura nav EEZ valsts, – attiecīgās kompetentās iestādes novērtējuma par atbilstību Maksājumu un tirgus infrastruktūras komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas Finanšu tirgu infrastruktūru principiem (FTIP) (*2) vai tiesiskajam regulējumam, ar kuru īsteno FTIP, rezultātus vai pierādījumus par tā atļauju (atkarībā no tā, kura ir jaunāka). Ja nav pierādījumu par atbilstību tiesiskajam regulējumam, ar kuru īsteno FTIP, CVD iesniedz pašnovērtējumu, kas atbilst novērtējumam un/vai atļaujai. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz CVD, kas atrodas valstī, kura nav EEZ valsts, – attiecīgās kompetentās iestādes novērtējuma par atbilstību Maksājumu un tirgus infrastruktūras komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas Finanšu tirgu infrastruktūru principiem (FTIP) (*2) vai tiesiskajam regulējumam, ar kuru īsteno FTIP, rezultātus vai pierādījumus par tā atļauju (atkarībā no tā, kura ir jaunāka). Ja nav pierādījumu par atbilstību tiesiskajam regulējumam, ar kuru īsteno FTIP, CVD iesniedz pašnovērtējumu, kas atbilst novērtējumam un/vai atļaujai.

Ja attiecīgās kompetentās iestādes konstatējušas trūkumus attiecībā uz CVD atbilstību Regulai (ES) Nr. 909/2014, FTIP vai tiesiskajam regulējumam, ar kuru īsteno FTIP, CVD sniedz TIV attiecīgo informāciju, kā arī paskaidrojumus un pierādījumus par šiem trūkumiem. CVD tāpat iesniedz TIV novērtējumā iekļautos attiecīgo kompetento iestāžu secinājumus.

Jebkādi trūkumi, ko konstatējušas attiecīgās kompetentās iestādes attiecībā uz CVD atbilstību Regulai (ES) Nr. 909/2014, FTIP vai tiesiskajam regulējumam, ar kuru īsteno FTIP, ECB Padomes ieskatā nedrīkst apdraudēt drošu un efektīvu T2V pakalpojumu sniegšanu.

Iepriekš minētā informācija tiks apstrādāta saskaņā ar attiecīgajām pieteikumu izskatīšanas procedūrām par piekļuvi T2V pakalpojumiem un nepārtrauktu piecu CVD piekļuves kritēriju ievērošanu.

CVD atbildīs šim CVD piekļuves kritērijam, ja:

| a) | CVD, kas atrodas EEZ valstī, saņēmis atļauju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 vai pozitīvu novērtējumu par atbilstību Regulai (ES) Nr. 909/2014 visjaunākajā novērtējumā, ko veikušas attiecīgās kompetentās iestādes; vai |
| --- | --- |

a)

CVD, kas atrodas EEZ valstī, saņēmis atļauju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 vai pozitīvu novērtējumu par atbilstību Regulai (ES) Nr. 909/2014 visjaunākajā novērtējumā, ko veikušas attiecīgās kompetentās iestādes; vai

| b) | CVD, kas atrodas valstī, kura nav EEZ valstī, saņēmis pozitīvu novērtējumu par atbilstību FTIP vai tiesiskajam regulējumam, ar kuru īsteno FTIP, jaunākajā novērtējumā, ko veikušas attiecīgās kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

b)

CVD, kas atrodas valstī, kura nav EEZ valstī, saņēmis pozitīvu novērtējumu par atbilstību FTIP vai tiesiskajam regulējumam, ar kuru īsteno FTIP, jaunākajā novērtējumā, ko veikušas attiecīgās kompetentās iestādes.

Ja CVD ir saņēmis atļauju/novērtējumu par atbilstību tiesiskajam regulējumam, kas nav FTIP vai Regula (ES) Nr. 909/2014, CVD jāsniedz TIV un ECB Padomei pietiekami pierādījumi, ka tas saņēmis novērtējumu par atbilstību tāda līmeņa un rakstura tiesiskajam regulējumam, kas ir salīdzināms ar FTIP vai Regulai (ES) Nr. 909/2014.

Ja attiecīgo kompetento iestāžu novērtējums satur konfidenciālu informāciju, CVD jāiesniedz vispārējs kopsavilkums vai novērtējuma secinājumi, kas demonstrē CVD atbilstības līmeni.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.)."

(*2)  
  CPSMI-IOSCO Finanšu tirgus infrastruktūru principi (2012. gada aprīlis).”;"

| 2) | pievieno šādu VI sadaļu:
  “VI.   Vispārīgs noteikums

  Ja CVD, kam ir piekļuve T2V pakalpojumiem, vairs neatbilst kādam no pieciem CVD piekļuves kritērijiem, TIV uzsāks līgumos ar CVD noteikto procedūru.” |
| --- | --- |

2)

pievieno šādu VI sadaļu:

“VI.   Vispārīgs noteikums

Ja CVD, kam ir piekļuve T2V pakalpojumiem, vairs neatbilst kādam no pieciem CVD piekļuves kritērijiem, TIV uzsāks līgumos ar CVD noteikto procedūru.”

---

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

(*2)  
  CPSMI-IOSCO Finanšu tirgus infrastruktūru principi (2012. gada aprīlis).”;”

---

PAMATNOSTĀDNES

| 20.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/108 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/108

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2019/1007

(2019. gada 7. jūnijs),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2012/13 par TARGET2 vērtspapīriem (ECB/2019/16)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 3.1. un 12.1. pantu, kā arī 17., 18. un 22. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome 2019. gada 25. janvārī pieņēma Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/166 (ECB/2019/3) (1), ar kuru izveidoja Tirgus infrastruktūras valdi (TIV) tās pašreizējā formātā. Iepriekš TIV sanāksmes notika dažādos tam īpaši paredzētos formātos, un TARGET2 vērtspapīriem Valde, kura sākotnēji tika izveidota saskaņā ar Lēmumu ECB/2012/6 (2), kas tika atcelts ar Lēmumu (ES) 2019/166 (ECB/2019/3), darbojās kā viens no šādiem formātiem TIV tās pārskatītajā formātā ir pārvaldības struktūra, kas palīdz ECB Padomei, nodrošinot, ka Eurosistēmas infrastruktūras pakalpojumi tiek uzturēti un attīstīti un ar Eurosistēmas infrastruktūras pakalpojumiem saistīti projekti tiek pārvaldīti, ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS) Līgumā noteiktos uzdevumus, ECBS darba vajadzības, tehnoloģiskos sasniegumus, Eurosistēmas infrastruktūras pakalpojumiem un projektiem piemērojamo tiesisko regulējumu un regulējošās un pārraudzības prasības, un ievērojot ECBS komitejas pilnvaras, kuras ECB Padome noteikusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta (3) 9. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome 2019. gada 25. janvārī pieņēma Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/166 (ECB/2019/3) (1), ar kuru izveidoja Tirgus infrastruktūras valdi (TIV) tās pašreizējā formātā. Iepriekš TIV sanāksmes notika dažādos tam īpaši paredzētos formātos, un TARGET2 vērtspapīriem Valde, kura sākotnēji tika izveidota saskaņā ar Lēmumu ECB/2012/6 (2), kas tika atcelts ar Lēmumu (ES) 2019/166 (ECB/2019/3), darbojās kā viens no šādiem formātiem TIV tās pārskatītajā formātā ir pārvaldības struktūra, kas palīdz ECB Padomei, nodrošinot, ka Eurosistēmas infrastruktūras pakalpojumi tiek uzturēti un attīstīti un ar Eurosistēmas infrastruktūras pakalpojumiem saistīti projekti tiek pārvaldīti, ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS) Līgumā noteiktos uzdevumus, ECBS darba vajadzības, tehnoloģiskos sasniegumus, Eurosistēmas infrastruktūras pakalpojumiem un projektiem piemērojamo tiesisko regulējumu un regulējošās un pārraudzības prasības, un ievērojot ECBS komitejas pilnvaras, kuras ECB Padome noteikusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta (3) 9. pantu.

| (2) | Pamatnostādnes ECB/2012/13 (4) 15. panta 1. punktā noteikti kritēriji, saskaņā ar kuriem centrālais vērtspapīru depozitārijs ir atbilstošs piekļuvei TARGET2 vērtspapīriem pakalpojumiem un viens no kuriem nosaka, ka kompetentajai iestādei jāsniedz pozitīvs novērtējums par centrālā vērtspapīru depozitārija atbilstību Eiropas Centrālo banku sistēmas/Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas Ieteikumiem vērtspapīru norēķinu sistēmām. Eiropas Centrālo banku sistēmas/Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas Ieteikumi vērtspapīru norēķinu sistēmām aizstāti ar Maksājumu un tirgus infrastruktūras komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas 2012. gada aprīļa Finanšu tirgu infrastruktūru principiem vai prasību kopumu, ar kuru šos principus īsteno, piemēram, Eiropas Ekonomikas zonā, tos īstenojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 (5). |
| --- | --- |

(2)

Pamatnostādnes ECB/2012/13 (4) 15. panta 1. punktā noteikti kritēriji, saskaņā ar kuriem centrālais vērtspapīru depozitārijs ir atbilstošs piekļuvei TARGET2 vērtspapīriem pakalpojumiem un viens no kuriem nosaka, ka kompetentajai iestādei jāsniedz pozitīvs novērtējums par centrālā vērtspapīru depozitārija atbilstību Eiropas Centrālo banku sistēmas/Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas Ieteikumiem vērtspapīru norēķinu sistēmām. Eiropas Centrālo banku sistēmas/Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas Ieteikumi vērtspapīru norēķinu sistēmām aizstāti ar Maksājumu un tirgus infrastruktūras komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas 2012. gada aprīļa Finanšu tirgu infrastruktūru principiem vai prasību kopumu, ar kuru šos principus īsteno, piemēram, Eiropas Ekonomikas zonā, tos īstenojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 (5).

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2012/13, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2012/13,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni ECB/2012/13 groza šādi:

| 1) | visas atsauces uz “T2V Valdi” aizstāj ar “TIV”; |
| --- | --- |

1)

visas atsauces uz “T2V Valdi” aizstāj ar “TIV”;

| 2) | svītro 2. panta 18. punktu; |
| --- | --- |

2)

svītro 2. panta 18. punktu;

| 3) | ar šādu punktu aizstāj 2. panta 26. punktu:






  “26) | “Tirgus infrastruktūras valde” jeb “TIV” ir Eurosistēmas pārvaldības struktūra, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/166 (ECB/2019/3) (*1); |
| --- | --- | --- |

3)

ar šādu punktu aizstāj 2. panta 26. punktu:

“26)

“Tirgus infrastruktūras valde” jeb “TIV” ir Eurosistēmas pārvaldības struktūra, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/166 (ECB/2019/3) (*1);

*1

(*1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/166 (2019. gada 25. janvāris) par Tirgus infrastruktūras valdi un ar ko atceļ Lēmumu ECB/2012/6 par TARGET2 vērtspapīriem Valdes izveidi (ECB/2019/3) (OV L 32, 4.2.2019., 14. lpp.).”;"

*1

TARGET2

| 4) | ar šādu pantu aizstāj 5. pantu:

  “5. pants
  Tirgus infrastruktūras valde
  TIV sastāvs un pilnvaras noteiktas Lēmumā (ES) 2019/166 (ECB/2019/3). TIV atbild par uzdevumiem, kas tai uzticēti saskaņā ar Lēmumu (ES) 2019/166 (ECB/2019/3).”; |
| --- | --- |

4)

ar šādu pantu aizstāj 5. pantu:

“5. pants

Tirgus infrastruktūras valde

TIV sastāvs un pilnvaras noteiktas Lēmumā (ES) 2019/166 (ECB/2019/3). TIV atbild par uzdevumiem, kas tai uzticēti saskaņā ar Lēmumu (ES) 2019/166 (ECB/2019/3).”;

| 5) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu:






  “b) | kompetentās iestādes pozitīvi novērtējušas to atbilstību i) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 909/2014 (*2) attiecībā uz CVD, kas atrodas EEZ valsts jurisdikcijā, vai ii) Maksājumu un tirgus infrastruktūras komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas 2012. gada aprīļa Finanšu tirgu infrastruktūru principiem vai tiesiskajam regulējumam, ar ko īsteno minētos principus, attiecībā uz CVD, kas atrodas valsts, kura nav EEZ dalībvalsts, jurisdikcijā; |
| --- | --- | --- |

5)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu:

“b)

kompetentās iestādes pozitīvi novērtējušas to atbilstību i) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 909/2014 (*2

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).”
  "

*2

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo nacionālajām centrālajām bankām dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 7. jūnijā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/166 (2019. gada 25. janvāris) par Tirgus infrastruktūras valdi un ar ko atceļ Lēmumu ECB/2012/6 par TARGET2 vērtspapīriem Valdes izveidi (ECB/2019/3) (OV L 32, 4.2.2019., 14. lpp.).

1

TARGET2

(2)  Lēmums ECB/2012/6 (2012. gada 29. marts) par TARGET2 vērtspapīriem Valdes izveidi un Lēmuma ECB/2009/6 atcelšanu (OV L 117, 1.5.2012., 13. lpp.).

2

TARGET2

(3)  Kā noteikts Lēmumā ECB/2004/2 (2004. gada 19. februāris), ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.).

3

(4)  Pamatnostādne ECB/2012/13 (2012. gada 18. jūlijs) par TARGET2 vērtspapīriem (OV L 215, 11.8.2012., 19. lpp.).

4

TARGET2

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

5

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 20.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/110 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/110

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS Nr. 4/19/COL

(2019. gada 6. februāris),

ar ko simt ceturto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā [2019/1008]

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (“Iestāde”),

ņemot vērā:

Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu un 26. protokolu,

Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu.

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod pamatnostādnes par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja minētais Līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu.

EBTA Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļa par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu (1) zaudēja spēku 2018. gada 31. decembrī.

Minētā nodaļa atbilda Eiropas Komisijas (“Komisija”) Paziņojumam dalībvalstīm par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai (2), kura darbības termiņš arī būtu beidzies 2018. gada 31. decembrī.

Komisija 2018. gada 19. decembrī publicēja Paziņojumu par darbības termiņa pagarinājumu attiecībā uz Komisijas paziņojumu dalībvalstīm par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai (3) līdz 2020. gada 31. decembrim.

Komisija pieņēma pagarinājumu, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt nepārtrauktību un juridisko noteiktību īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai valsts atbalsta jomā. Ar termiņa pagarinājumu minēto pamatnostādņu darbības termiņš tika arī saskaņots ar vairumu to valsts atbalsta pamatnostādņu darbības termiņiem, kuras ir pieņemtas saskaņā ar valsts atbalsta modernizācijas programmu. Turklāt, tā kā trūkst apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas kapacitātes attiecībā uz eksportu uz Grieķiju, Komisija nolēma līdz 2019. gada 31. decembrim pagarināt Grieķijas pagaidu izslēgšanu no nododamo risku valstu saraksta.

Visā Eiropas Ekonomikas zonā ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana atbilstoši EEZ līguma 1. pantā noteiktajam viendabīguma mērķim. Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju attiecībā uz visiem valsts atbalsta instrumentiem, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt nepārtrauktību un juridisko noteiktību īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai valsts atbalsta jomā, un lai nodrošinātu valsts atbalsta noteikumu vienādu piemērošanu visā Eiropas Ekonomikas zonā, būtu atkārtoti jāpieņem Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļa par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu,

Apspriedusies ar Eiropas Komisiju,

Apspriedusies ar EBTA valstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļu par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu no 2019. gada 1. janvāra atkārtoti pieņem ar šādiem grozījumiem:

| — | EBTA Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļas par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu 40. punktu lasa šādi:


  “40) Iestāde šajās pamatnostādnēs izklāstītos principus piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim.”; |
| --- | --- |

—

EBTA Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļas par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu 40. punktu lasa šādi:

“40) Iestāde šajās pamatnostādnēs izklāstītos principus piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim.”;

| — | Grieķija līdz 2019. gada 31. decembrim uz laiku būs izslēgta no nododamo risku valstu saraksta, kas ietverts EBTA Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļas par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu pielikumā. |
| --- | --- |

—

Grieķija līdz 2019. gada 31. decembrim uz laiku būs izslēgta no nododamo risku valstu saraksta, kas ietverts EBTA Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļas par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu pielikumā.

2. pants

Autentisks ir tikai šā lēmuma teksts angļu valodā.

Lēmums pieņemts Briselē 2019. gada 6. februārī.

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētāja,

atbildīgā kolēģijas locekle

Bente ANGELL-HANSEN

kolēģijas loceklis

Frank J. BÜCHEL

kolēģijas loceklis

Högni KRISTJÁNSSON

līdzparakstījies Tieslietu un administratīvo lietu nodaļas direktors

Carsten ZATSCHLER

---

(1)  
  OV L 343, 19.12.2013., 54. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 71, 19.12.2013., 1. lpp., 40. punkts.

1

(2)  
  OV C 392, 19.12.2012., 1. lpp., 40. punkts.

2

(3)  
  OV C 457, 19.12.2018., 9. lpp.

3

---